sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Ett annat skäl är att den långa och osäkra tiden innan en tillsvidareanställning gör att många överväger att lämna högskolan för att få tryggare anställningsförhållanden och bättre anställningsvillkor. Sammantaget finns alltså en risk att många kvalificerade personer väljer andra karriärer alternativt stannar kvar i otrygga anställningar. Utredningen har när det gäller uppdraget att öka andelen merite- ringsanställningar övervägt olika alternativ, bland annat att föreslå att mål sätts för varje lärosäte på liknande sätt som det görs för att öka andelen kvinnor bland professorer. En sådan konstruktion är visserligen enkel att följa upp men har nackdelen att det kan vara svårt att bestämma vilket rekryteringsunderlag man ska utgå ifrån. Mot bakgrund av vår intention om att anställning som biträdande lektor ska användas bredare än som ett renodlat elitspår föreslår vi i stället att regeringen bör sätta upp ett nationellt mål att antalet biträdande lektorer ska öka , så att antalet meriteringsanställningar kommer upp på en nivå om 1 700 anställningar. Ökningen bör ske utifrån varje läro- sätes framtida rekryteringsbehov med beaktande av t.ex. komman- de pensioneringar och övriga naturliga avgångar. En prognos83 för de samlade pensionsavgångarna bland den undervisande och forskande personalen är drygt 700 personer . Därefter () minskar pensionsavgångar- na något till knappt 600 personer . Utredningens förslag om att öka antalet meriteringsanställningar innebär att omkring 340 biträdande lektorer kommer att prövas för en lektors- anställning , med antagandet att prövningen sker efter ungefär . Om man i stället antar att en prövning sker blir det 280 prövningar . Några av de som prövas kommer inte att befordras till lektor eller avsluta anställningen av andra skäl vilket innebär att den totala rekryteringen genom biträdande lektorer kom- mer att vara mindre än 340 (respektive mindre än 280 ). 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation och prop. 2012/13:30, Forskning och innovation. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Detta utgör ungefär hälften av rekryteringsbehovet för att ersätta enbart pensionsavgångar. Mot bakgrund av att antalet forskar- och postdoktoranställningar ökat kraftigt (2001–2014) som antalet meri- teringsanställningar minskat till nivå gör vi bedöm- ningen att resurser också bör kunna omfördelas från forskaranställ- ningar till biträdande lektorsanställningar. Utredningen gör bedömningen att förslaget om en 50-procentig ökning av antalet meriteringsanställningar är fullt möjlig. Det krävs dock ett strategiskt planeringsarbete med rekryteringsfrågor vid universitet och högskolor för att målet ska nås. Ett sådant arbete har t.ex. initierats vid som har avsatt medel mot- svarande i syfte att öka användningen av meri- teringsanställningar vid lärosätet.84 Utvecklingen av antalet meriteringsanställningar bör följas upp genom statistik. Utredningen anser att det är viktigt att följa upp jämställdheten bland nya biträdande lektorer och lämnar därför ett sådant förslag. Ambitio- nen bör vara att andelen kvinnor minst ska motsvara andelen kvinnor i rekryteringsunderlaget. Det nationella målet bör ses över mot bakgrund av den nationella utvecklingen av lärosätenas rekryteringsbehov bero- ende på pensionsavgångar, rörlighet mellan högskolor, rörlighet mellan länder och sektorer, samt förändringar i högskolesektorns storlek. Förslaget om att regeringen bör sätta ett nationellt mål om att meriteringsanställningar (biträdande lektorer) ska öka med 50 pro- cent föreslås börja gälla fr.o.m. . Förslaget är att det nationella målet ska gälla 2017–2022. Målen gäller även för den meriteringsanställning som finns enligt gällande bestämmelser i högskoleförordningen. För vissa lärosäten innebär det att målen gäller även för forskarassistenter. 84 Satsning på meriteringstjänster, UFV 2015/1163. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär •Att en långsiktig kompetens- och rekryteringsstrategi tas fram lärosätesvis för att kunna vara en attraktiv arbetsgivare. •Att en genomlysning görs av universitet- och högskolors karriär- struktur, en genomlysning som också undersöker om behov finns av karriärvägar vid sidan av lärarkarriären. •Att den föreslagna biträdande lektorsanställningen benämns assi- stant professor på engelska. •Att avstämningar görs under meriteringsanställningen för att undersöka progression och eventuella behov av insatser. •Att överlåta till respektive lärosäte att avgöra hur (utöver den första gången) en biträdande lektor har rätt att an- söka om befordran till en anställning som lektor. •Att mobilitet ger meritvärde vid anställning som biträdande lektor. 7 Visstidsanställningar i högskolan Detta kapitel inleds med en kort beskrivning av visstidsanställningar vid statliga universitet och högskolor. Därefter presenterar utred- ningen resultat och analys av utvecklingen av de tidsbegränsade an- ställningarna i högskolan och i vilken omfattning flera tidsbegränsade anställningar följer på varandra. Slutligen presenterar utredningen sina förslag till åtgärder om hur användningen av på varandra följan- de anställningar kan motverkas. En modell för sta- tistisk uppföljning av den undervisande och forskande personalens anställningar och anställningshistorik föreslås. 7.1Allmänt om visstidsanställningar i högskolan Andelen visstidsanställda vid statliga universitet och högskolor är påtagligt högre än för arbetsmarknaden i stort. Det är ingen ny före- teelse utan har sin grund i att gällande bestämmelser i fråga om anställ- ning som doktorand och läraranställningar vid statliga universitet och högskolor medger större möjligheter att anställa . Skälen för denna särreglering är att karriärsystemet bygger på meritering och kontinuerlig utvärdering av lärarens eller forskarens arbete. Sär- skilda bestämmelser om tidsbegränsade anställningar som avviker från lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) har meddelats i fråga om anställning av lärare i högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100), till vilken förord- ningen (1993:221) för hänvisar, och förordningen (2007:1164) om Försvarshögskolan. Den akademiska karriären inleds med tidsbegränsad anställning som doktorand som regleras i högskoleförordningen. I denna förordning regleras även tidsbegränsade anställningar som lärare inom konstnärlig verksamhet, adjungerad professor, gästprofessor och anställning för meritering. Vidare har arbetsmarknadens parter avtalat om vissa tidsbegränsade anställningar för postdoktor och adjungerade lärare genom kollektiv- avtal. I övrigt gäller anställningsskyddslagen. Huvudregeln i anställ- ningsskyddslagen är att arbetstagare ska anställas tillsvidare. Avtal om tidsbegränsade anställningar får enligt anställningsskyddslagen träffas för allmän visstidsanställning, vikariat, säsongsarbete, prov- anställning och när arbetstagaren fyllt . I kapitel 3 finns en genomgång av den arbetsrättsliga regleringen för anställningar vid statliga universitet och högskolor. Minskad särreglering av tidsbegränsade läraranställningar i högskoleförordningen I syfte att minska antalet tidsbegränsade anställningar i högskolan togs flera av de tidigare tidsbegränsade anställningarna som särreg- lerades i högskoleförordningen bort 2011.1 Det gällde tidsbegränsade anställningar som avsåg adjungering (exkl. adjungerade professorer), särskild provanställning, lärare anställda vid annan högskola, villkor- ad anställning av obehörig lärare, forskarassistent, biträdande lektor, timlärare och gästlärare (exkl. gästprofessor). Skälen som anfördes för att ta bort dessa tidsbegränsade anställningar var att högskolans behov inte kräver så många undantag från de allmänna reglerna om tidsbegränsade anställningar i anställningsskyddslagen. De regler som gäller för övriga arbetsmarknaden ansågs i princip även kunna tillämpas på statliga universitet och högskolor. Anställningsskydds- lagens bestämmelser där huvudregeln är tillsvidareanställning gäller därmed. För några tidsbegränsade läraranställningar ansågs det finnas skäl för fortsatt särreglering i högskoleförordningen. Dessa var lärare inom konstnärlig verksamhet, adjungerade professorer och gästpro- fessorer. återreglerades dock en anställning för meri- tering som är tidsbegränsad om längst (se kapitel 6). Det kan i sammanhanget noteras att även anställning som doktorand är en tidsbegränsad anställning. 