sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Även för de arbetsintegre- rande sociala företagen som grupp bedöms en reglerad definition kunna underlätta, då det för det omgivande samhället blir än tydligare vad ett arbetsintegrerande socialt företag är och vilken verksamhet företagen bidrar med i samhället. Antalet arbetsinte- grerande sociala företag är begränsat (drygt 300), men en förtydligad definition kan bidra till att fler väljer denna form för verksamheten. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagens kostnader och konsekvenser I avsnitt 5.2.10 föreslår utredningen att en översyn ska ske av be- stämmelsen om upplåtelse i förordningen (2007:758) om förvalt- ning av statliga fastigheter, m.m. i syfte att införa ett undantag i bestämmelsen som möjliggör att avgift inte tas ut för korttids- upplåtelser av allmännyttiga ideella organisationer. Förslaget medför kostnader för den föreslagna översynen, som kan göras såväl internt inom som i form av en statlig offentlig utredning. Utredningen bedömer att det handlar om en begränsad utredning, där kostnaden uppskattas till . Kostnaderna föreslås bekosta utgiftsområde 1 Rikets sty- relse, anslag 4:1. Utredningen utgår från att den föreslagna översynen kommer att belysa såväl kostnader som konsekvenser av ett undantag för vissa av civilsamhällets organisationer. Utredningen vill inte föregripa den analysen men vill understryka att analysen bl.a. bör hantera frågan om hur ska kompenseras för intäktsbortfallet så att inte den huvudsakliga hyresgästen, , påverkas. har till utredningen summerat de bokförda intäkterna för korttidsupplåtelser till . Intäkterna baseras på den omfattning av kort- tidsupplåtelser som varit under de angivna åren. Enligt Forti- fikationsverket inkommer ungefär hälften av intäkterna från kort- tidsupplåtelser från civilsamhället (dvs. Om den föreslagna översynen resulterar i ett undantag för civil- samhällets organisationer, bedömer utredningen att det kommer att underlätta det organiserade frilufts- och idrottslivets möjlighet att bedriva verksamhet. Genom en avgiftsbefrielse får dessa organi- sationer en lägre kostnad för att bedriva den verksamhet som bedrivs. I den mån avgiftsbefrielsen innebär en utökad verksamhet kan det också bidra positivt för folkhälsan. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen föreslår i avsnitt 6.2.3 att får i uppdrag att särskilt beakta de mervärden som civilsamhällets organisationer erbjuder inom ramen för framtagandet av upp- handlingskriterier, och att bjuda in organisationer från det civila samhället att delta i arbetet med att utveckla kriterier. Det finns en kvalitetssäkrad kriterieprocess som är föremål för översyn av den nybildade Upphandlingsmyndig- heten. Framför allt arbetar man inom ramen för processen med utveckling av hållbarhetskriterier i form av miljökrav och sociala krav. I processen deltar olika intressenter, dvs. både leverantörer och upphandlande myndigheter. Även brukare kan bjudas in att delta. Arbetstiden för att utveckla kriterier på ett område bedöms . För arbetet med att formulera kriterier som fångar de mervärden som det civila samhällets organisationer erbjuder bedömer utredningen att myndigheten behöver avsätta en särskild resurs för arbetet. Arbetstid motsvarande en halvtidstjänst särskilt avsatt för detta område kan enligt utredningen utgöra en lämplig nivå, eftersom myndigheten har erfarenhet av kriteriearbete och har relevanta strukturer för arbete. Uppdraget kan sägas ingå i myndighetens ordinarie uppdrag och bör därför kunna genomföras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Förslagens kostnader och konsekvenser är under uppbyggnad och idéburna organisationer ingår i de målgrupper som myndigheten ska priori- tera. Därför bör myndigheten relativt enkelt kunna organisera ar- betet med att genomföra uppdraget inom ramen för sitt övergri- pande arbete med sociala hänsyn i offentlig upphandling. Konsekvensen av att kriterier utvecklas förväntas bli att upp- handlande myndigheter får tydliga verktyg för att värdera de mer- värden som civilsamhällets organisationer kan erbjuda på olika områden. Under förutsättning att upphandlande myndigheter an- vänder sig av de framtagna kriterierna bör det innebära bättre möjligheter för civilsamhällets organisationer att delta i offentlig upphandling. Förslaget kan få positiva konsekvenser för små företags arbets- förutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företags, då vissa av de kvaliteter och mervärden som civilsamhället erbjuder också kan återfinnas hos små företag. Det finns också små företag som tillhör det civila samhället, t.ex. ekonomiska föreningar eller aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb). Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrations- politiska målen. 8.1.16Förslag om vägledning till upphandlande myndigheter I avsnitt 6.2.5 föreslås att får i uppdrag att utarbeta en vägledning till upphandlande myndigheter för att underlätta för civilsamhällets organisationer att delta i offentlig upphandling, och att organisera återkommande nätverksträffar och utbildningstillfällen mellan beställare, upphandlare och civilsam- hällets organisationer. Förslagens kostnader och konsekvenser är en inrättad myndighet som utarbetar former för sin verksamhet. Eftersom idéburna organisa- tioner är en prioriterad målgrupp har myndigheten, enligt vad ut- redningen erfar, redan övervägt att ta fram en sådan vägledning som utredningen föreslår. Det finns upparbetade former för hur vägledningar tas fram, liksom för hur de sprids. Myndigheten genomför regelbundet utbildningar och informationstillfällen för beställare, upphandlare och leverantörer. Däremot har man inte några gemensamma träffar. Att utarbeta en vägledning beräknas motsvara arbetet med att utarbeta kriterier inom ett område, dvs. Att genomföra ett par nätverksträffar och utbildningstillfällen beräknas kosta maximalt . Utredningens bedömning är att uppdragen kan finansieras inom ramen för myndighetens ordinarie förvaltningsanslag. Konsekvenserna av förslaget blir att upphandlande myndigheter får bättre möjligheter att underlätta för civilsamhällets organisationer att delta i offentlig upphandling. Kompetensen på området inom myndigheten kommer också att öka, vilket innebär att bättre råd kan ges även i myndighetens telefon- och mejlrådgivning. Förslaget får positiva konsekvenser för små företag som hör till det civila samhället. Förslaget kan också få positiva konsekvenser för andra små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, genom att vissa åtgärder för att underlätta för civilsamhällets organisationer också underlättar för små företag, t.ex. genom att omsättningskrav be- gränsas. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integra- tionspolitiska målen. Förslagens kostnader och konsekvenser 8.1.17Förslag om att komplettera den nationella upphandlingsstatistiken I avsnitt 6.5 föreslår utredningen att den nationella upphandlings- statistiken ska kompletteras med uppgifter om civilsamhällets del- tagande i offentlig upphandling. () får i uppdrag att redovisa uppgifter om civilsamhället i upphandlings- statistiken. Förslaget utgår från det material som KKV redan nu köper in från . Eftersom utredningens förslag utgår från att detta material används även framöver, innebär inte utredningens förslag någon extra kostnad för tillgången till grundmaterial. Utredningen redogör i avsnitt 6.5 för det praktiska förfarandet för att redovisa civilsamhället i upphandlingsstatistiken. KKV får som ansvarig myndighet i detta förfarande en kostnad för det uttag av uppgifter från det allmänna företagsregistret som () ansvarar för. SCB tillämpar en kostnadsmodell med startavgift och en avgift per organisation. Den kostnad som, med utredningens förslag, belastar KKV förväntas dock bli låg, eftersom materialet omfattar relativt få organisationer (handlar det om cirka 1 400 organisationer i materialet som inte är aktiebolag). En uppskattning av kostnaden är , baserat på en startavgift om och en kostnad med per organisation i materialet. I det fall KKV för första redovisningsåret önskar redovisa statistik blir kostnaden för uttaget från företagsregistret initialt något högre (). Den tillkommande kostnaden för uppgifter från SCB ryms i myndighetens nuvarande anslag. Ett uppdrag att ta fram nya uppgifter i upphandlingsstatistiken innebär ett behov av utökade analyser av befintlig statistik. Det inne- bär också ett extra arbete för ansvarig myndighet, i detta fall KKV. Starten av () Förslagens kostnader och konsekvenser innebär vidare att personal som tidigare ansvarat för analysen av upphandlingsstatistiken på KKV återfinns på UHM. Därmed kan utredningens förslag få konsekvensen att KKV får köpa analystjänster från UHM. Utveckling av statistiken kan anses höra till det ordinarie arbetet för den myndighet som ansvarar för statistik om upphandling. Utredningen gör därför den samlade bedömningen att den sammanlagda tillkommande kostnaden för statistikutvecklingen också kan rymmas i myndighetens ordinarie anslag, även om det innebär köp av analystjänster från UHM. