sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Enligt vad som kan förväntas så är andelen pendlare störst i stor- stadskommuner, täta blandade kommuner och tätortsnära lands- bygdskommuner. Däremot är ökningen av pendlingen minst i stor- stadskommunerna och i de mycket glesa landsbygdskommunerna. Förklaringen till detta skiljer sig sannolikt åt mellan de två kommun- typerna. Storstadskommunerna är ofta små till ytan och antalet passager över en kommungräns blir lättare större. I dessa kommu- ner har förtätningen och integrationen med närliggande kommuner pågått . Som en följd av detta har arbetspend- lingen etablerats . För de mycket glesa landsbygds- kommunerna är möjligheterna till pendling över kommungränserna av naturliga skäl svårare. Kommunerna är ofta vidsträckta och de geografiska avstånden till arbetsmarknaderna är så pass stora att förtätningen och integrationen med omkringliggande kommuner går mycket långsamt. pendlade 44 000 svenskar till och och av dessa var under . Det är företrädelsevis män som pendlar.31 31 (2014), Många svenska ungdomar pendlar till , Artikel 2014:1, publicerad . Företagande och arbetsliv i landsbygder Stor utpendling från den tätortsnära landsbygden Ett ytterligare perspektiv på sysselsättningen på nivå är relationen mellan dag- och nattbefolkning. Något förenklat kan man säga att kommuner som har en större dag- än nattbefolkning är arbetskommuner medan kommuner som har en större natt- än dag- befolkning är att betrakta som boendekommuner. till de analyser som vi har gjort har storstadskommunerna en markant större dag- än nattbefolkning. Det betyder att många människor pendlar in till dessa kommuner för arbete och pendlar sedan därifrån för boende. Sannolikt bor en relativt stor andel av dessa pendlare i någon av de närliggande landsbygdskommunerna. Dessa landsbygdskommuner har en liten dagbefolkning i förhåll- ande till nattbefolkning. Det betyder att många människor pendlar ut från dessa kommuner för arbete, och pendlar sedan tillbaka för boende. Det här mönstret understryker det ömsesidiga beroende mellan storstäderna och de tätortsnära landsbygderna som vi har pekat på tidigare. För de övriga kommuntyperna finns det inga tyd- liga mönster för vare sig ut- eller inpendling. 4.3.3Utbildningsnivå och högre utbildning Arbetsgivare är beroende av tillgång och tillgänglighet till rätt ut- bildad arbetskraft. I detta avsnitt inleder vi med att beskriva utbild- ningsnivå för att sedan beskriva utvecklingen av tillgången till högre utbildning. I figurerna 4.10 och 4.11 åskådliggör vi andelen av den arbetsföra befolkningen per utbildningsnivå och hur den har utveck- lats . Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.10 Andel befolkning (20–) per utbildningsnivå storstadskommuner och täta blandade kommuner Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. I storstadskommunerna och de täta blandade kommunerna har an- delen med enbart förgymnasial utbildning minskat under tidsperi- oden som övriga utbildningsnivåerna har ökat. Utvecklingen i landsbygderna är ungefär densamma. I jämförelse med städerna är det dock en något lägre andel av den arbetsföra befolkningen i lands- bygderna som har eftergymnasial utbildning. är det en högre andel som enbart har förgymnasial utbildning. Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.11 Andel befolkning (20–) per utbildningsnivå i landsbygdskommunerna och glesa blandade kommunerna (procent) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och näringsliv i lands- och stadsbygder. Som vi redan har visat är arbetskraften rörlig. Tillgängligheten till högutbildade har totalt sett ökat . En arbets- givare är därmed inte begränsad till det utbud av kompetens som finns inom en särskild kommun eller på en viss plats.32 En viktig faktor som påverkar tillgängligheten till högutbildad33 arbetskraft är möjligheten att utbilda sig och närheten till univer- sitet och högskola. genomförde ett antal reformer som syftade till att öka kompetensför- sörjningen och utjämna skillnader i tillgång till högutbildad arbets- kraft mellan olika delar av landet. Högskolereformen 1993 innebar en decentralisering av lärosäten och en betydande avreglering och decentralisering av beslut inom den högre utbildningen. I figur 4.12 visar vi den procentuella tillväxten av högutbildade i kom- muner och vilka kommuner som har en högskola eller ett uni- versitet. 32Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . 33Med högre utbildning avses eftergymnasiala studier. Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.12 Andel av alla högutbildade: procentuell tillväxt mellan 1990–2013 och lokalisering av lärosäten Procentuell tillväxt 1990-2013:andel av alla högutbildade -46,8 - -30,0 -29,9 - -15,0 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och näringslivs i lands- och stadsbygder. I är lokaliseringen av högskolor och universitet rela- tivt jämnt fördelad i geografin. I de glesare delarna i norra finns enbart ett fåtal lärosäten. Merparten av dessa ligger i de större städerna längs med kusten. Frågan är då om detta har bidragit till att tillgången av hög- utbildad arbetskraft är mer jämnt fördelad över landet. Mycket talar för att det har skett en utjämning, framför allt under 2000- talet. har många högutbildade valt att bosätta sig i stor- stadsregionerna och längs med . Vissa kommuner har också minskat sina andelar av alla högutbildade per- soner och därmed tappat kompetens mellan 1990 och 2013.34 Denna bild blir mer tydlig om vi också ser till vilka kommuner som har varit bäst på att attrahera högutbildade (den vänstra kartan 34 , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder i figur 4.12). Av figuren framgår att trots att antalet högutbildade inte har minskat i absoluta tal så har den minskat i relativa termer i de flesta kommuner. Ju ljusare blå nyans i kartan desto större minskad andel av högutbildade. De ljusaste blå kommunerna är de kommuner som har haft den största relativa minskningen. De kom- munerna som är mörkblå är de kommuner vars andel av högutbildade som har ökat. Särskilt intressant blir det om vi jämför de mörkblåfärgade kom- munerna i den vänstra kartan med den högra kartan i figuren som visar var lärosätena ligger. Vid jämförelsen framgår att kommuner med ökande andel högutbildade antingen är kommun med ett läro- säte eller en angränsande kommun. Som visas i tabell 4.5 är kvinnor i landsbygderna i högre grad högutbildade jämfört männen. Tabell 4.5 Andelen högutbildade fördelat på kön i de sex kommuntyperna, 1993 och 2013 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. 4.3.4Tillgänglighet till kunskapsintensiva tjänster En viktig del av svensk näringslivsutveckling är den ökande andelen kunskapsintensiva företagstjänster. Dessa är viktiga ur ett företags- perspektiv eftersom de är stödtjänster till tillverkningsindustrin och en grund för entreprenörskap och förnyelse. Företagande och arbetsliv i landsbygder siva företag skapar också sysselsättningstillfällen till en stor del av den högutbildade delen av arbetskraften.35 Ur ett kompetensförsörjningsperspektiv finns det därför ett sär- skilt intresse att titta på tillgängligheten till den typen av tjänster. Tillgängligheten till sådana tjänster kan ses som ett mått på hur stor diversiteten är i utbudet av kunskap som förmedlas via tjänstemark- naden. Tillgängligheten visar också en högutbildad individs möjlig- het att nå sådana jobb. God tillgänglighet skapar större möjligheter för en individ att matcha sin kompetens med det jobb som passar individen och dess kompetens bäst. Kommuner som ligger nära större städer har en bättre tillgänglighet till kunskapsintensiva företagstjänster än kom- muner som har längre restidsavstånd till större städer.36 Näringar som har stor intern kunskapsmassa har bättre förmåga att absorbera extern kunskap, vilket är kunskap