2009/10:149. En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor, s. 71–77. har beslutat om ändringar i anställningsskydds- lagen som bl.a. innebär att omvandling av en allmän visstidsanställ- ning till en tillsvidareanställning inte bara ska ske om anställnings- tiden överstiger , utan även om det sker då tidsbegränsade anställningar i form av allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete enligt anställnings- skyddslagen följt på varandra.2 En anställning ska anses ha följt på en annan om den tillträtts från den föregående anställningens slutdag. Det ska vara möjligt att i kollektivavtal göra undantag från den föreslagna regeln. Se vidare kapitel 3. För statliga universitet och högskolor medför ändringarna i an- ställningsskyddslagen, enligt utredningens mening, ingen större skill- nad i praktiken. Visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen kan nämligen fortsatt kombineras med anställning som postdoktor enligt kollektivavtal och anställning för meritering enligt högskole- förordningen.3 7.2Den undervisande och forskande personalens anställningar och anställningshistorik I detta avsnitt redovisas utredningens statistik när det gäller anställ- ningar och anställningshistorik av den undervisande och forskande personalen vid universitet och högskolor. Den undervisande och forskande personalen indelas i anställningskategorierna professor, lektor, forskarassistent respektive biträdande lektor4, adjunkt, post- doktor, annan forskande och undervisande personal med doktors- examen samt annan undervisande och forskande personal utan dok- torsexamen. För en kvantitativ översikt av den forskande och undervisande personalen uppdelad på personaltyper och kön hänvisas till avsnitt 6.1. 2015/16:62. Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. 3En meriteringsanställning kan dock inte följas av en tidsbegränsad anställning enligt anställ- ningsskyddslagen från det att meriteringsanställningen upphörde. Syftet är att motverka på varandra följande visstidsanställningar. 4Meriteringsanställning enligt högskoleförordningens reglering . 7.2.1Andelen visstidsanställda bland högskolans undervisande och forskande personal Av den undervisande och forskande personalen vid de statliga uni- versiteten och högskolorna var nästan en tredjedel () anställda 2014, dvs. 8 871 av totalt 28 937 helårspersoner.5 Sammantaget var andelen visstidsanställda påtagligt högre för stat- liga universitet och högskolor än för arbetsmarknaden i stort där andelen visstidsanställda är 12,5 procent.6 När det gäller anställda i staten, där högskolan är den största sektorn med en fjärdedel av de anställda, är andelen visstidsanställda totalt sett 18 procent.7 Som nämnts ovan kan den högre andelen visstidsanställda vid universitet och högskolor bl.a. förklaras med att såväl högskoleförordningen som kollektivavtal medger större möjligheter att anställa i högskolan. Det är bl.a. mot den bakgrunden intressant att se hur utvecklingen av tidsbegränsade anställningar inom högskolan ser ut. Enligt direktiven har vi också i uppdrag att redovisa en sådan bild. I () och () statistik finns uppgifter om visstidsanställningar respektive tillsvidareanställningar redovisade sedan 2008.8 Av uppgifterna fram- går att andelen visstidsanställda bland den undervisande och forskan- de personalen har minskat något, från 2008 till (2014) räknat i helårsekvivalenter. Detta kan hänföras till de mer restriktiva reglerna för visstidsanställning som infördes i anställningsskyddslagen 2007. En ytterligare förklaring är att flera av de tidsbegränsade anställningar som särreglerades i hög- skoleförordningen togs bort 2011. Se följande figur. 