sou · H4B353d2 · 2016-08-31 00:00:00 — sou 2016 53 d2 Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslagsbild: ritad av Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att lämna förslag till de lagändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra det numera antagna andra betal- tjänstdirektivet, och rådets direktiv (EU) 2015/366 av om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven /65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv /64/EG. Uppdraget omfattade också att lämna förslag till de ändringar i svensk lagstiftning som behövs för att komplettera bestämmelserna i den numera antagna EU-förordningen om förmedlingsavgifter vid kortbetalningar, och rådets förordning (EU) nr 2015/751 av om förmedlingsavgifter för kort- baserade betalningstransaktioner. Utredaren skulle vidare lämna förslag till de lagändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra de regler som följer av Europa- parlamentets och rådets direktiv /92/EU av om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (betalkontodirek- tivet). De delar av uppdraget som avser förmedlingsavgifter vid kort- betalningar och genomförandet av betalkontodirektivet har redo- visats i delrapporterna Förmedlingsavgifter vid kortbetalningar (dnr Fi2015/03943/B), som utredningen överlämnade , respektive Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (dnr Fi2016/00127/B), som överlämnades . Till särskild utredare förordnades f.d. justitierådet . Som experter i utredningen förordnades biträdande avdelningschefen , bankjuristen , kanslirådet , departementssekre- teraren , departementssekreteraren , betalansvarige , juristen , rättssak- kunniga , numera avdelningschefen och juristen . entledigades , och sam- tidigt förordnades numera tf. enhetschefen . entledigades och förordnades departementssekreteraren . entledigades , och förordnades bankjuristen att vara expert i utredningen. Pasel Assalum entledigades och förordnades departementssekreteraren . Sekreterare åt utredningen har till och med varit numera rådmannen . Hovrättsassessorn har varit sekreterare åt utredningen . Utredningen, som har antagit namnet betaltjänstutred- ning, överlämnar nu sitt betänkande Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton (SOU 2016:43). Med detta är arbetet slutfört. 3.2Det första betaltjänstdirektivet och motsvarande svensk Det andra ............................................betaltjänstdirektivet Utgångspunkter för utredningens arbete 4.2.2Definitionen av betaltjänster i det andra Överväganden och förslag .................................... Aktörer som omfattas av reglerna....................................... Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag .................................... Nuvarande reglering i betaltjänstlagen ................ Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag .................................... 5.3Aktiviteter som undantas från det andra Undantag enligt betaltjänstlagen.......................... 5.3.2Undantag enligt det andra Leverantörer av betalningsinitieringstjänster ..................... Krav på ansvarsförsäkring samt på kapitalbas ..... Undantag från skyddskrav.................................... Informationsskyldighet vid ramavtal................... Godkännande av betalningstransaktion............... 6.2.7Tillgång till betalkonto i samband med Vägran att initiera en betalningstransaktion........ Återkallelse av en betalningsorder ....................... 6.2.10Ansvar och rättelse vid obehöriga eller 6.3 Leverantörer av kontoinformationstjänster ........................ 6.3.2Förutsättningar för registrering inklusive krav Undantag från direktivets bestämmelser ............. Informationsskyldighet och bevisbörda .............. 6.3.5Tillgång till och användning av betalkonto- information i samband med konto- 6.3.6Övriga tillämpliga bestämmelser för leverantörer av kontoinformationstjänster.......... Obehöriga transaktioner m.m.................................... Lagen (2010:738) om obehöriga transaktioner 7.2.2Betaltjänstleverantörens skyldigheter i fråga 7.3 Överväganden och förslag.................................................... 7.3.1Direktivets reglering bör genomföras i 7.3.2Skyldigheter vid utgivande och användande av Ansvar vid obehöriga transaktioner ..................... Tillträde till betalningssystem och till konton som hålls i ett kreditinstitut ............................................ Tillträde till betalningssystem .............................................. Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag..................................... Tillträde till betalkonton hos kreditinstitut ........................ Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag..................................... Avgifter för betaltjänster ........................................... Den nuvarande regleringen .................................................. 9.2Tillämpliga avgifter enligt det andra Operativa risker, säkerhetsrisker och autentisering ...... Hantering av operativa risker och säkerhetsrisker ............. 10.2.1 Det andra betaltjänstdirektivets reglering ........... Överväganden och förslag .................................... 10.3.1 Det andra betaltjänstdirektivets reglering ........... Överväganden och förslag .................................... 10.4.1 Det andra betaltjänstdirektivets reglering ........... Överväganden och förslag .................................... Alternativ tvistlösning, sanktioner och tillsyn .............. Klagomål och alternativ tvistlösning................................... 11.1.2 Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag .................................... Sanktioner och behöriga myndigheter ................................ 11.2.2 Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet....... Överväganden och förslag .................................... 12Gränsöverskridande betaltjänstverksamhet, tillhandahållande av betaltjänster genom ombud och filial samt tillsyn över denna verksamhet.................... Regleringen i det andra betaltjänstdirektivet samt 12.2.1 Verksamhet som bedrivs genom ombud eller Överväganden och förslag..................................... Överväganden och förslag..................................... Överväganden och förslag..................................... 12.2.7 Åtgärder vid bristande efterlevnad ....................... Överväganden och förslag..................................... Betalningstransaktioner där transaktionsbeloppet inte är känt i förväg ...................................................................... Besked om tillgängliga medel på betalarens betalkonto ..... Återbetalning av betalningstransaktioner som initierats av eller via en betalningsmottagare ...................................... Valuteringsdag och tillgängliga medel ................................. Felaktiga unika identifikationskoder ................................... Ansvar vid felaktigt genomförda betalningstransaktioner ... Betalningstransaktioner som har initierats av betalaren men inte genomförts eller Betalningstransaktioner som initieras av eller Rätt till återkrav.................................................................... Förändringar i fråga om regleringen av ramavtal................ Information i samband med ramavtal.................. Ändringar av villkoren enligt ramavtalet ............. Uppsägning av ramavtal........................................ Information om avgifter i vissa fall ..................................... Information i samband med valutaväxling.......................... Behandling av personuppgifter............................................ Information till konsumenter.............................................. Lösande av tvister mellan behöriga myndigheter ............... Särskilt om revision i europakooperativ.............................. Lagen (2011:755) om elektroniska pengar.......................... Konsekvenser för företagen................................................. Aktörer som kommer att omfattas av ett tillståndskrav eller krav på registrering................ Krav på hantering av risker och Konsekvenser för domstolarna och Allmänna Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... 15.1.2 Lagen om elektroniska pengar.............................. 15.1.3 Lagen om europakooperativ och lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:595) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism... Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om Bilaga 1 Kommittédirektiv 2015:39 ........................................... Bilaga 2 Det andra betaltjänstdirektivet, (EU) 2015/2366. Bilaga 3 Parallelluppställning över genomförandet av det Bilaga 4 Delrapport 1: Förmedlingsavgifter vid Bilaga 5 Delrapport 2: Tillgång till betalkonto med Utredningens uppdrag omfattar tre olika delar. Den första delen, som utredningen delredovisade , gäller de svenska lag- ändringar som behövs för att komplettera och rådets förordning (EU) nr 2015/751 av om för- medlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner (EU:s förordning om förmedlingsavgifter). Den andra delen av uppdraget delredovisades och avser genomförandet