sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Utredaren på identifierade de utmani- ngar kring dialogers arrangemang som nämnts ovan. Som utredaren mycket riktigt konstaterade kunde medborgare möta vitt skilda sätt att föra dialog på runt om i staden. Lösningen föreslogs vara att upprätta någon form av gemensam kultur för dialog genom att stadga sju ”Göteborgsprinciper”. Principerna lyfter bland annat fram jämlikhetsaspekten så till vida att barn och ungas röster ska 61Allelin 2013, Filmerna ”Behandla oss inte som djur” och ”Jag är fan en Panter” beskriver Pantrarnas kamp för en fritidsgård. 62Staden vi vill ha Webbsida. 63Staden vi vill ha 2014. Det våras för medborgardialoger Dialogerna ska ha en praktisk orientering och resultaten ska tydliggöras i beslutsprocessen och återkopplas till deltagarna.65 I intervjuer med ledande politiker och tjänstepersoner 2011- 2012 visade det sig dock finnas ett vacklande stöd för hela idén om medborgardialoger. Splittringen inom Socialdemokraterna är särskilt påtaglig. Kritikerna intar en valdemokratisk ståndpunkt och en statscentrerad inställning till partiets roll i den representativa demokratin. Dialogen med medborgare bör ske i och genom partiföreningarna. Beslut kan inte delegeras till dialoger eftersom ”direkt demokrati” argumenteras stå emot valdemokrati. Den positivt inställda gruppen förespråkar en icke-statscentrerad demokratimodell med idégrund i rörelsesocialismen som betonar det civila samhället och dess sociala rörelser som motvikt till statens auktoritära tendenser. Paradoxalt åberopar denna falang tillsammans med de tjänstepersoner och andra politiker som förfäktar medborgardialoger vitt skilda skäl till varför dialog är nödvändigt. Det finns fyra olika motiv: Demokrati: Dialogen anses fördjupa demokratin genom att stärka medborgarnas inflytande, deltagande och delaktighet i politiken. Detta antas leda till olika positiva effekter: stärkande av tillit, bättre folkhälsa, hållbar utveckling samt demokratiska värderingar. Effektivitet: upplevs vara i behov av en utveckling av rollen som serviceproducent i välfärdssektorn och planerare av stadens platser. Det behövs bättre kunskap om med- borgarnas behov och perspektiv som kunder, brukare eller klienter, särskilt i konkurrensutsatta verksamheter. Dialogen syftar till att kartlägga information om hur organisationen kan effektivisera sin tjänsteproduktion. Legitimitet: Anställda och politiker förväntar sig att medborgar- dialoger stärker medborgarnas förtroende för organisationen. Det upplevs som att kommunen har den svåra uppgiften att skapa nöjda medborgare, särskilt mot bakgrund av mutskandalerna i kommunen. Dialogerna visar att kommunen är öppen och uppmuntrar till deltagande och insyn, information och debatt. Ansvarstagande i samband med nedskärningar: Medborgar- dialoger upplevs också behövas för att lösa de konflikter som Det våras för medborgardialoger skapas av ett förväntat ”demografiskt dilemma” som i sin tur leder till ett ”finanseringsgap”: Det demografiska dilemmat innebär att de 40-talister som går i pension ersätts på arbetsmarknaden av årskullar med betydligt färre individer. bedöms ett ökande antal äldre bli i behov av vård och omsorg. Utifrån det glapp som riskerar att uppstå mellan skatteutrymme och välfärdens krav kan en prioriteringsdiskussion bli nödvändig.66 Dialogen likställs här med en ‘prioriteringsdiskussion’. Ett sätt att förbereda sig på dåliga tider. En tjänsteperson menade till exempel att ”medborgare måste inse att allt inte går att få” eftersom välfärdens resurser krymper. Det finns alltså olika intentioner bakom en policy för medborgardialoger. Dessa varierande motiv påverkar sannolikt också de institutionella arrangemangen. I nästa avsnitt, som behandlar medborgardialoger i , blir också de varierande motiven en central del av vilken betydelse medborgardialoger har för tjänste- personer och politiker. 