5Universitet och högskolor. Personal vid universitet och högskolor 2014. SCB och UKÄ. Undersökning om visstidsanställda. 7Budgetpropositionen . utg. omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 8Se exempelvis Statistisk analys 2014-8 från UKÄ, som redovisar uppgifter . Figur 7.1 Andelen visstidsanställda 2008–2014 bland högskolans forskande och undervisande personal, helårspersoner, uppdelat på kön Källa: Data från SCB/UKÄ Kvinnor är visstidsanställda i något större utsträckning än män (jämfört ). Detta förklaras av att andelen män är högre bland dem som varit anställda längre respektive har en äldre doktorsexamen och att denna grupp, både för kvinnor och män, har en lägre andel visstidsanställda. Andelen visstidsanställda skiljer sig kraftigt mellan olika anställ- ningskategorier. Nästan alla forskarassistenter och biträdande lektorer (dvs. meriteringsanställningar enligt högskoleförordningen) och post- doktorer är visstidsanställda och en klar majoritet av Annan forskan- de och undervisande personal utan doktorsexamen är likaså viss- tidsanställda. Andelen visstidsanställda har däremot halverats bland Annan forskande och undervisande personal med doktorsexamen, från (2014). Detta beror, som tidigare nämnts, troligen på att mer restriktiva regler infördes i an- ställningsskyddslagen 2007. En annan följd av de mer restriktiva be- stämmelserna i anställningsskyddslagen är att det förekommer att universitet och högskolor anställer forskare tillsvidare, finansierade med externa medel, som sedan sägs upp p.g.a. arbetsbrist när de externa medlen tar slut. Lägst andel visstidsanställda finns bland lektorer och professorer.9 Andel visstidsanställda bland forskande och undervisande personal 2008–2014, helårspersoner, fördelat på AFUP m. DrEx Anm. Postdoktorer och forskarassistenter/biträdande lektorer visas inte, andelen visstidsanställda bland dem är . AFUP betyder Annan forskande och undervisande personal. Kvinnor är visstidsanställda i större utsträckning än män i samtliga personaltyper i figuren, utom när det gäller Annan forskande och undervisande personal utan doktorsexamen, där kvinnor och män är visstidsanställda i ungefär lika stor utsträckning. De anställningskategorier där det normalt krävs doktorsexamen har sammantaget en lägre andel visstidsanställda, (2014) 30 pro- cent bland kvinnor respektive bland män. Bland de två övriga anställningskategorierna, dvs. Adjunkter och Annan forskan- de och undervisande personal utan doktorsexamen, är samman- 9 Enligt högskolelagen 3 kap. 3 § samt högskoleförordningen 4 kap. 9 § kan professorer inte visstidsanställas med stöd av anställningsskyddslagen. Enligt 3 kap. 3 § högskolelagen kan professorer anställas för begränsad tid när det gäller adjungerade professorer, gästprofessorer eller professorer inom konstnärlig verksamhet. taget av kvinnorna och av männen visstids- anställda. Andelen visstidsanställda skiljer sig inte så mycket mellan ämnes- områden, som mellan anställningskategorier, se nedanstående tabell. Tabell 7.1 Andel (procent) visstidsanställda 2014, helårspersoner, per anställningskategori och forskningsämnesområde Anm: Forskarassistenter/biträdande lektorer och postdoktorer redovisas inte, eftersom nästan alla är visstidsanställda. De ingår dock i underlaget för andelen visstidsanställda totalt per ämnesområde. Skillnaderna mellan ämnesområden på total nivå beror främst på att fördelningen mellan anställningskategorier skiljer sig åt mellan ämnes- områdena. Lektorer och adjunkter tillsammans utgör ungefär två tredjedelar av den undervisande och forskande personalen i humaniora och samhällsvetenskap, men bara runt en tredjedel i övriga områd- en.10 Andelen professorer är något lägre, och andelen forskarassisten- ter respektive biträdande lektorer och postdoktorer är betydligt lägre, inom humaniora och samhällsvetenskap