sou · H4B379 · 2016-11-09 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att föreslå hur EU:s nya varumärkesdirektiv ska genomföras i svensk rätt och utarbeta de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till ändringarna i EU:s varumärkes- förordning. Utredaren fick också i uppdrag att analysera vissa när- liggande frågor och, i mån av tid, göra en redaktionell översyn av firmalagstiftningen. Till särskild utredare förordnades justitierådet . Till sakkunniga förordnades nu- mera kanslirådet (), departe- mentssekreteraren () och departementssekreteraren (). entledigades , och från och med förordnades departementssekreteraren () till sakkunnig. Som experter i utredningen förordnades juristchefen (), avdelningsjuristen (), rådman- nen (Patent- och ), jur. kand. (), advokaten () och professor (). Jur. kand. () har varit förordnad som expert till och med . Som sekreterare anställdes kanslirådet och rättsak- kunniga . Utredningen har antagit namnet varumärkesutredning (Ju 2015:05). Utredningen överlämnar härmed betänkandet En känneteckens- rättslig reform (SOU 2016:79). Till betänkandet har fogats ett sär- skilt yttrande. Uppdraget är härigenom slutfört. Förslag till lag om företagsnamn............................................ 1.2Förslag till lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m................................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse........................................... 1.4Förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485)................................................................................ 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter............................................ 1.6Förslag till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157)................................................................................ 1.7 Förslag till lag om ändring i prokuralagen (1974:158) ......... 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1975:417) 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1976:997) Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag .......................................... Förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) ...... Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar..................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) ............................................................................... 1.15Förslag till lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m....................................................... Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) ....... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar ................ Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) Förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) ............................................................................. 1.22Förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i .................... 1.23Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring i finansiella Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) Förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079) ... Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt ....................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse....................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551).............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486).............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:990) 1.35Förslag till lag om ändring i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga Förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696).............................................................................. Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) ...... Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043)............................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2015:602) om överlämnande av allmänna handlingar för förvaring........... Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877)............................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar.................................... Förslag till förordning om ändring i utsökningsförordningen (1981:981) ................................. Förslag till förordning om ändring i varumärkesförordningen (2011:594)................................. Varumärken och företagsnamn – en överblick ............. Ensamrättens uppkomst och innebörd ............................... Närmare om registrering av varumärken och firmor ......... Internationella överenskommelser och EU-rätt................. Ensamrättens omfattning m.m. ................................. Vad som kan utgöra ett varumärke ..................................... Kännetecken som inte kan omfattas av ensamrätt ............. Rättigheter knutna till ett varukännetecken ....................... Begränsningar av ensamrätten ............................................. Återgivande av varumärken i lexikon.................................. Registrering av varumärken ...................................... Handläggningen av ansökningar om registrering ............... Absoluta registreringshinder och registreringshinder med hänsyn till andras varu- och näringskännetecken ....... 7.4Registreringens varaktighet och förnyelse av en Hävning av registrering ............................................ Hävning på grund av bristande särskiljningsförmåga......... Verkan av en hävning............................................................ Förfarandet vid hävning av en registrering.......................... Krav på användning av ett varumärke.................................. Varukännetecken som förmögenhetsobjekt ................. Kollektiv-, garanti- och kontrollmärken ...................... Vissa processuella frågor .......................................... Mål om intrång i ett varukännetecken................................. Förutsättningar för väckande av talan om intrång m.m. .... En ny lag om företagsnamn ...................................... Utgångspunkter för en ny lag .............................................. Lagen om företagsnamn anpassas till ändringarna Granskning av företagsnamn om verksamheten ändras..... Följdändringar i andra författningar.................................... En ny lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m....................................... Skydd för konstnärsnamn och likartade namn............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Konsekvenser av ändringar i varumärkeslagen ................... Konsekvenser av en ny lag om företagsnamn..................... Konsekvenser av en ny lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m................................................. Förslaget till lag om företagsnamn...................................... Förslaget till lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m................................................. Förslaget till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar .................................................. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877)............................................................................ Varumärkesdirektivet (EU) 2015/2436 ......................... Utdrag ur frihandelsavtalet med ..... I betänkandet föreslår utredningen en känneteckensrättslig reform. Utredningens förslag omfattar en rad ändringar i varumärkeslagen, en ny lag om företagsnamn, en ny lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m. och vissa ändringar i mönsterskydds- lagen. Ändringarna i varumärkeslagen syftar huvudsakligen till att genomföra EU:s nya varumärkesdirektiv. Direktivet är resultatet av den översyn av EU:s varumärkesreglering som har pågått . Även om det inte är fråga om någon fullharmo- nisering av hela rättsområdet, medför direktivet att varumärkes- rätten i stor utsträckning blir likalydande inom unionen. Att varu- märkesrätten blir mer enhetlig underlättar för de många företag som bedriver verksamhet på den inre marknaden. Varumärken spelar en avgörande roll för företagens möjligheter att nå framgång. Många varumärken motsvarar betydande ekonomiska värden grundat på stora investeringar. Ett varumärke är inte sällan ett företags mest värdefulla tillgång. I sak innebär ändringarna i varumärkeslagen i flera avseenden att lagen moderniseras och förenklas. Den centrala varumärkesrätten – t.ex. vad som kan utgöra ett varumärke och vad som krävs för att kunna få och behålla en varumärkesregistrering – utformas i nära anslutning till EU-direktivet. Det underlättar en tillämpning och tolk- ning av lagen i enlighet med direktivet. Vidare ansluter de svenska reglerna till EU:s varumärkesförordning, vilket förenklar för dem som använder både det nationella registeringsförfarandet och för- farandet för EU-varumärken. Flera av ändringarna syftar till att kodi- fiera praxis. Att praxis bättre åter- speglas i lagen gör det tydligare vad som gäller. Ett förslag är att varumärkeslagen blir mer teknikneutral. Det nu- varande kravet på att ett tecken måste återges grafiskt slopas. införs ett mera allmänt tillämpbart krav på att ett varumärke kan bestå av alla tecken som tydligt kan återges i varumärkesregistret. En annan betydelsefull ändring är att ensamrätten utvidgas till att omfatta även transitering och liknande tullåtgärder. På detta sätt kommer man mera effektivt åt handeln med varumärkesförfalskade varor. krävs att varorna ska importeras till för att det ska kunna utgöra varumärkesintrång. får därmed ökade möjligheter att ingripa mot förfalskningar. Bland övriga förslag kan nämnas följande. Reglerna om ingiv- ningsdag blir tydligare, vilket har betydelse för giltigheten av en varu- märkesregistrering. Registreringen ska gälla från ingivnings- dagen. ska kunna häva en registrering efter invändning endast om det finns något hinder mot registrering på grund av andras rättigheter, dvs. de relativa registreringshindren. De absoluta hindren ska inte längre kunna åberopas i invändnings- förfarandet. En förlikningsfrist införs under invändningsförfaran- det hos , vilket leder till färre tvister. Det ställs högre krav på användningen av ett varumärke vid en in- vändning mot registrering, en talan om hävning och en talan om intrång. En hävning av en registrering ska inte bara gälla från beslutet om hävning och framåt i tiden utan också för förfluten tid, med vissa begränsningar. Reglerna om överlåtelse av varukännetecken och ansökningar om registreringar blir tydligare. Den andra delen av reformen är en ny lag om företagsnamn. Den nya lagen ska ersätta den nuvarande firmalagen. Det rör sig om en redaktionell översyn och en språklig modernisering