66 2014a, s. 2. Det våras för medborgardialoger 4 Botkyrkadialogen under press Sökandet efter motiv och institutionella arrangemang för medborgardialog i präglas, liksom i , av paradoxer.67 bildades och har växt från cirka 23 000 invånare till nära 90 000. Tillväxttakten har varit explosionsartad då en stad för 45 000 människor byggdes i början av 1970-talet.68 I bor huvudsakligen icke- vita arbetare och marginaliserade medborgare med rötter från över 100 länder. Kommunen har haft höga ambitioner kring frågor om integration och demokratiutveckling. Att hitta alternativa former för dialog med de boende i har varit nödvändigt för att nå ut med samhällsservice. Nationella och kommunala utvecklingsprogram och insatser har avlöst varandra och utveckling har blivit ordinarie verksamhet. En demokrati- utvecklartjänst etablerades och en ”demokratistrategi” formulerades 2008 och revideras 2014.69 Kommunen har också tagit fram en handbok i dialog (2007). Kommunens slogan är ”lång ifrån lagom” och devisen för de anställda ”öppen – orädd – energisk”: ”vi samarbetar och bjuder in till dialog och är öppna för förändringar”.70 67Detta avsnitt grundar sig på ett empiriskt material som insamlats genom deltagande observation, intervjuer och dokumentanalys 2012-2015. Arbetet har finansierats av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Analysen bygger huvudsakligen på Tahvilzadeh och (2015). 68Heurgren & 2006, s. 107. 70Botkyrka kommun websida 1. Det våras för medborgardialoger 4.1Institutionella arrangemang i 2000-2013 Låt säga att vi bor i området i och är intresserade av att påverka stadsdelens framtid. Vi är inte medlemmar i ett parti eller intresseorganisation men intresserade av det inbjudna deltagandet. ska växa med 20 000 bostäder och 15 000 arbetsplatser. Cirka 2 000 bostäder och förnyelse av gator, utemiljöer och centrum planeras i , där det bor cirka 12 000 personer. 71 Vilka åtgärder som är lämpliga och vad som ligger i invånarnas intresse har varit föremål för dialog med invånarna . 2000–2005 pågick ”Albydialogen” som en kanal och ett forum för dialog mellan boende, förvaltning och politiker.72 Här kunde vi både diskutera politik förutsättningslöst och träffa politiker och förvaltning. På kommunens hemsida uppmuntras deltagande i fler arenor: dialogforum, medborgarförslag, ungdomsfullmäktige, om- rådesgrupper, forskningscirklar, medborgarpaneler, pågående sam- råd och granskningar med mera. Dialogforum arrangeras några tillfällen och kommunen sätter agendan. Här fattas inga beslut men det går att möta och berätta för politiker vad vi tycker om olika frågor.73 I forumet sitter elva politiker som utsetts av fullmäktige och urval av tjänstepersoner beroende på tema. Frågor om kommunens stadsbyggnadsidé diskuteras här . En områdesutvecklare och en områdesgrupp som består av tjänste- personer ansvarar för att ”skapa samarbete mellan alla som bor och arbetar i området och att göra det i dialog med invånarna.”74 Områdesutvecklaren arrangerade dialoger med både öppen och riktad inbjudan för att formulera strategin Framtid för – ett långsiktigt program för hållbar utveckling. I den första dialogen samlades perspektiv in genom samtal i fem grupper med cirka fyra till sex personer i varje uppdelat på unga, kvinnor, företagsägare med flera. Fysisk miljö diskuterades. I andra rundan fick deltagarna reagera på kommunens förslag till strategi. Ungas uppväxtvillkor diskuterades i en ”framtidsverkstad” och 72Edström & Plisch 2005, 155-156. 73Botkyrka kommun webbsida 2. 74Botkyrka kommun webbsida 3. Det våras för medborgardialoger föräldrars erfarenhet av skola undersöktes genom enkätstudier. Slutsatsen för denna dialog är optimistisk: Den största slutsats man kan dra av höstens dialog är att innehållet i förslaget till ett utvecklingsprogram för stämmer i stort överens med Albybornas syn på vilka satsningar som behövs för att långsiktigt utveckla i en hållbar riktning. Att vi har kunna träffa rätt i förslaget är delvis resultatet av det områdesbaserade arbetet vi har drivit i kommunens alla områden vilket har möjliggjort en kontinuerlig kontakt och dialog med de boende.75 I visionsdokument Stadsbyggnadsidén som KF antar 2014 konkre- tiseras stadsbyggnadsplanen. Här arrangeras två dialog-rundor 2011–2012. Den första rundan kartlade 100 åsikter om ”Favorit- platser” och ”Dåliga platser” på en karta. 