i svensk rätt av och rådets direktiv /92/EU av om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktion- er (betalkontodirektivet). Utredningen hänvisar till delrapporterna för redovisningen av det arbete och de överväganden som gjorts i dessa delar (bilagorna 4 och 5 till detta betänkande). Den sista delen av uppdraget avser genomförandet av det andra betaltjänstdirektivet, och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven /65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upp- hävande av direktiv /64/EG. antog och Europeiska unionens råd det andra betaltjänstdirektivet. Direktivet inkluderar och upp- häver direktivet 2007/64/EG1 (det första betaltjänstdirektivet), vilket har genomförts i svensk rätt genom lagen (2010:751) om betaltjänst- er, betaltjänstlagen, och lagen (2010:738) om obehöriga transaktion- er med betalningsinstrument. Det andra betaltjänstdirektivet syftar huvudsakligen till att bidra till att utveckla en EU-omfattande marknad för elektroniska betal- ningar och till att skapa bättre förutsättningar för säkra och effek- tiva betalningar. Direktivet utvidgar begreppet betaltjänst till att omfatta betal- ningsinitieringstjänster och kontoinformationstjänster. Tillämpnings- området för direktivet utökas i fråga om geografiskt område och valutor. Direktivet ger också under vissa förutsättningar betalnings- institut rätt till tillgång till kreditinstitutens betalkontotjänster. Därutöver innehåller direktivet flera ändringar i förhållande till det första betaltjänstdirektivet. För att genomföra det andra betaltjänstdirektivets reglering före- slår utredningen flera ändringar i betaltjänstlagen. Förslagen samman- fattas under respektive rubrik nedan. Utredningen föreslår att begreppet betaltjänst i betaltjänstlagen ut- vidgas till att omfatta betalningsinitieringstjänster och kontoinforma- tionstjänster. Begreppet betalningsinitieringstjänst definieras i artikel 4.15 i det andra betaltjänstdirektivet som ”en tjänst för att initiera en betal- ningsorder på begäran av betaltjänstanvändaren med avseende på ett betalkonto hos en annan betaltjänstleverantör”. En leverantör av en sådan tjänst gör det lättare för den enskilde betaltjänstanvän- daren att betala t.ex. en e-handlare direkt via den egna internet- banken. 1 och rådets direktiv /64/EG av om betaltjänst- er på den inre marknaden och om ändring av direktiven /7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv /5/EG. Begreppet kontoinformationstjänst definieras i artikel 4.16 som ”en onlinetjänst att för att tillhandahålla sammanställd information om ett eller flera betalkonton som betaltjänstanvändaren innehar hos antingen en annan betaltjänstleverantör eller hos fler än en betal- tjänstleverantör”. En leverantör av en sådan tjänst sammanställer data från flera konton på ett för kunden överskådligt sätt genom t.ex. en app-funktion. Utredningen föreslår att tillämpningsområdet för betaltjänstlagen ska utökas genom att regleringen i fjärde och femte kapitlet, med undantag för vissa bestämmelser, också ska vara tillämplig för de delar av en betalningstransaktion som genomförs inom EES-områ- det i ett tredjelands valuta, om samtliga eller den ende betaltjänst- leverantören i betalningstransaktionen är etablerade inom området, samt för de delar av en betalningstransaktion som genomförs inom unionen i alla valutor om någon av betaltjänstleverantörerna i trans- aktionen är etablerad inom området. Utredningen föreslår också att värdebolagens s.k. uppräknings- verksamhet inte ska undantas från betaltjänstlagens tillämpnings- område, vilket är fallet . Slutligen föreslår utredningen att undantag från betaltjänstlagens tillämpningsområde ska göras för bl.a. betalningstransaktioner som genomförs med hjälp av mobiltelefoner eller annan teknisk utrust- ning, t.ex. vid köp av en SMS-biljett för en resa. En förutsättning för att en sådan transaktion ska vara undantagna är att transaktionen inte överstiger ett belopp som motsvarar . Leverantörer av betalningsinitieringstjänster respektive konto- informationstjänster – s.k. tredjepartsbetaltjänstleverantörer – är betaltjänstleverantörer enligt det andra betaltjänstdirektivet. För att genomföra direktivets bestämmelser om tillståndsplikt för leveran- törer av betalningsinitieringstjänster föreslår utredningen att det alltid ska krävas tillstånd för att få tillhandahålla dessa. Tillstånd för att få tillhandahålla sådana tjänster ska bl.a. förutsätta att företaget i fråga har en ansvarsförsäkring eller annan jämförbar garanti som täcker ett eventuellt skadeståndsansvar. Utredningen föreslår att