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i för- hållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.18Förslag att se över befintlig information och stöd till civilsamhället I avsnitt 7.6.3 föreslås att relevanta statliga myndigheter får i uppdrag att tydliggöra och anpassa informationen och stödet för att möta civilsamhällets behov. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) föreslås vidare få i uppdrag att inom ramen för arbetet i och tillsammans med deltagande myndigheter utveckla och samordna strukturen på den information som statliga myndigheter erbjuder civilsamhället på sina webbplatser. För de myndigheter som får i uppdrag att tydliggöra och anpassa befintlig information och stöd till det civila samhällets behov inne- bär förslaget en kostnad för arbetets genomförande. Att löpande eller med jämna mellanrum se över, komplettera och anpassa informa- Förslagens kostnader och konsekvenser tionen är emellertid något som ingår i varje myndighets arbete. Civilsamhällets organisationer är i detta fall inte heller någon ny målgrupp för informationsansvariga myndigheter. Därmed gör utredningen bedömningen att det arbete som krävs med anledning av förslaget ryms i respektive myndighets förvaltningsanslag. Det ingår i MUCF:s uppdrag att bilda nätverk för samverkan med bl.a. statliga myndigheter. MUCF anordnar också löpande träffar, där ett 20-tal myndigheter diskuterar olika frågor som rör det civila samhället. Den information och det stöd som statliga myndigheter ger civilsamhället kan därför enligt utredningen diskuteras i befintlig nätverksstruktur, antingen regelbundet åter- kommande eller tematiskt vid vissa möten. En sådan komplettering anser utredningen ryms inom MUCF:s uppdrag och därmed befintligt förvaltningsanslag. Ett arbete med att se över och anpassa befintlig information utifrån behoven i en målgrupp (det civila samhället) skulle kunna få negativa följder för andra målgrupper om översynen innebär att det skulle bli svårare för andra målgruppen att efter översynen finna informationen. Utredningen bedömer emellertid den risken som liten. Alla de myndigheter som ingår i har inte i uppdrag att erbjuda information och stöd till civil- samhället. Det kan därmed antas att deras intresse av att delta i mötena med myndighetsnätverket minskar om diskussionerna i nätverket till mycket stor del handlar om strukturen på informa- tion och stöd till det civila samhället. Utredningen anser dock att en sådan konsekvens kan undvikas genom en god planering av upplägget på arbetet i . Frågan om hur strukturen på den information som statliga myndigheter erbjuder civilsamhället på sina webbplatser kan utvecklas och samordnas kan t.ex. behandlas tematiskt vid särskilda möten eller vid mötena att inte alla kallade myndigheter behöver delta. Utredningen ser stora fördelar för civilsamhällets aktörer om diskussionen i bidrar till en likartad struktur på statliga myndigheters information och stöd till Förslagens kostnader och konsekvenser Av utredningens enkät till nystartade organisationer (avsnitt 7.5.1) framgår att brister i information och stöd innebär att tid tas från verksamheten till att söka information eller till admi- nistrativa uppgifter. Det innebär enligt utredningens enkät att det t.ex. blir färre aktiviteter och svårare att hinna med att utveckla verksamheten. Det framgår också att bristen på information och stöd gör att civilsamhällets organisationer upplever en osäkerhet och en rädsla att göra fel. Åtgärder som gör den statliga informa- tionen enklare att finna kan därmed frigöra tid till utveckling av verksamheten i sig. Enligt utredningen kan det särskilt underlätta för aktiva i civilsamhället som saknar tidigare erfarenhet från svenskt föreningsliv. Därmed kan förslagen bidra positivt till möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. I sin enkät till nystartade organisationer har utredningen ställt en fråga om organisationen vänder sig främst till flickor/kvinnor, pojkar/män eller lika mycket till båda målgrupper. Syftet med denna bakgrundsfråga var att undersöka om behovet av