sou · H4B366 · 2016-10-11 00:00:00 — Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det skrivits in att huvudmannen för sådan s.k. resursskola som avses i första stycket andra meningen, förutom när hemkommunen har beslutat att inte lämna tilläggsbelopp enligt 21 § andra stycket, även kan neka att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om huvudmannen och hemkommunen inte kommer överens om tilläggsbeloppet för särskilt stöd. Se vidare kommentaren till 10 kap. 35 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.8. Paragrafen har ändrats genom att det i en ny sista mening skrivits in att de urvalsgrunder som godkänts, för situationer när det finns fler sökande än platser vid en förskoleklass med enskild huvudman, ska framgå av beslutet om godkännande från . Om en förskoleklass med enskild huvudman vill ändra sina urvalsgrunder måste detta först i varje enskilt fall godkännas av . Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafen är ny och reglerar att det inför mottagande och urval till en förskoleklass med enskild huvudman ska göras en ansökan om plats från elevens vårdnadshavare. I linje med gällande rättspraxis avseende mottagande till olika skolformer ska en sådan ansökan vara undertecknad av samtliga vårdnadshavare. Ansökan ska skickas in till huvudmannen för den utbildning till vilken eleven söker eftersom det är huvudmannen som har det övergripande ansvaret för att mottagande och urval sker i enlighet med skollagens regler. Den närmare utformningen av ansökan bör lämnas upp till respektive huvudman att avgöra. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafen andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Punkten 2 i paragrafens första stycke har ändrats genom att det anges att utbildningen får begränsas till att avse elever som har ett så omfattande behov av särskilt stöd att tilläggsbelopp för särskilt stöd ska lämnas. Ändringen innebär en snävare avgränsning och en konkretisering av vilka skolor som ska vara att betrakta som s.k. resursskolor. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det skrivits in att huvudmannen för sådan s.k. resursskola som avses i första stycket punkten 2, förutom när hemkommunen har beslutat att inte lämna tilläggsbelopp enligt 39 § andra stycket, även kan neka att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om huvudmannen och hemkommunen inte kommer överens om tilläggsbeloppet för särskilt stöd. För de skolor som enligt utredningens förslag väljer att kategorisera sig som resursskolor kommer således mottagande och fortsatt utbildning för en elev att vara avhängig att en överenskommelse om tilläggsbeloppet nås mellan elevens hemkommun och den enskilde huvudmannen. Eftersom frågan om mottagande/fortsatt utbildning beror på en överenskommelse kommer det i dessa situationer inte att finnas något beslut om tilläggsbelopp som är möjligt att överklaga enligt skollagen. Om en överenskommelse inte träffas kan den enskilde huvudmannen välja att ändå ta emot eleven, i annat fall kan eleven söka sig till någon annan fristående eller skola. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.8. Paragrafen har ändrats genom att det i en ny andra mening skrivits in att de urvalsgrunder som godkänts, för situationer när det finns fler sökande än platser vid en grundskola med enskild huvudman, ska framgå av beslutet om godkännande från . Om en grundskola med enskild huvudman vill ändra sina urvalsgrunder måste detta först i varje enskilt fall godkännas av . Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Av redaktionella skäl har paragrafen även delats upp i två stycken. Paragrafen är ny och reglerar att det inför mottagande och urval till en grundskola med enskild huvudman ska göras en ansökan om plats från elevens vårdnadshavare. Se vidare kommentaren till 9 kap. 18 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Punkten 2 i paragrafens första stycke har ändrats genom att det ska anges att utbildningen får begränsas till att avse elever som har ett så omfattande behov av särskilt stöd att tilläggsbelopp för särskilt stöd ska lämnas. Ändringen innebär en snävare avgränsning och en konkretisering av vilka skolor som ska vara att betrakta som s.k. resursskolor. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att det skrivits in att huvudmannen för sådan s.k. resursskola som avses i första stycket punkten 2, förutom när hemkommunen har beslutat att inte lämna tilläggsbelopp enligt 38 § andra stycket, även kan neka att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om huvudmannen och hemkommunen inte kommer överens om tilläggsbeloppet för särskilt stöd. Se vidare kommentaren till 10 kap. 35 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.8. Paragrafen har ändrats genom att det i en ny andra mening skrivits in att de urvalsgrunder som godkänts, för situationer när det finns fler sökande än platser vid en grundsärskola med enskild huvudman, ska framgå av beslutet om godkännande från . Om en grundsärskola med enskild huvudman vill ändra sina urvalsgrunder måste detta först i varje enskilt fall godkännas av . Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Av redaktionella skäl har paragrafen även delats upp i två stycken. Paragrafen är ny och reglerar att det inför mottagande och urval till en grundsärskola med enskild huvudman ska göras en ansökan om plats från elevens vårdnadshavare. Se vidare kommentaren till 9 kap. 18 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Punkten 1 i paragrafens första stycke har ändrats genom att det ska anges att mottagandet får begränsas till att avse elever som har ett så omfattande behov av särskilt stöd att tilläggsbelopp för särskilt stöd ska lämnas. Paragrafens tredje stycke har ändrats genom att det skrivits in att huvudmannen för sådan s.k. resursskola som avses i första stycket punkten 2, förutom när hemkommunen har beslutat att inte lämna tilläggsbelopp enligt 16 kap. 54 § andra stycket eller 17 kap. 34 § andra stycket, även kan neka att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om huvudmannen och hemkommunen inte kommer överens om tilläggsbeloppet för särskilt stöd. Se vidare kommentaren till 10 kap. 35 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.8. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafens andra stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafens första stycke har ändrats genom att strukturbelopp införts som ytterligare en post, utöver grundbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp, i regelverket om bidrag till enskilda huvudmän. Se vidare kommentaren till 8 kap. 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Paragrafen är ny och reglerar att utöver grundbeloppet ska hemkommunen fastställa ett strukturbelopp. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.2. Redovisning av kostnader för skolväsendet på huvudmanna- och skolenhetsnivå m.m. En särskild utredare ska kartlägga hur budgetering och redovisning går till i kommuner och hos enskilda huvudmän för fristående skolor. Syftet är att en jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå ska kunna presenteras. Utredaren ska även se över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kommunala och fristående huvudmän. •analysera hur kommuner och friskoleföretag redovisar sina kostnader och intäkter för skolväsendet, •föreslå bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa ekonomisk information på skolenhetsnivå, •se över hur bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor tillämpas, •se över behovet av ändrade bestämmelser om ersättning till huvudmän för fristående skolor som är inriktade mot utbildning för elever i behov av särskilt stöd eller utbildning som är anpassad för vissa elever (s.k. resursskolor), och •överväga och vid behov föreslå ändringar i dagens regler för beräkning och beslut om bidrag till fristående skolor, med ut- gångspunkt att säkerställa lika villkor och att insynen i hur underlaget för bidragsbesluten beräknas och hanteras ska vara så stor som möjligt. Uppdraget ska redovisas . Den parlamentariskt sammansatta hade i uppdrag att se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (dir. 2011:68). I uppdraget ingick bland annat att överväga om och kan publicera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet. Kommittén överlämnade betänkandet Friskolorna i samhället (SOU 2013:56). Till grund för förslagen i betänkandet ligger en sexpartiuppgörelse som förhandlades fram inom ramen för och som presenterades . Bakom förslagsavsnittet står de fyra allianspartierna – Moderata samlingspartiet, liberalerna, och – samt Socialdemokraterna och . Regeringen har i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112) lämnat förslag som utgår från betänkande. Principen om rätten till likvärdig utbildning uttrycks i 1 kap. 4 § andra stycket skollagen. Där anges att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I förarbetena till paragrafen anges att avsikten med dessa formuleringar är att uppmärksamma det ansvar huvudmän och profession har för att vid resursfördelning, organisation och val av metoder och arbetssätt anpassa verksamheten till barns och elevers skilda förutsättningar och behov (se prop. 2009/10:165 s. 221 f.). Att kravet på likvärdighet i utbildningen innebär att resurser ska fördelas efter barns och elevers olika förutsättningar och behov kommer även till uttryck i läroplanerna, se