sou · H4B34 · 2016-01-15 00:00:00 — Beslutet hade alltså i ett sådant fall inte varit i strid med 1 kap. 9 § RF. För det fall informa- tionen inte begränsats till att endast vara generell, utan att det också direkt eller indirekt förekommit en form av marknadsföring av gym- nasieförbundets egna skolor, hade däremot rektorns agerande stått i strid med kravet på saklighet och opartiskhet. I ett sådant fall var det alltså fel att förvägra andra gymnasieskolor att på samma villkor få lämna motsvarande information om sin verksamhet. 15 I bestämmelsen angavs: ”Huvudmannen ansvarar för att elever i , gymnasie- skolan och specialskolan och i fristående skolor som anordnar motsvarande utbildning har tillgång till sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbild- nings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till sådan vägledning”. En motsvarande bestämmelse finns i skollagen (2010:800) 2 kap. 29 §. Fråga om en rektors åtgärd att omhänderta klistermärken från en elev En polismyndighet överlämnade en anmälan avseende hets mot folkgrupp till JK med anledning av innehållet i ett antal klistermär- ken. Bakgrunden till anmälan var att en rektor omhändertagit ca 150 klistermärken som en elev hade i sitt elevskåp sedan det upptäckts att ett klistermärke med bl.a. texten var uppsatt på elevens skåp. Det framgick av utredningen att något beslag inte hade verkställts och att klistermärkena överlämnats från rektorn till polisen. JK anförde att de aktuella klistermärkena tidigare bedömts vara tryckta. JK utgick från att så också nu var fallet. Tryckfrihetsför- ordningen var därmed tillämplig och i och med det var det JK som hade att ta ställning till anmälan. Det saknades vidare skäl enligt JK att anta annat än att klister- märkena var att betrakta som utgivna i tryckfrihetsförordningens mening. Av sexton olika klistermärken bedömde JK att två innefattade hets mot folkgrupp. Av olika skäl beslutade dock JK att inte inleda förundersökning. När det gällde omhändertagandet av klistermär- kena anförde JK att JK är ensam behörig åklagare i mål om tryck- frihetsbrott. Det är därmed endast JK som får besluta om tvångs- medelsanvändning såsom beslag i sådana ärenden. JK anförde vidare att ett ingripande från det allmännas sida mot en tryckt skrift får endast ske i den ordning som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen. Det innebär bl.a., fortsatte JK, att om polisen i detta fall hade kallats till skolan med anledning av det märke som hade klistrats upp på elevskåpet, så hade polisen inte ägt omhänderta de klistermärken som den utpekade eleven innehade om inte eleven frivilligt hade lämnat dem till polisen eller JK hade beslutat att ta dem i beslag. Inte heller någon annan företrädare för det allmänna, såsom rektorn vid en skola som drivs med det allmänna som huvudman, får ingripa för att hindra spridningen av tryckta skrifter med hänvisning till deras innehåll. (dnr 3110-2009) Anmälan mot en rektor för en gymnasieskola angående att ett politiskt parti nekats tillträde till skolan för att där delta i en debatt inför valet till Inför ett val till anordnade en gymnasieskola en debatt. Till debatten hade skolan bjudit in de partier som var repre- senterade i . som debatten skulle äga rum fick rektorn en förfrågan från ett ungdomsförbund om att få delta i debatten. Rektorn avslog begäran. Därefter avslog rektorn även en begäran från samma ungdomsförbund om att i stället få informera om partiets EU-valspolitik genom att hålla bokbord på skolan. Skälet till detta avslag var, som JO uppfattade det, att det bedömdes vara brist på utrymme i skolan den aktuella dagen. JO hänvisade till Regeringsrättens avgörande RÅ 81 2:26 nr I och JO:s beslut (dnr 1967-1988) och konstaterade att en skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk in- formation i skolan och att detta inte har ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verk- samheten. Därefter anförde JO att det inte funnits något lagligt hinder mot att gymnasiet på eget initiativ bjöd in endast de partier som var representerade i till debatten, eftersom det bedömdes vara ett objektivt urval. ifråga- satte inte detta, men gjorde däremot gällande att det stod i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF att avslå förbundets begäran om att få tillträde till skolan för att lämna politisk information och inte heller erbjuda förbundet någon annan möjlighet att delta i verk- samheten inför valet. JO uttalade bl.a. att den