30 personer fick chansen att utveckla resonemang kring de markerade platserna.76 I den andra omgången har kommunen tagit fram en skiss på idé. Skissen visualiseras på en utställning i en lokal i . 2 000 personer besöker ”showroom”.77 Politiker, arkitekter och planerare träffar också näringsidkare, förskole- och skol-klasser, föreningar och allmänhet i öppna möten (totalt cirka 200 personer) för att samla synpunkter. Ett arkitektkontor förvaltar dialogen och sammanställer synpunkterna. Vi kan också rita en egen version av det framtida i ett mjukvaruprogram och skicka förslaget till förvaltningen.78 Relationen mellan befolkningens och kommunens perspektiv framstår som harmoniska när man går igenom dialogernas resultat. I dessa många forum för dialog nämns dock inte det planerade beslutet att ställa 1 300 hyreslägenheter på till försäljn- ing . bildas är inte till salu () som vill stoppa utförsäljningen. bryter en konflikt ut mellan kommunen och protestnätverk där dialog inte förs i de institutionella arrangemang som finns, utan 75Botkyrka kommun 2009, s. 1. 76Botkyrka kommun webbsida 4. 77Botkyrka kommun webbsida 5. 78Botkyrka kommun webbsida 6. Det våras för medborgardialoger i lokal och nationell media. Vi ska i ljuset av denna konflikt diskutera motiven bakom medborgardialoger och dess institut- ionella arrangemang. En anledning till att frågan om utförsäljning inte tas upp i de dialoger som pågår är att det kommunala bostadsbolaget byggen ser det som en fråga om bolagets överlevnad. De äger och förvaltar cirka 11 000 lägenheter 2015 och är den mest dominerande hyresvärden i kommunen.79 En stor andel av lägenheterna byggdes under och är i stort behov av omfattande upprustning. Bolagets kalkyler visar att hyreshöjningar är att vänta om inte andra medel dyker upp. Frågan blir därför en strategisk utmaning och en prioritet för kommunledningen, särskilt kommunstyrelsens ordförande (). Alternativen som målas upp av KSO, bolagets VD och styrelseordförande är fyra: konkurs, hyreshöjningar, införsel av kommunala eller statliga medel, eller utförsäljning av en andel av fastigheterna för att få in medel för att renovera de övriga. I led med bolagets förslag anser KSO utförsäljning vara det bästa alternativet.80 Frågan är politiskt känslig. Utförsäljning av allmännytta ses som borgerlig bostadspolitik. Många socialdemokrater är kritiska liksom koalitionspartnerna i . Dessutom ekar effekter av tidigare utförsäljningar till det som flera respondenter kallar för ”slumvärdar”. Det avser privata hyresvärdar som anses ha betett sig ansvarslöst med resultatet att kvaliteten försämrats och hyror höjts. KSO och bolagets styrelseordförande som är social- demokrater motiverar därför beslutet med att kommunen bör ha kvar en stark allmännyttig aktör och att utförsäljningen är, givet de finansiella omständigheterna, det bästa beslutet. Det rör sig om väldigt stora summor och kommunen ville inte skjuta till extra medel för renoveringar. Hyreshöjningar kan drabba de resurssvaga i kommunen allt för hårt och bli en budgetfråga då de boende kanske inte klarar av hyrorna. En investeringsvillig, långsiktig och socialt ansvarstagande marknadsaktör i ses också som en gynnsam kraft för utvecklingen av området. KSO meddelar i lokaltidningen att är ett lämpligt område för försäljning som 79Botkyrkabyggen hemsida 1. Det våras för medborgardialoger ett ”led att göra stadsdelen attraktivare”.81 Hon refererar till den ”brett förankrade” strategin för utveckling och ser insatsen som ett steg i att förverkliga den plan som tagits fram i dialog med Alby- borna. Processerna inför fullmäktiges beslut att pröva en