t.ex. läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37, Lgr 11). har funnit att den omfördelning av resurser som kommunerna gör utifrån behov är förhållandevis försiktig och att fritidshem och förskolor mera sällan omfattas av någon omfördelning (Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov?, 330, och Resursfördelning till – rektorers perspektiv, 365). Enligt en granskning av är det vidare relativt få kommuner som fördelar resurser till skolor efter elevers behov och förutsättningar (Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet, Skolinspektionens rapport 2014:01). Skollagen har därför förtydligats fr.o.m. så att det i lagen uttryckligen framgår dels att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov, dels att rektorn och förskolechefen har ansvar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (prop. 2013/14:148 s. 17 f. bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Uppdraget att utreda och föreslå hur ekonomisk information ska redovisas på skolenhetsnivå ansåg att en god tillgång till öppen information underlättar elevers, föräldrars och allmänhetens insyn i skolorna, vilket bidrar till ett ökat förtroende. Ett uppenbart problem är dock enligt kommittén att ”skolmarknaden” inte är så transparent som väl fungerande marknader bör vara. Eleverna och deras familjer kan därför sakna den information de skulle behöva för att göra välunderbyggda val. föreslog att ett nytt nationellt system som gör det möjligt att jämföra olika skolor skulle byggas upp och administreras av . I systemet ska uppgifter presenteras på ett sådant sätt att det blir möjligt att jämföra olika skolenheter. angav i sitt betänkande att det ska finnas aktuell ekonomisk information på skolenhetsnivå för både kommunala och fristående skolor, och att det ska vara möjligt att följa hur resurserna används på varje skola. Det ska i regel, enligt , finnas en resultat- och balansräkning (eller motsvarande) för varje skolenhet. För fristående skolor föreslogs att ekonomiska nyckeltal som omsättning, eget kapital, soliditet och årets resultat för huvudmannen ska redovisas, och på motsvarande sätt föreslogs att det för kommunala skolor ska kunna utläsas om en skolenhet går med över- eller underskott och vilka overheadkostnader som finns. Vilka möjligheter finns det att redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå? betänkande har remitterats (U2013/4880/GV). Även om många remissinstanser var positiva till förslaget var det flera, såväl myndigheter som kommuner och företrädare för fristående skolor, som avstyrkte eller invände mot förslaget att ekonomisk information ska redovisas på enhetsnivå. framförde i sitt yttrande att en sådan redovisning är svår att förena med krav på jämförbarhet mellan fristående och kommunala skolor, liksom med de två principer som anger som grundläggande för ett utvidgat informationssystem: överskådlighet (att kunna överblicka valmöjligheter och innehåll) samt tillförlitlighet (att informationen är uppdaterad och korrekt). Vad som enligt försvårar är dels att uppgifterna inte finns, dels att uppgifter inom kommunen inte blir jämförbara eftersom de redovisas på olika sätt. lyfter fram att såväl som Kommuner och Landsting avstyrkt förslaget om att tillhandahålla ekonomisk information på skolenhetsnivå. bedömde att det varken är möjligt eller rimligt att ålägga huvudmän krav på att lämna ekonomisk information per skolenhet. Från kommunalt håll framfördes att det är förknippat med stora kostnader att huvudmännen ska vara skyldiga att lämna sådan information. Även nyttan med en sådan information ifrågasattes eftersom kommunrespektive koncerngemensamma kostnader i så fall måste fördelas på skolenheter enligt schabloner vilket innebär att kostnadsbilden inte överensstämmer med den faktiska kostnadsbilden för respektive skola. I propositionen Villkor för fristående skolor m.m. bedömer regeringen att bör ges i uppdrag att bygga upp och administrera ett nationellt informationssystem för alla skolor som gör det möjligt att jämföra olika skolor. Systemet ska innehålla information om skolors organisation, resultat och utbildningsutbud, upplevd kvalitet, ekonomisk information samt eventuella förelägganden från Skolinspektionen. Ekonomisk information ska redovisas på huvudmannanivå och, i de fall informationen är tillgänglig, även på skolenhetsnivå. I propositionen anges att det är angeläget att ekonomisk information redovisas på skolenhetsnivå, men att remissinstansernas yttranden visar att ett genomförande av förslag i denna del kräver en ordentlig genomlysning av hur budgetering och redovisning går till i kommuner och skolföretag, för att man ska kunna bedöma hur en jämförbar ekonomisk information ska kunna upprättas. Frågan