omständigheten att en skola valt att begränsa inbjudningarna till en politisk debatt på det sätt som gymnasiet i det aktuella fallet gjort får inte åberopas som grund för att neka andra partier eller organisationer, som anmäler intresse att få delta i debatten, tillträde till skolan. Skolan får alltså inte ställa sig avvisande till önskemål om deltagande från andra partier eller organisationer på den grunden att de inte har blivit inbjudna. gångspunkten är att ett parti eller en organisation som uttrycker ett intresse för att delta ska tillåtas göra detta på samma villkor som de som inbjudits. JO anförde vidare att under vissa förhållanden kan allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ord- ningen är klart påvisbara. För det fall en skola av praktiska skäl måste avslå en begäran från ett parti eller en organisation om att få till- träde till skolan för att delta i en debatt är skolledningen i princip skyldig att bereda partiet eller organisationen möjlighet att få kom- ma till skolan vid ett annat tillfälle för att lämna information i den fråga som debatten handlade om. Enligt JO fanns det inte anledning att utgå från något annat än att rektorns ställningstagande grundades på rent praktiska över- väganden. JO ansåg inte heller att det fanns grund för att påstå att rektorn inte skulle ha haft fog för sin uppfattning. Det fanns för övrigt inte något som talade för att rektorn skulle ha tillåtit något annat parti att under motsvarande omständigheter få delta i debat- ten eller hålla bokbord i samband med anordnandet av debatten. Mot denna bakgrund ansåg JO att rektorns beslut inte kunde anses ha stått i strid med 1 kap. 9 § RF. JO framhöll dock att det inte är givet att utrymmesskäl skulle ha ansetts utgöra en hållbar grund för att avslå framställningarna om de hade gjorts med bättre framför- hållning och skolledningen därmed getts möjlighet att planera sin verksamhet inför det förestående valet på annat sätt. Med beaktan- de av den korta tid som stod till buds mellan debatten som anord- nades på skolan och valet till () fann inte JO tillräckliga skäl att närmare utreda om förhållandena var sådana att det rimligen kunnat krävas av skolledningen att den skulle erbjuda ungdomsförbundet tillträde till skolan under någon av de resterande dagarna. Viss kritik mot en gymnasieskola för att skolan avvisat representanter för ett politiskt parti från skolan med hänsyn till ordningsstörningar En gymnasieskola hade bjudit in nio ungdomsförbund från olika politiska partier till en s.k. partidag. Det i ärendet aktuella partiet deltog med en monter med bl.a. böcker, tidningar och klistermärken. kallades polis till skolan. Stämningen på platsen var då mycket upprörd. Skolans rektor uppgav till polisen att han inte längre kunde garantera säkerheten i skolan och ville därför få hjälp med att avvisa företrädarna för ungdomsförbundet. En avvisning genom- fördes jämlikt 13 § polislagen (1984:387). Rektorn anförde till JK angående händelseförloppet bl.a. att några lärare och rektorer bildat en kedja framför partiets bord för att hindra att elever trycktes mot bordet av den folkmassa som bildats. Trots de försök som gjorts för att lugna ned eleverna piskades stämningen upp alltmer och eleverna började kasta papperstussar på företrädarna för partiet. JK erinrade om bestämmelserna i 2 kap. 1 § första stycket 1 RF, 1 kap. 2 § TF och 1 kap. 9 § RF. JK anförde vidare att en skola inte är en allmän plats och att yttrandefriheten enligt regeringsformen inte innefattar någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförord- ningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. JK påpekade att skolledningen dock kan ge utomstående tillstånd för att i skolan sprida information eller tryckta skrifter under förutsättning att skolledningen beaktar bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan fortsatte JK. Under vissa förhållanden kan allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. JK hänvisade till att det i ett äldre ärende uttalats att det bl.a. med hänsyn till skolans arbets- former och dess fostrande uppgift kan göras gällande att begreppet ordning har ett något vidare innehåll inom skolor för barn och ung- dom än i allmänhet. Ordningshänsyn får naturligtvis inte användas som svepskäl för att utestänga ett parti på grund av dess åsikter. JK konstaterade därefter att det av utredningen i ärendet fram- gick att det var skolans egna elever som stört ordningen och att elever- nas