som kan tillhanda- hållas genom företagstjänster.37 Tillgänglighet till högutbildad arbets- kraft liksom till kunskapsintensiva företagstjänster är till exempel av särskilt stor vikt för att stimulera exporttillväxt. Exporttillväxten varierar mellan olika kommuner i landet och är stark i de områden där det finns god tillgång på kunskap. Exporttillväxten har även varit stark i flera kommuner i inland, vilket delvis kan förklaras av ökad global efterfrågan på råvaror, stigande råvarupriser och ökad förädlingsgrad.38 4.4Tillgänglighet till internationella marknader Exportens och importens strukturer är också intressanta att studera. Exportföretagen är relativt utspridda geografiskt medan im- porten är mer orienterad till städerna. Detta beror på att en stor andel av importen utgörs av konsumtionsvaror som riktas direkt till slutkonsumenter. Sådana varor importeras av företag som finns i de områden där den inhemska marknaden är som störst. Exporten är i högre grad lokaliserad i anslutning till landets tillverknings- 35Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder industri, som främst återfinns utanför storstadsområdena. Det inne- bär att exportföretagen inte har lika stark koncentration till stor- stadsregionerna som näringslivet i övrigt. Om vi ser till hur stor andel av alla företag i en kommun som exporterar kan vi konstatera att exportdeltagandet tenderar att vara högre i landsbygden (figur 4.13). Detta mönster har också för- stärkts . Mönstret kan delvis förklaras av skillnaden i näringslivstruktur mellan städer och landsbygder där den mindre exportorienterade tjänsteproduktionen i hög grad finns i städer medan den mer storskaliga exportbenägna tillverknings- industrin återfinns i landsbygdskommunerna. Figur 4.13 Andel av företagen i kommunen som exporterar, 2000 och 2011 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Kartorna i figur 4.13 visar vidare att exportintensiteten minskade i regioner med växande tjänstesektorer som den ökade i regioner med stark tillverkningsindustri . Den regionala fördelningen av landets exportvärde och export- företag visar att tillverkningsindustrins förmåga att konkurrera på Företagande och arbetsliv i landsbygder internationella marknader har stor betydelse för sysselsättning och ekonomisk tillväxt i olika typer av landsbygder. I figur 4.14 visar vi också den procentuella tillväxten i totalt exportvärde i landets kom- muner. Figur 4.14 Tillväxt i exportvärde i kommuner 2011 Exportvärdetilläxt 2000-2011 (%) -99 - -22 -21 - 23 24 - 56 57 - 112 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. har haft ett mycket exportorienterat närings- liv och exporten fortsätter alltjämt att öka. Exporten har vuxit starkt i många regioner utanför storstäderna, inte minst i områden med stor råvaruutvinning. Denna tillväxt har i stor utsträckning drivits av den starka tillväxten i den globala ekonomin inledning, vilket resulterat i en mycket stark internationell efter- Företagande och arbetsliv i landsbygder frågan på råvaror. Denna efterfrågeökning har resulterat i stigande råvarupriser, vilket har bidragit ytterligare till en stark tillväxt i export- värde. Trenden har emellertid brutits då råvaru- priserna sjunkit. Forskning visar att import är en viktig källa till ny kunskap som kan skapa förnyelse i näringslivet och bidra till tillväxten.39 andel av de globala utgifterna för forskning och utveckling är mycket liten, vilket betyder att ny kunskap, ny teknik, och nya produkter ofta kommer utifrån genom import av varor och tjänster. Import- stimulanserna kan genom att de kombineras med egen forskning och utveckling ofta leda till att det startas konkurrerande produk- tion på hemmamarknaden som efter hand utvecklas till en grund för ny export. 