utförsäljning i har alltså pågått . Det enda partiet som reserverar sig är som ifrågasätter kalkyler och föreslår att kommunen tar fram en alternativ finansieringsmodell.82 Hur, när och av vem som just ringas in under processen för försäljning är inte tydligt. Ett konsultbolag framhålls som en viktig aktör. De fick i uppdrag av Botkyrkabyggen att undersöka och uppskatta värdet på kommunens fastigheter och ringar in Albyberget som mest attraktivt.83 4.3Alby är inte till salu: stoppa beslutet Bland befolkningen i sprids under vår och rykten om utförsäljningen. Cirka 200 personer dyker upp på ett möte som arrangeras av . Mötet beskrivs som ett ”folkuppror” i lokaltidningen, stämningen är irriterad och orolig. ”Du är inte drottning här”, säger någon till KSO. En annan kallar henne för ”kolonisatör”, som boende i det välmående området anses KSO vilja profitera på genom att sälja ut området. Varför har de boende inte blivit tillfrågade innan beslutet fattats, frågar någon. KSO lovar fler informationsmöten och menar ”att det är helt nödvändigt att vi har en öppen dialog med Albyborna i den fortsatta processen”.84 De boende på får information om utförsäljningen i ett brev från Botkyrkabyggen.85 Bolaget arrangerar tre öppna möten . Fritidsledarna hör talas om frågan genom ungdomar på en fritidsgård i . De unga är oroliga, erfarenheterna från tidigare utförsäljningar är negativa. Kommer hyrorna höjas, ska det bli bostadsrätter, kan vi bo kvar? 83PWC 2012, s.2-3. Hela rapporten och analysen tillgängliggjordes inte av Botkyrkabyggen 84Södra Sidan, . 85Botkyrkabyggen webbsida 2. Det våras för medborgardialoger Tillsammans deltar de på ett möte där bolagets VD och kommunikationschef i en skolmatsal i informerar om att fastigheterna måste säljas för områdets och bolagets bästa. Upprörda över situationen överväger fritidsgårdsgruppen alternativen. Ledningen verkar inte vara intresserade av att omför- handla beslutet genom dialog. Någon har hört om att det går att ordna en folkomröstning om av väljarna stödjer försla- get att stoppa utförsäljningen, vilket i är nästan 6 300 personer. På det andra mötet har ett anförande förberetts där som talesperson kräver att kommunen be- handlar Albyborna med respekt genom att lyssna på deras röster och omförhandla utförsäljningen, det kanske finns andra altern- ativ? presenterar protestkampanjen och deltagarna applåderar.86 arrangerar stödkonserter, upprättar en Facebook-sida, ordnar en logotyp och skapar arbets- grupper för att bilda opinion. Fler personer sluter upp i organi- seringen: yngre, äldre, män och kvinnor. Det dyker också upp andra unga aktivister från förorter som vill visa sin solidaritet med . arrangerar bostadsbolaget och den lokala social- demokratiska föreningen dialogmöten i området. uppfattar dessa träffar som informationstillfällen och meningslösa eftersom syftet är att övertala de boende och att utförsäljning är det enda alternativet och det bästa för och . De finner rent av dialogerna som provocerande eftersom de uppfattar argumenten för varför området behöver rustas upp och utvecklas som stigmatiserande. försöker ta fram olika förslag för hur upprustning kan ske utan utförsäljning. De är intresserade av att föra dialog, men inte utan att kommunen låter sig påverkas. Erfarenheterna av att delta i dialog med kommunen är tämligen negativa. ”växt upp med den här skiten”. har en rad delegationer anlänt till och efterfråga hennes och andra ungas åsikter om olika saker. Men i slutändan är det oklart vad det leder till, menar ser alltså ingen mening med att närvara på de spontana dialoger som arrangeras. Deltagande i de olika etablerade 86”är inte till salu!” 2012. 