än inom övriga områden. Se i övrigt avsnitt 6.1. Några skillnader mellan områden kan dock noteras. Lantbruks- vetenskap har en lägre andel visstidsanställda än övriga områden, utom vad gäller adjunkter. Dock kan noteras att en stor andel av personal- en inom lantbruksvetenskap finns i anställningskategorin annan forsk- ande och undervisande personal med doktorsexamen (se figur 7.8.). Teknik har en högre andel visstidsanställda bland professorer, efter- som området har ett större antal adjungerade professorer. Humaniora har en högre andel visstidsanställda bland professorer, lektorer och 10 I teknik är andelen lite större, , och i lantbruksvetenskap mindre, . adjunkter än övriga områden. En delförklaring är att det konstnär- liga området ingår i humaniora.11 Lärare inom konstnärlig verksamhet kan anställas tidsbegränsat upp till med stöd av en bestämmelse i högskoleförordningen.12 Detta har bl.a. motiverats med att de konstnärliga utbildningarna i högskolan intar en särställning när det gäller behovet av förnyelse. I tabell 7.2 separeras det konstnärliga området från övrig humaniora. Tabell 7.2 Andel (procent) visstidsanställda 2014, heltidspersoner, per anställningskategori inom det konstnärliga området respektive inom övrig humaniora Hum m. konst Anm: Forskarassistenter/biträdande lektorer och postdoktorer redovisas inte, eftersom nästan alla är visstidsanställda. De ingår dock i underlaget för andelen visstidsanställda totalt per område. Det konstnärliga området skiljer sig således från övrig humaniora vad gäller visstidsanställningar, särskilt när det gäller professorer. Det bör noteras att inte mer än drygt en tredjedel är visstidsanställda av samtlig undervisande och forskande personal inom det konstnärliga området, räknat i helårspersoner, trots den särskilda bestämmelsen i högskoleförordningen. Andelen visstidsanställda bland den under- visande och forskande personalen vid de konstnärliga högskolorna13 är dock högre, , än inom det konstnärliga området som helhet. 11Standard för svensk indelning av forskningsämnen 2011. UKÄ och SCB 2012. 124 kap. 10 § högskoleförordningen. 13Konstfack, Kungl. i och konstnärliga högskola. Här avses endast det konstnärliga området vid dessa högskolor, som av den undervisande och forskande personalen tillhör. Högskolor och nya universitet Högskolorna14 och de nya universiteten15 har en större andel utbild- ning än de stora universiteten. Detta medför att av den undervisande och forskande personalen består av lektorer och adjunkter,16 medan det finns få forskarassistenter, biträdande lektorer, postdoktorer och annan forskande och undervisande per- sonal. Andelen visstidsanställda är därför betydligt lägre än vid de stora universiteten. (2014) är av den undervisande och forskande personalen, räknat som helårspersoner, visstidsanställ- da vid de 11 största universiteten, medan är visstids- anställda vid högskolorna och de nya universiteten. 7.2.2Andelen visstidsanställda med stöd av anställningsskyddslagen, högskoleförordningen respektive kollektivavtal samlar SCB och UKÄ in uppgifter om visstidsanställning eller tillsvidareanställning för samtliga i högskolans undervisande och forskande personal. Det framgår dock inte av dessa uppgifter om visstidsanställningen har skett med stöd av anställningsskydds- lagen, högskoleförordningen eller kollektivavtal, vilket är de olika grunder som kan förekomma, se vidare avsnitt 3.3 och 3.4. Utredningen ska enligt direktiven redovisa uppgifter om visstids- anställningar uppdelat på de tre grunderna. Utredningen har fått till- gång till högskolepersonalstatistik från på individnivå för åren 2001–2014, se avsnitten nedan. Vi har också med hjälp av UKÄ och SCB begärt in kompletterande uppgifter från lärosätena för åren 2001–2014 huruvida den anställda var visstidsanställd och i förekom- mande fall på vilken grund visstidsanställningen skett. Utredningen har bearbetat och analyserat högskolans personal- statistik och den extrainsamling som genomförts.17 I några generella fall, dvs. anställningskategorierna professor och forskarassistent/biträ- 14I detta delavsnitt inkluderas inte de konstnärliga högskolorna, Gymnastik- och Idrotts- högskolan eller Försvarshögskolan. 