en fysisk eller juridisk person som är leverantör endast av kontoinformationstjänster ska undantas från betaltjänstlagens krav på tillstånd. Dessa aktörer ska dock ansöka om undantag från tillståndsplikten, varefter de – om undantag be- viljas – ska registreras av . En fysisk eller juridisk person som är leverantör av kontoinformationstjänster får registre- ras endast om företaget uppfyller vissa krav; det krävs t.ex. att leve- rantören har en ansvarsförsäkring eller annan jämförbar garanti mot skadeståndsansvar. En betaltjänstanvändare ska ha rätt att använda sig av betalnings- initierings- respektive kontoinformationstjänster om det betalkonto som berörs av tjänsten är tillgängligt online. Rätten för en betal- tjänstanvändare att använda sig av dessa tjänster ska vara oberoende av om det finns ett avtal mellan den kontoförvaltande betaltjänst- leverantören och tredjepartsbetaltjänstleverantören. En kontoför- valtande betaltjänstleverantör får endast i undantagsfall vägra en leverantör av betalningsinitieringstjänster eller kontoinformations- tjänster tillträde till en betaltjänstanvändares betalkonto. Utredningen föreslår att direktivets regler om de skyldigheter som åligger leverantörer av betalningsinitieringstjänster respektive konto- informationstjänster ska anges i betaltjänstlagen. De ska bl.a. vid varje kommunikationssession identifiera sig gentemot den konto- förvaltande betaltjänstleverantören och kommunicera säkert med denne. Den kontoförvaltande betaltjänstleverantören får å sin sida inte behandla en betalningsorder som överförs via en leverantör av betalningsinitieringstjänster eller en förfrågan om uppgifter som över- förs via en leverantör av kontoinformationstjänster på ett avvikande sätt om det inte finns objektiva skäl för en särbehandling. Utredningen föreslår att de bestämmelser som genomför det andra betaltjänstdirektivets regler om skyldigheter i samband med utgiv- ande och användande av betalningsinstrument samt om ansvar vid obehöriga transaktioner ska samlas i betaltjänstlagen, och att alltså lagen om obehöriga transaktioner med betalningsinstrument ska upphöra att gälla. Betalarens betaltjänstleverantör ska som huvudregel betala till- baka beloppet för en obehörig transaktion till den drabbade betalaren. Detta gäller inte om betaltjänstleverantören har rimlig anledning att misstänka att betalaren genom svikligt handlande har bidragit till den obehöriga transaktionen Betalaren får av betaltjänstleverantören åläggas att stå för den förlust som är hänförlig till en obehörig transaktion upp till ett be- lopp om om transaktionen har kunnat genomföras till följd av att ett betalningsinstrument förkommit eller missbrukats. Självrisk ska inte utgå om betalaren inte kunnat upptäcka förlusten eller missbruket av betalningsinstrumentet innan den obehöriga trans- aktionen genomfördes eller om förlusten till följd av transaktionen har orsakats av någon på betaltjänstleverantörens sida. Betalaren ska, liksom , ansvara för hela beloppet om en obe- hörig transaktion har kunnat genomföras till följd av att betalaren av grov oaktsamhet har brutit mot sina förpliktelser. I konsumentför- hållanden ska dock ansvaret vid grov oaktsamhet som huvudregel fortfarande begränsas till . Betalaren ska som huvudregel inte stå för beloppet vid en obe- hörig transaktion, om dennes betaltjänstleverantör inte tillämpar autentiseringsförfarandet stark kundautentisering. Det andra betaltjänstdirektivets regler om tillträde till betalnings- system föreskriver, utöver vad som följer av betaltjänstlagen, att betaltjänstleverantörer under vissa förutsättningar ska ha rätt till tillträde till betalningssystem som anmälts i enlighet med det s.k. finalitydirektivet2. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att om en deltagare i ett sådant system ger en betaltjänstleverantör, som inte är deltagare i systemet, möjlighet att sända överföringsorder genom systemet, ska den deltagaren på objektiva, proportionella och icke- diskriminerande grunder ge även andra auktoriserade eller registre- 2 och rådets direktiv /26/EG av om slutgiltig avveck- ling i system för överföring av betalningar och värdepapper. rade betaltjänstleverantörer samma möjlighet. Reglerna får inte hindra tillträde i större utsträckning än som är nödvändigt för att skydda mot risker i verksamheten och för att skydda betalningssystemets finansiella och operativa stabilitet. Om en begäran om tillträde avslås ska deltagaren motivera avslaget. ska i samråd med utöva tillsyn över betaltjänstleverantörernas möjlighet till indirekt tillträde till anmälda