87Intervju aktivist 3. Det våras för medborgardialoger forumen för dialog hade nog inte haft betydelse. Frågan tas inte upp där. 4.4Skarp konflikt: auktoritär styrning finns plötsligt potentiella köpare av fastigheterna på och konflikten träder in i en intensiv medial fas. går potentiella köpare en rundtur i området och har köpt bullar till besökarna och vill hälsa dem att över 4 000 människor skrivit på mot utförsäljningen. Vid Albyberget möts de av poliser. En helikopter bevakar området. Poliserna följer efter dem för att hindra dem från att träffa besökarna. håller ett tal på Botkyrkabyggens kundcenter: ”Vi hotar inte, vi vill bara berätta att det finns ett motstånd”.88 De uppfattar att kommunen inte kommer att föra någon dialog. Istället vänder man sig till medier och driver opinionen i lokal och nationell TV, radio och tidningar.89 förekommer cirka 20 inlägg om frågan bara i . Botkyrkabyggen, ledande politiker och tjänstepersoner blir illa berörda av den uppmärksammade mediala debatten. I ljuset av ambitiösa politik för medborgardialoger framstår hanterandet av protestkampanjen som paradoxal. menar sig ha blivit utmålade som hotfulla då polis tillkallats under deras fredliga manifestationer. Botkyrkabyggens kommunikationschef vilseleder media i syfte att dölja konfrontationer mellan och bolaget.90 Insamling av namn till protestlistan förbjuds i kommunägda lokaler.91 Botkyrkabyggen försöker att anlita en lokalt förankrad social entreprenör att tala till rätta. De anställda på fritids- gården får muntliga tillsägelser om att inte driva kampanjen på arbetstid finansierad av kommunen. Botkyrkabyggens VD menar att det inte är förenligt med kommunens principer att anställda på arbetstid verkar för att undergräva ett demokratiskt fattat beslut.92 ledamot i upplever sig 88”är inte till salu” 2013. 89Vänsterpartiet , webbsida. Här finns länkar till medieartiklar, inslag i radio och TV samlat. 91Kommunen ändrar detta beslut i slutskeden av processen. Det våras för medborgardialoger trakasserad och förföljd under konfliktprocessen, eftersom hon röstar nej till utförsäljning. Bland annat förvägras hon och partiets sekreterare i kommunen att ta del av handlingar som visar andra företags bud på lägenheterna. Botkyrkabyggens VD överväger att polisanmäla ledamoten för att stjäla sekretessbelagda handlingar, trots att hon sitter i bolagets styrelse.93 påpekar också att kommunstyrelsen och bolaget frångår de uppsatta principerna för försäljning: köparen är riskkapitalist till yrket, har ingen erfarenhet av fastighetsförvaltning, köpeskillingen är låg och det finns inget skriftligt avtal på långsiktigt ansvarstagande.94 2013 lämnar in en lista på cirka 6 500 namn till kommunen. Innan namnlistan behandlats meddelar kommunen att avtal skrivits med ”Mitt ” som köpare av Albybergets fastigheter. Namnlistan prövas sedan av valnämnden och cirka 2 000 namn i listan ogiltigförklaras av olika skäl.95 återvänder vi till samtalet mellan , väktaren och tjänstepersonen utanför fullmäktigemötet där folk- omröstningen kommer att avslås och utförsäljningen godkännas. har samlat ett hundratal personer för att manifestera sitt missnöje. Polisen har beviljat demonstrationstillstånd och kommunen har anpassat mötesarrangemangen för den väntade folksamlingen. I och utanför lokalen finns poliser, dialogpoliser, civilklädd polis och väktare. överklagar beslutet till förvaltningsrätten. Överklagan avslås våren 2014.96 4.5Gapet mellan retorik och praktik Det kan argumenteras att utförsäljningen ligger i de boendes intresse. Detta har dock inte utvärderats här. I fokus står medborgardialoger, dess syften och institutionella arrangemang och hur de fungerade under denna konflikt. I konflikten ovan kunde medborgardialog bli ett sätt att hantera den djupa klyfta som uppstår mellan kommunen och medborgarna. 93Intervju styrelseledamot (V), Feministiskt Perspektiv 2014-09-02a. Styrelseordförande () tillbakavisar dock anklagelserna om trakasserier. Inga kommentarer från VD finns. Feministiskt Perspektiv 2014-09-02b. 95Botkyrka kommun webbsida 7. 