15De nya universiteten är , , och . Motsvarande andel vid de 11 största universiteten är . 17Vi har begränsat urvalet som tabellen grundas på till personal med sammanlagd omfattning av anställningar i högskolan mellan och , se avsnittet nedan. dande lektor, som regleras i högskoleförordningen18 och postdoktor, som omfattas av kollektivavtal , kan grunden för visstidsanställning anses vara given i de fall ingen uppgift lämnats. Tyvärr är, även med dessa givna antaganden, uppgifterna om grun- den för visstidsanställning i extrainsamlingen inte heltäckande. Vi har följande tabell. Tabell 7.3 Visstidsanställd undervisande och forskande personal 2014, individer, med grund för visstidsanställning per anställningskategori AFUP m. DrEx Anm: AFUP betyder Annan forskande och undervisande personal. AFUP utan doktorsexamen redovisas inte. Personer redovisas inte. Endast individer med anställningsomfattning 60–redovisas. Vi kan se att uppgift om grund för visstidsanställningen saknas för ungefär en femtedel av de visstidsanställda bland lektorer, adjunkter respektive bland forskare.19 Sammantaget fördelar sig grunderna till visstidsanställning bland de 7 048 visstidsanställda i personalen 2014 i tabellen som följer. Sammanlagt är visstidsanställda enligt anställningsskydds- lagen, fördelat på allmän visstidsanställning, , respektive vikariat, . En nästan lika stor andel, , är visstids- anställda enligt särskilda bestämmelser för statliga universitet och högskolor, fördelat på enligt högskoleförordningen, , re- 18Visstidsanställning av lärare inom det konstnärliga området kan, om uppgift saknas, förut- sättas ha skett enligt högskoleförordningen 4 kap. 10 §. 19Vi kan också se att grunden för visstidsanställning för 25 professorer rapporterats vara an- ställningsskyddslagen, trots att detta inte är tillåtet för professorer. Den enda möjliga grunden för visstidsanställning av professorer är högskoleförordningen 4 kap. 10–12 §§. spektive enligt kollektivavtal, . Anställning som postdoktor görs huvudsakligen med stöd av det kollektivavtal som arbetsmark- nadens parter tagit fram. Vi kan dock se av tabellen ovan att även anställningsskyddslagens bestämmelser om allmän visstidsanställning och vikariat används som grund för anställning som postdoktor. För finns ingen uppgift i insamlingen om grunden för visstidsanställning. Den enda möjliga grunden för de resterande är dock anställningsskyddslagen, antingen allmän visstidsanställning eller vikariat. Sammantaget ligger anställningsskyddslagens bestäm- melser till grund för av antalet visstidsanställda för an- ställningskategorierna i vår tabell 2014, medan högskolans särskilda bestämmelser ligger till grund för . 7.2.3Personalens anställningshistorik och förekomst av på varandra följande visstidsanställningar Utredningen har fått tillgång till individstatistik från över an- ställningshistoriken 2001–2014 för samtliga i den undervisande och forskande personalen med doktorsexamen som var anställda 2014. Uppgifterna avser situationen respektive år. Dessutom har utredningen fått samma typ av uppgifter för tre kohorter av svenska doktorsexaminerade: 1995/96, 2000/2001 och 2006/2007. Personer som var då de avlade doktorsexamen är dock exklu- derade från kohorterna, eftersom de är 2014. En avgränsning har också gjorts efter hur stor andel individen sammanlagt arbetar inom högskolan. Avgränsningen är gjord för att inte statistiken ska snedvridas exempelvis av att många individer är visstidsanställda på en låg andel av heltid. Utredningen har begränsat det studerade urvalet till de personer som under det givna året haft en total tjänsteomfattning (alla registrerade anställningar) om och avlagt doktorsexamen därpå. Det lilla fåtal individer total tjänsteomfattning eller mer har också exkluderats.