av lagstiftning- en. Den nya lagen är utformad med varumärkeslagen som förebild. Vissa sakliga ändringar görs som innebär att den nya lagen samord- nas med varumärkeslagen, för att åstadkomma en bättre balans mellan lagarna. En annan ändring är att registreringsmyndigheten ska kon- trollera så ett företagsnamn inte kommer i strid med lagen om före- taget skulle ändra sin verksamhet. En moderniserad och förenklad lag gör reglerna mer tillgängliga och praktiskt hanterbara för före- tagen. Liksom varumärkeslagen har lagen om företagsnamn stor be- tydelse för näringslivet. De flesta näringsidkare kommer i kontakt med lagen och kan utnyttja det skydd som den ger för ett företags- namn. Den tredje delen av reformen är en ny lag om skydd för beteck- ningar på jordbruksprodukter m.m. I den nya lagen samlas bestäm- melser om civilrättsliga sanktioner vid intrång i beteckningar som skyddas inom unionen enligt EU-förordningar och internationella handelsavtal. Genom lagen kommer beteckningar som skyddas av handelsavtal att få ett väsentligt starkare skydd än de har . Ändringarna i mönsterskyddslagen innebär att registeringshind- ren anpassas bättre till de förändringar som har gjorts på det varu- märkesrättsliga området. I betänkandet görs också överväganden om skyddet för konst- närsnamn och likartade namn. Utredningen gör bedömningen att någon lagändring inte är motiverad. Reformen föranleder följdändringar i ett stort antal andra för- fattningar. Den föreslås träda i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Företagsnamn är den benämning under vilken en näringsidkare driver sin verksamhet. Om en del av verksamheten drivs under en särskild benämning, utgör denna ett särskilt företagsnamn. Vad som sägs om företagsnamn i denna lag gäller även för ett särskilt före- tagsnamn. Annat kännetecken som en näringsidkare använder för sin verk- samhet vid sidan av ett företagsnamn kallas sekundärt kännetecken. Företagsnamn och sekundärt kännetecken kallas gemensamt näringskännetecken. Ensamrätt genom registrering eller inarbetning 2 § En näringsidkare kan förvärva ensamrätt till ett företagsnamn genom registrering eller inarbetning. Ensamrätt till ett sekundärt kän- netecken kan förvärvas genom inarbetning. Ett företagsnamn registreras enligt bestämmelserna i denna lag och vad som föreskrivs i annan författning om registrering av visst slags företagsnamn. Ensamrätten till ett registrerat företagsnamn gäller inom det område som registreringen omfattar. Ett näringskännetecken ska anses inarbetat om det här i landet inom en betydande del av den krets till vilken det riktar sig (om- sättningskretsen) är känt som beteckning för den verksamhet som bedrivs under kännetecknet. Om näringskännetecknet är inarbetat endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det om- rådet. Ensamrätt till varukännetecken och namn som näringskännetecken 3 § Den som innehar ett varumärke eller ett annat varukännetecken har ensamrätt till kännetecknet som näringskännetecken. Om varu- kännetecknet är skyddat endast inom en del av landet, gäller ensam- rätten endast inom det området. Den som använder sitt namn som näringskännetecken har ensam- rätt till kännetecknet som näringskännetecken, om namnet har sär- skiljningsförmåga för den verksamhet som det används för. Om nam- net används endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det området. 4 § Ensamrätten till ett näringskännetecken enligt 2 och 3 §§ innebär att ingen annan än innehavaren, utan dennes tillstånd, i närings- verksamhet får använda ett tecken som är 1.identiskt med näringskännetecknet och används för verksam- het av samma slag, 2.identiskt med eller liknar näringskännetecknet och används för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av tecknet leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använ- der tecknet och innehavaren av näringskännetecknet, eller 3.identiskt med eller liknar ett näringskännetecken som här i landet är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen utan skälig anledning drar otillbörlig fördel av eller är till skada för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anse- ende, oavsett om användningen avser verksamhet av samma, liknan- de eller annat slag. Ensamrätten till ett registrerat företagsnamn hindrar inte att någon annan i näringsverksamhet använder ett tecken som avses i första stycket inom det område där företagsnamnet är skyddat, om det visas att innehavaren av företagsnamnet inte kan lida skada av detta. 5 § Ensamrätten till ett näringskännetecken ger inte något självstän- digt skydd för en del av kännetecknet som saknar särskiljningsför- måga. Ensamrätten till ett näringskännetecken hindrar inte att någon annan, när det sker i enlighet med god affärssed, i näringsverksam- het använder 1.sitt namn eller sin adress, 2.uppgifter om verksamhetens art eller en i verksamheten ut- bjuden varas eller tjänsts art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung eller andra egenskaper eller tidpunkten för när varan är framställd eller när tjänsten är utförd, eller 3.ett allmänt brukat ortsnamn. 