96Alby är inte till salu 2014. Det våras för medborgardialoger världsbilder och åsikter står emot varandra och båda parter gör anspråk på att vilja det bästa för området. De institutionella arrangemangen för dialoger sätts dock ur spel. Frågan tas inte upp i dessa dialoger och forumen utmanövreras. Syftet med de spontana dialogerna under konflikten blir rent instrumentellt: förankra beslutet. KSO är tydlig med att representativ demokrati måste gå först: Men man måste också respektera den representativa demokratins spelregler. Vår skyldighet som folkvalda är att försöka se till helheten. är det inte alltid som kommunfullmäktiges och medborg- arnas förväntningar på hur beslut ska fattas går i takt. Därför håller vi på att se över hur vi kan utveckla formerna för dialog och inflytande.97 I efterhand uttalar sig politiker och tjänstepersoner kritiskt till de institutionella arrangemang som finns. De menar dock att dialogen borde ha hanterats bättre i samband med konflikten. Motivet är dock detsamma: att förankra beslutet tidigare hos befolkningen för att undvika protester. 97 Intervju KSO (S). Det våras för medborgardialoger 5Fördjupar medborgardialoger demokratin? Kan medborgardialoger fördjupa den lokala demokratin? Denna rapport har undersökt motiven bakom medborgardialoger och dess institutionella arrangemang: två omständigheter med betydelse för möjligheterna att fördjupa demokratin genom deliberativt deltag- ande. Framgångsrika exempel på inbjudet deltagande har dels präglats av jämlikhetsvärden och dels av att de givits en icke-trivial roll i politiska processer. Intentionen med medborgardialoger i nationella policytexter är att de, med syftet att stärka den politiska jämlikheten, ska fungera som en alternativ kanal för inflytande. Det har dock ständigt funnits en spänning mellan idealet om deliberativt deltagande genom alternativa kanaler och de etablerade valdemokratiska kanalerna: partier, val och den offentliga förvaltningen. Låt oss sammanfatta vilka institutionella arrangemang och motiv som präglar kommunerna som studerats i denna rapport. Det officiella motivet är att utveckla demokratin genom att bjuda in till dialoger där medborgare ska ges inflytande i olika frågor. Detta förväntas stärka politisk jämlikhet och demokratins effektivitet och legitimitet. Medborgardialoger har fått ett märkbart genomslag i verksamhet. Det finns lokala politiker som brinner för idealet. I organisationerna finns tjänste- personer vars funktioner syftar till att, på egen hand eller genom andras inblandning, möjliggöra och genomföra medborgardialoger. Strategier formuleras, kunskap och kapacitet utvecklas och medborgare bjuds in till dialoger. Utifrån fallstudierna kan vi dra slutsatsen att det finns en myriad olika dialoginitiativ. Det är svårt att uppskatta det totala antalet arrangemang eftersom inga studier gjorts om detta. Det finns olika typer av medborgardialoger. Det våras för medborgardialoger kommer i forum, råd och andra organ som har en permanent plats i organisationen: brukarråd, ungdomsfullmäktige och dialog-forum. Här kan deltagarna bjudas in genom öppen inbjudan, väljas ut av ansvariga politiker eller tjänstepersoner, eller utses genom ideella föreningar. Dessa dialoger riktar sig ofta till en specifik målgrupp som unga, pensionärer eller funktionsnedsatta. Vilka frågor som tas upp i dessa forum kan variera. Spontana dialoger är punktinsatser i anslutning till konkreta projekt eller kartläggningar av synpunkter om olika verksamheter. Det rör sig om både små och stora frågor. Processerna kan pågå i veckor eller år. De kan handla om eventdialoger i anslutning till större bygg- och utvecklingsprojekt, jubileer och liknande extraordinära satsningar. Det kan röra sig om att utbilda medborgare, eller att kartlägga preferenser kring olika verksamheter. Dialoger kan också initieras för att hantera medborgarprotester eller konflikter. Möjliggör medborgardialoger deliberativt deltagande och fungerar de som en inflytandekanal i lokala politiska processer? Min bedömning utifrån denna undersökning är, för det första, att det är oklart hur olika sorters medborgardialoger påverkar det politiska beslutsfattandet.