stöd skilde sig åt beroende på könssammansättningen i organisationernas mål- grupp. Utredningens analys visar emellertid att den absoluta majoriteten () av alla svarande organisationer angav att man vänder sig lika mycket till flickor/kvinnor som till pojkar/män. Andelen organisationer () som angav en inriktning mot en viss målgrupp har ansetts för liten för att man genom utred- ningens enkät ska kunna identifiera säkerställda skillnader i behov av stöd som beror på just en organisations målgrupp. Utredningens förslag har därmed inte utformats på något särskilt sätt med avseende på könssammansättningen i organisationernas mål- grupper. Förslagen bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, eller för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i för- hållande till större företags. Förslagens kostnader och konsekvenser 8.1.19Förslag om en webbaserad guide med utgångspunkt i avgörande skeden I avsnitt 7.6.4 föreslår utredningen att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) får i uppdrag att, tillsammans med företrädare för myndigheter, Kommuner och Lands- ting och civilsamhället, ta fram en webbaserad guide av typen ”vanliga frågor” med utgångspunkt i avgörande skeden. Guiden ska också ge information om olika finansieringsformer, däribland EU- fonder. Kostnaden för detta uppdrag uppskattas till en heltid (à ) för webbguidens uppbyggnad och därefter 0,5 heltid för underhåll och uppdatering. Till det kommer mark- nadsföring. Utredningen föreslår därför att kostnaderna för den webbaserade guiden finansieras genom att utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:6 tillförs medel i syfte att möjliggöra finansiering av utredningens förslag. Utredningen gör bedömningen att anslag 13:6 i denna del bör tillföras medel från exempelvis utgiftsområde 17, anslag 14:1 Bidrag till folkbildning. Anslaget finansierar bl.a. delar av studieförbundens verksamhet, vars roll i det administrativa stödet har beskrivits i avsnitt 7.4.2. Ett annat sätt att finansiera förslaget är genom ett utökat för- valtningsanslag för MUCF. Det skulle vara motiverat av att upp- draget om en webbaserad guide är långsiktigt till sin karaktär. MUCF:s förvaltningsanslag kan höjas genom att medel tillförs från exempelvis utgiftsområde 17, anslag 14:1 Bidrag till folkbildning. För MUCF som myndighet innebär det föreslagna uppdraget att profilen på myndighetens arbete inom politiken för det civila sam- hället kompletteras. Offentlig sektor är MUCF:s huvudsak- liga, men inte enda, målgrupp. MUCF har en kontakt- yta till civilsamhällets organisationer, bl.a. genom myndighetens bidragsgivning och administrativa roll i partsgemensamt forum. Förslagens kostnader och konsekvenser Utredningen gör vidare bedömningen att det är viktigt att en myn- dighet har ett helhetsansvar för frågor som rör civilsamhället. Som framgår av utredningens analys i avsnitt 7.6.4 bedöms den webbaserade guiden ha positiva konsekvenser för det civila sam- hället, särskilt nybildade organisationer, icke-formaliserade gruppe- ringar som överväger en formalisering samt organisationer som inte hör till någon riks- eller paraplyorganisation. Hur många dessa organisationer tillsammans är går inte att uppskatta, då statistiken för det civila samhället utgår från organisationsnummer. De delar av civilsamhället som inte har organisationsnummer finns därmed inte i statistiken. Av förklarliga skäl saknar icke startade organisa- tioner och icke-formaliserade grupperingar organisationsnummer, varför de inte omfattas av statistiken. En webbaserad guide bedöms vidare bl.a. kunna underlätta för aktiva i civilsamhället som saknar tidigare erfarenhet från svenskt föreningsliv. Därmed kan förslaget bidra positivt till möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. I avsnitt 8.1.18 redogör utredningen för en bakgrundsfråga som utredningen ställt i sin enkät till nystartade organisationer. Andelen organisationer () som angav en inriktning mot en viss målgrupp (flickor/kvinnor eller pojkar/män) är som tidigare an- getts för liten för att kunna påvisa säkerställda skillnader i behov av stöd som beror av en organisations målgrupp. Utredningens förslag har därför inte heller i detta fall utformats på något sätt utifrån könssammansättningen i olika organisationers målgrupper. Förslagen bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Förslagens kostnader och konsekvenser 8.2Kostnader och konsekvenser för kommuner och landsting Frågor som rör relationer med det civila samhället räknas till kom- muners och landstings frivilliga verksamheter (se avsnitt 5.3). Ut- redningen föreslår inte någon ändring på detta. Utredningen lägger mot den bakgrunden inte heller några förslag som rör kommuner och landsting. Däremot gör utredningen ett antal bedömningar som rör kommunsektorn. 