6 § Gör flera anspråk på ensamrätt till näringskännetecken som är identiska eller liknar varandra på det sätt som anges i 4 §, ska den ha företräde som har tidigaste grund för sitt anspråk, om inte annat följer av 7 §. Verkan av passivitet m.m. 7 § Rätten till ett inarbetat näringskännetecken ska gälla vid sidan av en äldre rätt till ett näringskännetecken som är identiskt eller likartat på det sätt som anges i 4 §, om innehavaren av den äldre rätten inte inom rimlig tid har vidtagit åtgärder för att hindra användningen av det yngre kännetecknet. I dessa fall hindrar inte rätten till det yngre näringskännetecknet användningen av det äldre. På yrkande av någon av parterna får en domstol i de fall som avses i första stycket om det är skäligt besluta att ett av känne- tecknen, eller båda, endast får användas på särskilt sätt, såsom i ett visst utförande eller med tillägg av ortsangivelse eller innehavarens namn. 1 § Ett företagsnamn får registreras endast om det kan särskilja inne- havarens verksamhet från andras. Vid bedömningen av om ett företagsnamn har särskiljningsför- måga ska hänsyn tas till den tid och omfattning som namnet har varit i bruk. Om företagsnamnet består enbart av en allmän benämning på verksamhetens art eller på en i verksamheten utbjuden vara eller tjänst eller om företagsnamnet utgörs enbart av ett allmänt brukat ortsnamn eller liknande, ska namnet i och för sig inte anses ha sär- skiljningsförmåga. Om en sådan beteckning som aktiebolag, handels- bolag eller ekonomisk förening eller en förkortning av en sådan be- teckning ingår i företagsnamnet, ska vid bedömningen bortses från denna beteckning. Hinder mot registrering på grund av hänsyn till allmänna intressen 2 § Ett företagsnamn får inte registreras om det 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell be- teckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obe- hörigen som företagsnamn, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som enligt lagen (2014:812) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten inte får användas obehörigen som företagsnamn, eller något som kan förväxlas med ett sådant kännetecken, 4.innehåller eller i väsentliga delar återger en äldre växtsortbe- nämning som avser en växtsort av samma eller närstående växtart, i den utsträckning som det föreligger skydd för växtsorten enligt växt- förädlarrättslagen (1997:306) eller unionsrätten, eller 5.i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten. Ett företagsnamn får inte heller registreras om sökanden var i ond tro för ansökan. Hinder mot registrering på grund av andra rättigheter 3 § Ett företagsnamn får inte registreras om det 1.är identiskt med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 2.är identiskt med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för för- växling, inbegripet risken för att användningen av företagsnamnet leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder företagsnamnet och innehavaren av näringskännetecknet, eller 3.är identiskt med eller liknar ett äldre näringskännetecken, som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen och använd- ningen av företagsnamnet utan skälig anledning skulle dra otillbör- lig fördel av eller vara till skada för näringskännetecknets särskiljnings- förmåga eller anseende, oavsett om användningen avser verksamhet av samma, liknande eller annat slag. 4 § De hinder för registrering av ett företagsnamn som anges i 3 § gäller på motsvarande sätt i fråga om 1.ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell varumärkesregistrering som gäller 2.ett varumärke som är registrerat enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om EU-varumärken eller en internationell varumärkesregistrering som gäller i Europeiska unionen, samt 3.ett inarbetat varukännetecken. 5 § Om det företagsnamn som ansökan om registrering avser ska gälla i hela landet och den äldre rättigheten utgörs av ett inarbetat näringskännetecken eller av ett sådant namn eller inarbetat varukänne- tecken som är skyddat enligt 1 kap. 3 §, finns det hinder mot re- gistrering endast om skyddet för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av landet. 6 § Ett företagsnamn får inte registreras om det innehåller eller består av 1.något som är ägnat att uppfattas som någon annans efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt kända konstnärs- namn eller ett likartat namn, om användningen av företagsnamnet skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, 2.något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk, eller 3.något som är ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. 7 § Bestämmelserna i 3, 4 och 6 §§ utgör inte hinder mot registre- ring, om den som innehar den äldre rättigheten medger registreringen. Registrering på annat språk 8 § Ett företagsnamn får registreras på två eller flera språk, under förutsättning att varje språkversion till sitt innehåll stämmer överens med övriga versioner. Vad som sägs om företagsnamn i denna lag ska gälla för var och en av språkversionerna. 9 § Registreringen gäller från den dag då ansökan kom in till re- gistreringsmyndigheten. Granskning vid ändrad verksamhet 10 § När en näringsidkare anmäler att den verksamhet som bedrivs under det registrerade företagsnamnet har ändrats, ska registrerings- myndigheten pröva om det finns något hinder mot registrering av ändringen enligt 1–7 §§. Om det finns ett sådant hinder, får änd- ringen inte registreras. 1 § En registrering av ett företagsnamn får hävas om 1.företagsnamnet har registrerats i strid mot denna lag, 2.registreringen fortfarande strider mot lagen,