måste därför utredas vidare i syfte att möjliggöra att sådan information som behövs för allmänhetens insyn presenteras på skolnivå. Regeringen aviserade därför att en särskild utredare skulle tillsättas med uppgift att skyndsamt utreda och lämna sådana förslag som innebär att ekonomisk information ska redovisas på skolenhetsnivå. •kartlägga och analysera skolhuvudmännens principer för fördelning av medel till skolenheter, inklusive hur medel för förvaltningsrespektive företagsgemensamma kostnader hanteras, •analysera hur kommuner och friskoleföretag redovisar sina kostnader och intäkter för skolväsendet, och •föreslå bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa ekonomisk information på skolenhetsnivå. En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att de förslag som läggs ska vara konkurrensneutrala för de olika huvudmännen och syfta till att uppnå lika villkor och jämförbarhet mellan kommunala och privata utförare (se t.ex. prop. 2011/12:1 utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 3.5.3 s. 67). Uppdraget att göra en översyn av bestämmelser för beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor Från och med tillämpas nya bestämmelser för beslut om bidrag till fristående skolor (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:129). Reglerna bygger på likabehandlingsprincipen och syftar till att verksamheter med enskild huvudman ska få bidrag på lika villkor och inte missgynnas i förhållande till kommunernas egna verksamheter. En del i reformen med nya bidragsregler var att beslut om bidrag nu är möjliga att överklaga till allmän förvaltningsdomstol. Överklagandebestämmelsen finns numera i 28 kap. 5 § 2 skollagen (2010:800). kunde en kommuns bidragsbeslut endast överklagas enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen (1991:900). Bidraget ska bestå av ett grundbelopp innefattande vissa särskilt reglerade kostnadsposter, där kommunens budget för det aktuella kalenderåret ska vara utgångspunkten. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen motsvarande verksamhet eller skolform (se t.ex. 10 kap. 38 § skollagen). För utbildning i gymnasieskolan på nationella program och nationella inriktningar som kommunen erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet eller den inriktningen (16 kap. 55 §). Om en elev antagits till ett program och inriktning som kommunen inte erbjuder ska den fristående skolan ersättas med det belopp föreskrivit i den s.k. riksprislistan (14 kap. 9 § gymnasieförordningen [2010:2039]). I vissa fall betalas även ett tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp ska bl.a. lämnas för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Under de år som gått sedan de nya bidragsreglerna började gälla har ett mycket stort antal ärenden prövats i domstol och en stor andel av dessa har handlat om huruvida en verksamhet med enskild huvudman har rätt till tilläggsbelopp för särskilt stöd. I en klar majoritet av dessa ärenden har den enskilde huvudmannen nekats tilläggsbelopp. En arbetsgrupp inom (U 2013:C) har haft i uppdrag att överväga och vid behov föreslå vissa änd- ringar av skollagen. I en promemoria, som remitterats, föreslås att det ska förtydligas i skollagen att tilläggsbelopp för särskilt stöd ska vara individuellt utformat utifrån barnets eller elevens behov och ska syfta till att eleven får förutsättningar att nå målen för utbildningen (U2014/5176/S). För förskolan ska tilläggsbeloppet syfta till att målen för utbildningen nås. I skolförordningen och i gymnasieförordningen ska det enligt förslaget anges att tilläggsbelopp ska kunna betalas för bl.a. extraordinära stödåtgärder till barn och elever med stora inlärningssvårigheter. ansåg (SOU 2013:56 s. 305) att det vore värdefullt med en översyn av de bidragsbestämmelser som infördes från och med . Detta motiveras bl.a. av att flera av förslag behandlar nya resursfördelningsfrågor. Kommittén lyfter fram att många fristående skolor misstänker att kommunerna försöker dölja sina verkliga skolkostnader i syfte att sänka bidragen till de fristående skolorna. Enligt kommittén har denna misstro resulterat i hundratals fall i domstol. Därför föreslog kommittén att reglerna för redovisning av kommunala skolkostnader ska ses över och att översynen ska omfatta en granskning av hur kommunerna redovisar sina kostnader för skolväsendet. Samma principer för insyn och redovisning ska gälla i kommuner och fristående skolor. Bristande transparens i underlaget för kommunernas beräkning av bidrag till fristående skolor I propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112 s. 69 f.) gör regeringen samma bedömning som när det gäller behovet av en översyn av bidragsbestämmelserna.