8.2.1Kostnader för kommuner och landsting Ett arbete på lokal och regional nivå i enlighet med utredningens bedömningar är frivilligt men skulle enligt utredningen underlätta för det civila samhällets roll i demokratin och för organisationer att bedriva verksamhet. De eventuella kostnader som skulle uppstå i de kommuner och landsting som agerar i enlighet med utredningens bedömningar finansieras därmed inom respektive kommuns och landstings budget. Kommuner och landsting som deltar i de kompetenshöjande insatser som MUCF med utredningens förslag ska erbjuda, får en kostnad för deltagandet. Kostnaden utgörs av arbetstid för delta- gande personer och eventuella utgifter för resor om de kompetens- höjande insatserna erbjuds på annan ort. innebär inte utredningens förslag någon deltagaravgift. 8.2.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Utredningens förslag att MUCF ska arbeta med kompetenshö- jande insatser innebär inte ett tvång för kommuner och landsting att ta del av insatserna. Däremot innebär förslaget en möjlighet för politiker och tjänstemän i kommuner och landsting att öka sina kunskaper om det civila samhället. Utredningens samlade analys utgår bl.a. från förhållanden i kommunsektorn. Många av utredningens slutsatser är tillämpbara i kommuner och landsting som en del i det lokala och regionala ar- betet att underlätta för det civila samhällets organisationer. Förslagens kostnader och konsekvenser ningen visar i de bedömningar som rör kommunsektorn på ett antal möjligheter för kommuner och landsting att kunna agera. Utredningen föreslår inte några tvingande förslag för kommu- ner och landsting. Därmed får inte utredningens betänkande några konskevenser för den kommunala självstyrelsen. 8.2.3Övriga konsekvenser för kommuner och landsting Utredningens förslag att MUCF ska arbeta med kompetens- höjande insatser innebär en möjlighet för kommuner och landsting att ta del av insatserna. Därmed möjliggör förslaget för politiker och tjänstemän i kommuner och landsting att öka sina kunskaper om det civila samhället. En ökad kunskap torde underlätta de framtida kontakterna med civilsamhället som deltagande kommu- ner och landsting kommer att ha. Utredningen utgår från att de förändringar som görs i kommu- ner och landsting utifrån utredningens bedömningar kommer att föregås av en analys av de lokala eller regionala behoven och förut- sättningarna. Därmed tydliggörs vilka eventuella positiva respektive negativa konsekvenser som ett förändrat arbetssätt kan medföra. En positiv konsekvens kan vara en förbättrad samverkan med det lokalt eller regionalt verksamma civilsamhället. En förbättrad sam- verkan med civilsamhället kan dessutom få positiva effekter i form av ett ökat ideellt engagemang, bättre tillvaratagande av frivilliga insatser och därmed bättre utväxling av gemensamma resurser för kommuninvånarnas bästa. 8.3Kostnader och konsekvenser för företag Utredningen har valt att under denna rubrik redogöra för konse- kvenser för privata företag, dvs. för kommersiellt drivna företag till skillnad från den näringsverksamhet som bedrivs inom det civila samhället organisationer och som kan sägas inkluderas i en vid de- finition av ordet företag. Flera av utredningens förslag i kapitel 6 handlar om att underlätta för civilsamhällets organisationer att delta i upphandling, bl.a. genom att ge vägledning till upphandlande myndigheter. Utredningens bedömning är att det i dessa fall vis- serligen stärker organisationernas möjlighet att delta i upphand- Förslagens kostnader och konsekvenser lingar, vilket kan sägas bidra till ökad konkurrens för företag, men att det handlar om att ta bort nackdelar som organisationerna har jämfört med företag när det handlar om upphandling. Vissa av förslagen kan också innebära vissa fördelar för små företag (se avsnitt 8.1.15 och 8.1.16). 8.3.1Förslag om undantag från upphandling enligt lagen om offentlig upphandling avseende sociala tjänster och andra särskilda tjänster vars värde understiger tröskelvärdet