4.5Diskussion om möjligheter och identifierade hinder Vi har i detta kapitel beskrivit flera perspektiv på näringslivsstruk- tur och kompetensförsörjning. Analyserna visar på flera likartade utvecklingsmönster i städer och landsbygder. En av dessa likheter är att den ekonomiska utvecklingen främst drivs av tjänstesektorerna. De kunskapsintensiva tjänsterna är de som växer snabbt medan hus- hållsnära tjänster varit tämligen konstanta . Sysselsättningen inom tillverkningsindustri och råvaruproduktion har minskat. Sam- tidigt har vi kunnat konstatera att landsbygderna har fördelar som gör att näringar lokaliserar sig där. Att den ekonomiska tillväxten ändå skiljer sig åt mellan olika kommuntyper beror i stor utsträck- ning på att det finns initiala strukturella skillnader mellan olika delar av landet. Storstadskommunerna och de täta blandade kommunerna har till stor del en ökande befolkning, omfattande inpendling och en stark koncentration av högutbildad arbetskraft. Detta skapar goda tillväxt- 39 , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder möjligheter för dessa kommuner, men medför utman- ingar relaterade till förtätning, bostadsmarknad, kollektivtrafik och en ökande segregation. De glesa och mycket glesa landsbygderna kännetecknas i stället av långa avstånd och en minskande och åldrande befolkning. I mer- parten av dessa kommuner har försörjningskvoten ökat . På grund av glesheten och de långa avstånden har dessa kommuner också en relativt låg rörlighet och därmed sämre förutsättningar för en effektiv kompetensförsörjning. Det är viktigt att påpeka att den gleshet som känne- tecknar mycket av landsbygderna också innebär möjligheter för tillväxt inom verksamheter som är uppbyggda kring de platsbundna naturresurserna och natur- och kulturmiljöerna såsom besöksnäringen och viss tillverkning. Landsbygdskommunerna erbjuder också lokali- seringsfördelar för mer standardiserad produktion som till exempel kan ha nytta av låga markpriser. Sådana verksamheter är inte sällan exportorienterade och lokaliseras därför med fördel på platser där det är enkelt att nå globala marknader via land- eller sjötransport. De tätortsnära landsbygderna kan i stort karaktäriseras som kom- muner med god tillgänglighet till täta miljöer. Som en följd av detta pendlar också en stor del av befolkningen i denna typ av landsbygd ut från den egna kommunen för arbete i en annan kommun inom arbetsmarknadsregionen. Dessa kommuner har därmed bättre förut- sättningar för sysselsättning och kompetensförsörjning. kan den inomkommunala sysselsättningstillväxten vara svag då dessa kommuner i hög grad har utvecklats till boendekommuner. Den alltmer kunskapsintensiva ekonomin innebär att tillgången till kunskap och kompetens är av central betydelse för regional och lokal tillväxt och utveckling. Ur ett nationellt perspektiv har utbild- ningsnivån hos befolkningen ökat i såväl städerna som i landsbygd- erna. Utbildningsnivån är dock generellt sett lägre i landsbygderna, vilket kan ha bidragit till den svagare tillväxten i sysselsättning i många landsbygdskommuner. Landsbygder som har en stor bas- och tillverkningsindustri har utvecklats långsammare än landsbygder med mer varierad närings- Företagande och arbetsliv i landsbygder livssammansättning och med närhet till lärosäten. Landsbygder som har ett mer diversifierat näringsliv och landsbygder där tjänste- sektorn har vuxit har också bättre förutsättningar för långsiktig till- växt. Produktiviteten och de högre lönenivåerna i städerna gynnar ut- vecklingen av kunskapstäta miljöer, vilka är av central betydelse för forskning och innovation som i sin tur är avgörande för i den globala konkurrensen. Urbaniseringen stärker den ekonomiska omvandlingen och attraherar högutbildade till de täta miljöerna. Detta är en utveckling som är svår att påverka på ett sådant sätt att den dämpas, stannar av eller vänder. De minskande landsbygdskom- munernas utmaning handlar därmed om att möta utvecklingen och få högutbildade att stanna och vidare kunna attrahera rätt och ut- bildad arbetskraft. Detta krävs inte minst för att