beteende var föranlett av det budskap som det aktuella partiet förmedlade. Skolledningens beslut att avvisa partiet kunde därmed sägas ha ett samband med de politiska åsikter som partiet fört fram. Frågan i ärendet var om de uppgivna ordningsskälen berättigade skolans beslut att avvisa partiet. Enligt JK borde skolan, i stället för att besluta att avvisa partiet, ha avbrutit hela arrange- manget med partidagen. Skolledningen hade i sådana fall beaktat be- stämmelsen i 1 kap. 9 § RF om saklighet och opartiskhet och ett sådant beslut hade varit korrekt i formellt hänseende eftersom alla partier då hade behandlats på samma sätt. (dnr 5542-10-30) Anmälan mot ett antal kommunala och fristående gymnasieskolor för att deras ledning inför de allmänna valen enbart låtit representanter för de partier som varit representerade i respektive kommunfullmäktige att sprida politisk information i skolorna Ett politiskt parti anmälde ett antal kommunala och fristående gym- nasieskolor till JK. Grunden för anmälan var att skolledningen i dessa skolor enbart låtit företrädare för de partier som då var repre- senterade i och i några fall i kommunfullmäktige att sprida politisk information i skolorna. Partiet hänvisade till tidningsenkäter, tv-reportage och radiointervjuer där rektorer och huvudmän uttalat att enbart företrädare för riksdagspartierna och de partier som var representerade i kommunfullmäktige var välkomna att lämna infor- mation till eleverna. Därutöver hänvisade partiet också till e-brev av vilka det framgick att vissa skolor på förfrågan från partiets ungdoms- förbund svarat att de enbart bjöd in företrädare för riksdagspartierna och de partier som var representerade i kommunfullmäktige. JK erinrade om betydelsen av att en skola inte är en allmän plats utifrån yttrandefriheten och rätten att sprida tryckta skrifter. betonade JK att en skolledning alltid måste beakta den övergripan- de bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF vid ställningstagande till om t.ex. ett politiskt parti ska få tillträde till en skola för att där sprida in- formation eller tryckta skrifter. JK anförde att urvalet måste göras objektivt och att det anses som objektivt om en skola bjuder in alla partier som är representerade i eller kommunfullmäktige. JK hänvisade därefter till material ”Politisk informa- tion i skolan” som verket gett ut . I materialet hänvisas till ett flertal uttalanden som gjorts av JO, Regeringsrätten och JK. JK uttalade att publikation innehåller värdefull information om hur både kommunala och fristående skolor borde förhålla sig i fråga om förutsättningar för politiska partier att sprida information i skolan. Utifrån den information som lämnats i ären- det av anmälaren hade ledningen i de aktuella skolorna följt de rikt- linjer som framgick av information. Det saknades därför skäl enligt JK att kritisera de anmälda besluten. JO 2012/13 s. 419 (dnr 5142-2010) Fråga om en gymnasieskolas agerande stått i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF då ett politiskt partis ungdomsförbund förbjudits att sprida ett flygblad under en informationsdag En gymnasieskola förbjöd ett politiskt partis ungdomsförbund att sprida ett flygblad under en informationsdag i skolan. Skolan moti- verade beslutet med att budskapet i flygbladet, som rörde islam, stod i strid med skolans värdegrund och att spridningen inte var möjlig på grund av ordningsskäl. I frågan om ordningsskäl uppgav skolan att spridningen stoppades dels av hänsyn till vissa grupper av elever, dels av oro för säkerheten i skolan utifrån en del indikationer på att bråk kunde uppkomma. Av utredningen i ärendet framgick också att skolan hade förhandsgranskat de skrifter som de partier som del- tog i informationsdagen hade tänkt att sprida. JO hänvisade först till bestämmelserna i 2 kap. 1 § RF och 1 kap. 2 § TF om yttrandefriheten. JO anförde vidare att spridning av tryckt text inom en skola anses enligt praxis utgöra spridning bland allmänheten och att begränsningar i denna spridningsrätt får inte utan stöd i tryckfrihetsförordningen uppställas på grund av skriftens innehåll. Däremot, fortsatte JO, är det också enligt praxis tillåtet med sådana ingripanden mot spridning som dikteras av ordnings- skäl. JO erinrade också att skolan inte är en allmän plats och att den enligt regeringsformen inte innefattar någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen har att beakta bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF vid ställningstagande till om ett politiskt parti i syfte att sprida tryckt skrift på skolan ska ges tillträde till skolan. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan framhöll JO vidare. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. JO betonade att för detta krävs att de negativa konsekvenser som spridningen kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Begränsningar av spridningen av en tryckt skrift i en skola utifrån ordningsskäl blir förenlig med tryck- frihetsförordningens förbud mot spridningshinder endast om det sker enligt kriterier som inte har något som helst, vare sig indirekt eller direkt, samband med det tryckta materialets innehåll. JO hänvisade till tidigare uttalanden (bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2007/08 s. 464) att det står i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF att låta bedömningen av frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till en skola vara beroende av vilka åsikter som partiet förväntas föra fram. JO konstaterade därefter att utbildningsnämnden inte ens påstått att det förekom några oroligheter i samband med det aktuella in- formationstillfället. Det som framkommit i ärendet gav inte tillräck- ligt stöd för att omständigheterna var sådana att skolledningens beslut att förbjuda spridningen av flygbladet kunde godtas. Som JO uppfattade det hade skolan beaktat de åsikter som elever skulle kunna tänkas ha om det politiska budskap som uttrycktes i flyg- bladet. Detta innebar att beslutet i vart fall haft ett indirekt samband med de åsikter som ungdomsförbundet förde fram. Objektivitets- principen i 1 kap. 9 § RF kunde vid dessa förhållanden inte anses ha Skolan kritiserades också för rutinen att förhandsgranska material. JO 2013/14 s. 546 (dnr 2459-2011) Ett politiskt partis ungdomsförbund fick avslag på en ansökan om att få hålla bokbord på en gymnasieskola; fråga om beslutet stått i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF Ett politiskt partis ungdomsförbund ansökte i samband med omvalet till regionfullmäktige i om att få anordna bokbord på en gymnasieskola. Rektorn på skolan avslog begäran med motiveringen att skolan inte hade möjlighet att upprätthålla ordningen kring arrangemanget. Efter att ungdomsförbundet ifråga- satt den motiveringen angav rektorn också vissa praktiska, plane- ringsmässiga och resursmässiga skäl som grund för att avslå ansökan. JO erinrade att skolan inte är en allmän plats och att yttrande- friheten enligt regeringsformen inte innefattar någon rätt för med- borgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. Skolledningen kan dock ge till- stånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Det står dock i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF att låta bedömningen av frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till en skola vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram. En skola kan alltså inte särbehandla en organi- sation genom att hindra denna från att delta i informationsdagar, eller om organisationen fått tillträde till skolan, hindra den från att sprida skrifter enbart av det skälet att budskapet står i strid med skolans värdegrund. Därefter erinrade JO att skolledningen har en skyldighet att upp- rätthålla ordningen i skolan, men att det för att neka ett partis till- träde till en skola krävs att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. JO framhöll att JO uttalat att det står i strid med objektivitetsprincipen att neka ett politiskt parti tillträde till en skola på grund av de reaktioner från skolans elever som kan tänkas uppstå med anledning av det politiska partiets budskap. har i dessa fall ansetts ha ett indirekt samband med de åsikter som partiet förväntas föra fram. En skola kan även av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan fortsatte JO. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte inne- bär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. På motsvarande sätt förhåller det sig om ett politiskt parti gör en egen ansökan om att få lämna politisk informa- tion i en skola. Eftersom varken rektorn eller i konkretiserat vilka faktorer som legat till grund för rektorns bedömning att säkerheten inte skulle kunna upprätthållas om ung- domsförbundet bereddes tillträde till skolan, drog JO slutsatsen att det inte förelegat några klart påvisbara negativa konsekvenser för ordningen. I stället hade avslagsbeslutet haft ett i vart fall indirekt samband med de åsikter som ungdomsförbundet förväntades föra fram. Objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF hade alltså inte iakt- tagits. JO hade inte några invändningar i sig mot de praktiska, plane- rings- och resursmässiga skäl som rektorn senare åberopat. Att rek- torn efter det att ungdomsförbundet ifrågasatt att det fanns några egentliga ordningsskäl hänvisat till dessa skäl ändrade dock inte JO:s bedömning. (dnr 5001-2014) Kritik mot gymnasieskolor för att de agerat i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF Ett politiskt partis ungdomsförbund anmälde till JO att ungdoms- förbundet blivit förhindrat att besöka kommunala gymnasieskolor eftersom förvaltningen i kommunen gjort bedömningen att endast riksdagspartier tilläts besöka skolorna för att sprida politisk infor- mation. anförde att samtliga rektorer valt att begränsa urvalet av politiska partier till de som är represen- terade i eller kommunfullmäktige. Enligt nämndens upp- fattning hade urvalet skett på objektiva och sakliga grunder. klagande ungdomsförbundet anförde att skolorna inte erbjudit för- bundet några andra tillfällen under likvärdiga förutsättningar. JO hänvisade inledningsvis till innehållet i 1 kap. 9 § RF. Vidare anförde JO att skolan är inte en allmän plats. Yttrandefriheten enligt regeringsformen ger inte medborgarna, eller en sammanslutning av sådana, någon rätt att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den rätt att sprida tryckta skrifter som garanteras i tryckfrihetsförordningen. JO erinra- de också om att skolledningen dock kan ge tillstånd för utomståen- de att sprida information eller tryckta skrifter i skolan. I samman- hanget betonade JO särskilt att det i en sådan situation inte är fråga om att partierna har någon rätt att få tillgång till skolan. Utgångs- punkten är i stället att det är eleverna som har rätt att få tillgång till saklig och allsidig kunskap. Skolan har ett ansvar för att ge elever den kunskapen så att eleverna själva kan bilda sig en uppfattning anför- de JO vidare. När skolledningen tar ställning till om ett politiskt parti ska få tillträde till en skola för att där sprida sitt budskap måste emellertid den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF beaktas. JO framhöll att en skola av praktiska skäl kan begränsa antalet politiska partier som den bjuder in för att lämna politisk informa- tion i skolan. En sådan ordning har inte ansetts strida mot lagen under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. Att av praktiska skäl begränsa inbjudningarna till exempelvis partier som är representerade i eller kommun- fullmäktige har bedömts vara ett objektivt urval anförde JO. Mot denna bakgrund konstaterade JO att det alltså inte funnits något lagligt hinder mot att de aktuella gymnasieskolorna i samband med riksdagsvalet på eget initiativ bjöd in endast de partier som fanns representerade i till skolorna. Utredningen visade att det aktuella ungdomsförbundet därefter begärt att få tillträde till gymnasieskolorna för att anordna bokbord men nekades med för- klaringen att det inte fanns representerat vare sig i eller kommunfullmäktige. Enligt vad som framkommit hade skolorna inte erbjudit ungdomsförbundet något alternativt sätt att lämna sin in- formation. Att på det viset helt utesluta ungdomsförbundet från att delta i verksamheten står i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF anförde JO. Gymnasieskolorna kritiserades därför för sitt agerande. I det aktuella fallet gjorde JO några avslutande synpunkter. JO framhöll bl.a. betydelsen av yttrandefriheten och att det mot den bakgrunden är viktigt att skolan ger eleverna möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning och att eleverna får allsidig information om de politiska partierna. Samverkan med politiska organisationer behöver dock inte alltid innebära att företrädare för organisationer- na kommer till skolan anförde JO. JO konstaterade att i de flertal av ärenden som JO prövat har frågan som JO har haft att ta ställning till huvudsakligen varit om det har funnits godtagbara skäl att neka ett enstaka parti tillträde eller begränsa dess möjlighet att lämna information i skolan. JO har alltså inte prövat något ärende där en skola, som utifrån ett objektivt urval har bjudit in vissa partier till t.ex. en debatt eller för att hålla bokbord, har behövt att ta ställning till krav från ett flertal andra partier att skolan ska anordna motsvarande aktiviteter där de får delta.