system enligt finality- direktivet. Tillgång till kreditinstitutens betalkontotjänster Det andra betaltjänstdirektivet ger betalningsinstitut rätt att under vissa förutsättningar få tillgång till kreditinstitutens betalkonto- tjänster. Utredningen föreslår därför att betalningsinstitut ska ha rätt att få tillgång till kreditinstitutens betalkontotjänster på objek- tiva, icke-diskriminerande och proportionella grunder i den omfatt- ning som krävs för att de effektivt och obehindrat ska kunna till- handahålla betaltjänster. Om ett kreditinstitut avslår en begäran om tillgång till betalkontotjänster ska institutet lämna en motivering till avslaget. Utredningen föreslår att Finansinspek- tionen i samråd med ska utöva tillsyn över betal- ningsinstitutens tillgång till kreditinstitutens betalkontotjänster. Medlemsstaterna får enligt det andra betaltjänstdirektivet, precis som tidigare, förbjuda eller begränsa betalningsmottagarens rätt att ta ut avgifter vid användandet av ett visst betalningsinstrument. Utred- ningen anser att förbudet enligt 5 kap. 1 § fjärde stycket betaltjänst- lagen mot sådana avgifter bör bestå. Utredningen föreslår att betaltjänstleverantörer ska vara skyldiga att inrätta system med lämpliga åtgärder och kontrollmekanismer för att hantera operativa risker och säkerhetsrisker. Inom ramen för ett sådant system ska det finnas rutiner för hur allvarliga incidenter ska upptäckas och klassificeras. Betaltjänstleverantörerna ska också vara skyldiga att rapportera till om operativa risker och säkerhetsrisker som är förknippade med de betaltjänster som de tillhandahåller och vilka åtgärder som vidtagits för att hantera dessa risker. En betaltjänstleverantör ska vara skyldig att utan onödigt dröjs- mål underrätta om en allvarlig operativ incident eller säkerhetsincident. Om incidenten riskerar att påverka betal- tjänstanvändarnas ekonomiska intressen ska betaltjänstleverantörerna också underrätta sina användare om händelsen och vidta de åtgär- der som krävs för att begränsa den skada som kan uppkomma till följd av incidenten. Utredningen föreslår vidare att den kontoförvaltande betal- tjänstleverantören ska tillämpa autentiseringsförfarandet stark kund- autentisering när betalaren bl.a. loggar in på sitt konto online eller initierar en elektronisk betalningstransaktion. I tillämpliga fall ska stark kundautentisering också användas för betalningstransaktioner som initieras via en leverantör av betalningsinitieringstjänster liksom för information som begärs via en leverantör av kontoinformations- tjänster. När leverantörer av betalningsinitierings- eller kontoinformations- tjänster tillhandahåller sina tjänster ska de kunna använda de autenti- seringsförfaranden som den kontoförvaltande betaltjänstleverantören förser betaltjänstanvändaren med. Utredningen konstaterar att det finns lämpliga och effektiva förfar- anden för hantering av klagomål som rör betaltjänstleverantörers överträdelser av bestämmelserna i betaltjänstlagen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om hur betaltjänstleverantörer ska hantera betal- tjänstanvändares klagomål i fråga om de rättigheter och skyldigheter som fastställs i betaltjänstlagen samt om hur kontrollen av betal- tjänstleverantörernas klagomålshantering ska utformas. verksamhet uppfyller det andra betaltjänstdirektivets krav för hanteringen av tvister om rättigheter och skyldigheter enligt betaltjänstlagen mellan betaltjänstanvändare som är konsumenter och deras betaltjänstleverantörer. Utredning- en anser att förfaranden för alternativ tvistlösning också i fortsätt- ningen bara bör vara öppna för betaltjänstanvändare som är konsu- menter. I fråga om direktivets reglering om gränsöverskridande verksamhet föreslår utredningen bl.a. att utländska betalningsinstitut som be- driver verksamhet i genom ombud eller filial ska lämna upp- lysningar om sin verksamhet i på begäran av Finansinspek- tionen respektive . Utredningen föreslår också att betalningsinstitut som har huvud- kontor i en annan medlemsstat och som bedriver verksamhet i genom ombud ska utse en central kontaktpunkt i om Finans- inspektionen anser att det behövs. Det bör också anges i lagen att den centrala kontaktpunkten på begäran av ska lämna information om sin verksamhet och att inspektionen ska få rätt att göra platsbesök. Det andra betaltjänstdirektivet ska – med undantag för ett fåtal be- stämmelser som ska genomföras först vid ett senare datum – vara genomfört i nationell rätt . Merparten av de föreslagna författningsändringarna föreslås träda i kraft . The Inquiry’s remit comprises three parts.