upprätthålla kon- kurrenskraften, säkra kompetensförsörjningen samt utveckla och bredda näringslivet. Långa avstånd är en utmaning för landsbygderna Utmaningarna och behoven i landsbygderna skiljer sig åt och geografi skapar olika förutsättningar att interagera över kommun- och regiongränserna. Tätortsnära landsbygdskommuner är i mångt och mycket inte- grerade med de miljöerna vilket ger befolkningen i dessa kommuner tillgång till en mer diversifierad arbetsmarknad med bättre matchningsmöjligheter. Dynamiken mellan de större städerna och den tätortsnära landsbygden är av stor betydelse för tillväxten och utvecklingen i dessa regioner. Den tätortsnära landsbygdens attrak- tivitet skapas inte primärt med hjälp av sysselsättning på orten utan med hjälp av god tillgänglighet till större arbetsmarknader tillsam- mans med attraktiva boendemiljöer och möjligheter till distansarbete. Detta gör det möjligt för tätortsnära landsbygder att öka såväl be- folkning som lönesummor. Långa transportavstånd och brister i bland annat digital infra- struktur i de mer glesa landsbygderna är faktorer som har bidragit till att det är svårt för landets mest glesa områden att matcha behovet i näringslivet med kompetens. För att möjliggöra ökad rörlighet behövs bland annat en ökad tillgänglighet. Företagande och arbetsliv i landsbygder heter inom dessa kommuntyper behöver också använda de fördelar platsen för med sig, såsom platsbundna tillgångar eller lägre kost- nadsnivåer. Det kan vidga näringslivets struktur och därmed minska sårbarheten i dessa områden, som attraktiviteten ökar. Det fortsatta arbetet bör inriktas mot förutsättningar för företagande Det finns höga produktionsvärden i landsbygderna med platsbundna tillgångar och basindustrier som är viktig för hela landet. Produk- tionsvärdena tenderar emellertid att hamna på helt andra platser än i den lokala ekonomin, ofta utanför landsbygderna och ibland även utanför landet. De kapitalintensiva industrierna är överrepresen- terade i landsbygderna medan de humanintensiva tjänstesektorerna är koncentrerade till de täta miljöerna. Kunskap och humankapital har fått en större roll i produktionssystemet. I detta system används mer av förädlingsvärdet till löner. Den stora utmaningen tycks där- med vara att länka utvecklingen mot en mer kunskapsintensiv eko- nomi med den mer kapitalintensiva produktionen och att detta sprids mer jämnt över landet. Mot bakgrund av detta finns det anledning att fokusera på förut- sättningarna för företagande i det fortsatt arbetet. Som vi har kunnat visa är det fler som startar eller driver företag i vissa landsbygder. Sambandet mellan förändringen av nya företag och den totala ut- vecklingen av arbetsställen är starkare i vissa landsbygder i jämför- else med städerna. Detta tyder på att en av flera möjliga vägar för landsbygderna att möta utvecklingen kan vara genom nyföretag- ande, även i de växande och kunskapsintensiva näringarna. De befint- liga såväl som de framtida och växande näringarna behöver tillgång till högutbildad arbetskraft och mer kunskapsintensiva stödtjänster, även i de mer glesa landsbygderna. 5Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Den ekonomiska och den demografiska utvecklingen skiljer sig åt mellan olika delar av . Inom ett fåtal regioner ökar såväl befolk- ning som inkomster, sysselsättning och företagande. har vi flera regioner där befolkning, sysselsättning och antal arbets- ställen minskar. Mellan dessa två ytterligheter finner vi flera andra typer av regioner som visar prov på både starka och svaga sidor. I detta kapitel beskriver vi utvecklingen inom ett antal områden som vi bedömer är särskilt viktiga för att bevara och utveckla långsiktigt hållbara och attraktiva miljöer i olika landsbygder. Det rör sig om områdena transportinfrastruktur, digital infrastruktur, samhällsplane- ring och boende, kommersiell och offentlig service samt kapitalför- sörjning. Gles bebyggelse och långa avstånd är några av landsbygdens utmärk- ande kännetecken. Transportsystemet och den tillhörande infrastruk- turen är därför viktig för landsbygdernas fortlevnad och utveckling. Det gäller såväl tätortsnära som gles landsbygd. Behov och rörelse- mönster skiljer sig dock åt mellan olika landsbygder. I det här av- snittet belyser vi därför statliga investeringar i transportinfrastruk- turen i olika delar av landet, infrastrukturens kvalitet och hur till- gängligheten har förändrats . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital 5.1.1Transportinfrastrukturen består av vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar och farleder Den svenska transportinfrastrukturen består av vägnät, järnvägsnät, flygplatser, hamnar och farleder, med statligt, kommunalt och pri- vat ägande. Det svenska vägnätet består av statliga allmänna vägar, kommunala gator och vägar samt enskilda vägar.1 Av de enskilda vägarna erhåller 23 500 vägsamfälligheter och statligt stöd. är bidraget , inkluderat till färjor. Även kommunerna medfinansierar enskilda vägar. Det svenska järnvägsnätet består av spår. Trafik- verket förvaltar av nätet. Därutöver finns cirka 50 hamnar öppna för gods- och persontrafik och cirka 50 industri- hamnar samt 44 flygplatser. Staten är inte ägare eller ansvarig för några av de hamnar som finns i . Det statliga bolaget driver 10 flygplatser. Resterande flygplatser ägs i de flesta fall av kom- muner och landsting. På grund av de olika ansvars- och ägarstrukturerna är det svårt att ta reda på exakt hur mycket infrastruktur vi har i och hur mycket pengar som läggs på investeringar liksom på drift och underhåll. Staten är emellertid ansvarig för den största delen av transportinfrastrukturen och därmed också dess planering och skötsel. 5.1.2Transportinfrastruktur för tillväxt och utveckling Infrastrukturen och transportsystemet är en förutsättning för att företag ska kunna verka och för att människor ska kunna bo och leva i hela landet. som ekonomin växer så ökar behoven av att kunna transportera varor, tjänster och personer. Investeringar som stärker transportsystemets kapacitet innebär att fler människor och varor kan transporteras till lägre kostnader och med större tillförlitlighet. Detta skapar en rad positiva följd- effekter. När varor kan transporteras snabbare, billigare och mer tillförlitligt kan till exempel företagens logistik effektiviseras. Lägre transportkostnader och mer tillförlitliga transporter innebär vidare 1 En stor del av de enskilda vägarna, , är skogsbilvägar med begränsad tillgänglighet för allmänheten. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital att specialiseringen kan drivas längre och att företag kan dra nytta av skalfördelar. Investeringar i ett fungerande transportnät skapar också bättre möjligheter för företag att hitta arbetstagare med rätt komptens oavsett kommuntillhörighet. En utbyggt transportsystem gör det också möjligt för företag att konkurrera på fler och större mark- nader, även internationellt. Lägre transportkostnader kan också ge upphov till lokaliserings- effekter. Ett sådant exempel är att god tillgång till fungerande transporter gör att företag kan dra nytta av att lokalisera sig i geo- grafiska kluster där kunskap enklare kan överföras mellan företag. Detta gäller för hela näringslivet, men framför allt för kunskaps- intensiva företag. 5.1.3Långsiktig planering av transportinfrastrukturen Investeringar i transportinfrastruktur planeras långsiktigt, framför allt genom den nationella planen för transportsystemet. Innan plan- läggningsprocessen för ett infrastrukturprojekt påbörjas, görs en långsiktig ekonomisk planering av det samlade transportsystemet för väg, järnväg, sjöfart och luftfart i den nationella transportplanen. Planen är tolvårig och innehåller bland annat uppgifter om tillgäng- liga medel, vad som ska göras och vilka geografiska områden det rör sig om.