sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Röstskolkning kan dessutom vara ett uttryck för ett missnöje med de politiska alter- nativen snarare än för det demokratiska systemet som sådant.2 Statsvetarna menar att det finns tre huvudsakliga faktorer som påverkar valdeltagandet.3 För det första påverkas valdeltagandet av institutionella faktorer, såsom valsystemets utformning. Valsystem med proportionella val brukar t.ex. ge ett högre valdeltagande än majoritetsval. Därutöver påverkas valdeltagandet av tillgängligheten till röstningslokaler och av om röstningsförfarandet är enkelt. För det andra har kon- textuella faktorer betydelse, t.ex. om valet anses vara viktigt och spännande, om det finns tydliga politiska alternativ, om valkampanjen varit engagerande och om det i allmänhet finns en hög grad av motivation i individens närhet. Den tredje förklaringsmodellen som nämns av och är individuella faktorer. Med det avses sådant som tillgång till olika resurser, t.ex. tid, pengar, medborgerliga färdigheter, men även resurser i form av intresse och 1Riker & Ordeshook, 1968. 2SOU 1999:132; SOU 2007:87. 3Holmberg & , 2004. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Även sådant som konsumtion av politiska nyheter, graden av förtroende för politiker och det politiska systemet främ- jar sannolikheten att rösta. I en undersökning av och där valundersökningar från perioden –2002 använts framkommer det att politiskt intresse och engagemang, oavsett individernas sociala resurser, spelar stor roll för sannolikheten att en individ utnyttjar sin rösträtt. Personer med ett stort politiskt intresse och engagemang röstar i hög utsträckning oavsett om de är lågutbildade, ensamstående eller arbetslösa.4 5.2.1Valdeltagandets utveckling över tid Valdeltagandet i var som högst då det översteg . I riksdagsvalet röstade av de röstberättigade. Detta är det högsta valdeltag- andet någonsin i ett svenskt riksdagsval. Efter valet sjönk valdeltagandet i stort sett samtliga val . Efter att val- deltagandet sjunkit i valet fick den förra Demokratiutred- ningen (Dir 1997:101) i uppdrag att utreda åtgärder för att öka valdeltagandet.5 Regeringen genomförde också omfattande sats- ningar för att höja valdeltagandet inför valet . I de tre senaste riksdagsvalen liksom i kommun- och landstings- valen har däremot valdeltagandet ökat. Valdeltagandet i riksdags- valet var och i landstings- och kommunfullmäk- tigevalen var valdeltagandet . Valdeltag- andet har också stigit i de två senaste Europaparlamentsvalen. I ett internationellt perspektiv urskiljer sig med en trend av ett ökat valdeltagande. är ett av de tre länder i EU med högst valdeltagandet i de nationella parlamentsvalen.6 5Utredningen fick ett tilläggsdirektiv gällande valdeltagandet, Dir. 1998:100. 6De länder där valdeltagandet är högst är , , , och . Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Källa: SCB, Demokratistatistik. 5.2.2Valdeltagandet i olika väljargrupper Socioekonomiska faktorers påverkan på valdeltagandet Valdeltagandet skiljer sig kraftigt mellan olika väljargrupper. Skill- naderna kan i stor utsträckning förklaras av socioekonomiska fak- torer. Personer med hög inkomst röstar i större utsträckning än personer med låg inkomst. Även utbildningsnivå har stor effekt på valdeltagandet. I riksdagsvalet var skillnaderna mellan perso- ner med förgymnasial och eftergymnasial utbildning 15 procent- enheter enligt SCB:s valdeltagandeundersökning. Utbildning sam- varierar i regel med hög inkomst, dvs. att de som har hög inkomst även har en hög utbildning. Överlag är dock utbildning den faktor som har störst påverkan på valdeltagandet.7 Personer med funk- tionsnedsättning röstar även i lägre utsträckning, vilket vi disku- terar närmare i kapitel 15 om inflytande för personer med funk- tionsnedsättning. 7 SCB, 2012a. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Källa: SCB:s valdeltagarundersökningar. I allmänhet påverkas valdeltagandet i resurssvaga grupper i större utsträckning än i resursstarka av valets karaktär, dvs. om det finns tydliga politiska alternativ, om valrörelsen präglas av politiska skilje- linjer och huruvida opinionsläget före valet är jämnt. Resursstarka väljargrupper röstar oavsett valets karaktär. Detta kan förklaras av att röstnormen överlag är svagare i resurssvaga väljargrupper. Skillnaderna mellan män och kvinnor är mera påtagliga i de väljar- grupper vars valdeltagande är lägre än genomsnittet. Män med låg utbildning, unga män och utrikes födda män röstar i lägre utsträck- ning än kvinnor inom dessa väljargrupper. Från den allmänna röst- rättens införande och röstade män i större utsträckning än kvinnor, men är kvinnors valdel- tagande högre än mäns. Det avspeglar sig i att mäns valdeltagande ännu något högre bland personer , men denna skillnad blir mindre för varje val. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Valdeltagande bland utrikes födda Valdeltagandet i riksdagsvalen bland utrikes födda svenska med- borgare är betydligt lägre än bland inrikes födda. I riksdagsvalet var det av de utrikes födda som röstade medan valdeltagandet bland inrikes födda var . Sammanlagt var av de röstberättigade utrikes födda. Det finns vissa skillnader inom gruppen utrikes födda beroende på födelseland. Valdeltagandet är t.ex. lägre bland invandrargrupper från , och från vissa delar av jämfört med andra invandrar- grupper. Valdeltagande bland utrikes födda ökar dock i takt med vistelsetiden i . Ju en person har varit i , desto mer benägen är hen att rösta.8 Överlag är dock valdeltagandet lägre bland röstberättigade som är födda utanför oavsett faktorer såsom utbildning och inkomst. Valdeltagande i olika ålderskategorier Valdeltagandet är traditionellt sett lägre för unga och förstagångs- väljare. I de tre senaste valen har dock valdeltagandet ökat bland förstagångsväljarna, dvs. väljare som sedan det förra valet uppnått rösträttsålder. I riksdagsvalet röstade av första- gångsväljarna under , att jämföra i valet . Det kan ses som positivt eftersom erfarenheten av det första valet har en tendens att påverka benägenheten att rösta i senare val. Valdeltagandet bland förstagångsväljare ger också en antydan om ungas politiska självförtroende, deras intresse att påverka och ut- forma samhället samt utvecklingen av demokratin i ett framtida perspektiv. Unga kvinnor röstade i större utsträckning än unga män. Bland personer var skillnaden mellan kvinnor och män . Ungas ökade valdeltagande tyder på att intresset för politik är starkt bland unga, vilket bekräftas i flera undersökningar av ungas intresse för politik och samhällsfrågor som redovisas i kapitel 14 om unga. Det är svårt att urskilja vilken påverkan som olika socioekono- miska faktorer har på unga väljare eftersom de oftast inte har hunnit färdigutbilda sig eller skaffat sig en högre inkomst. 8 SCB, 2012a. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Ung i demokratin redovisas valdeltagandet hos unga utifrån för- äldrarnas socioekonomiska status, och det framkommer att det råder skillnader mellan väljare från resursstarka och resurssvaga bak- grunder.9 Skillnaderna i valdeltagandet är därutöver påtagliga mellan unga utrikes födda och unga inrikes födda. I riksdagsvalet var det av utrikes födda unga som deltog. Motsvarande andel bland inrikes födda unga var . Val- deltagandet bland utrikes födda unga kvinnor var i riksdagsvalet och för utrikes födda unga män . Val- deltagandet för utrikes födda unga kvinnor sjönk dessutom och för utrikes födda unga män med fem pro- centenheter från valet till 2014. Benägenheten att rösta är även lågt bland inrikes födda med två utrikes födda föräldrar, vilket delvis tyder på att ungas röstningsbeteende påverkas av den sociala kontext de växt upp i. Högst valdeltagandet i riksdagsvalet hade åldersgruppen 50–. Valdeltagandet var även högt i den äldsta åldersgruppen, bland de röstade . Som vi har noterat finns det dock skillnader mellan könen bland de . Där röstar män i högre utsträckning än kvinnor. Geografiska variationer i valdeltagandet Valdeltagandet varierar mellan olika kommuntyper och valdistrikt. Stora kommuner, i synnerhet storstäderna och de kommuner som angränsar till dem, hade ett högre valdeltagande allmänna val än mindre kommuner. Skillnaderna mellan olika kommuntyper val var dock inte särskilt stora. I Europaparlamentsvalet var det däremot större skillnader mellan olika kommungrupper. Skillnaden mellan storstäder och glesbygdskommuner var nära Skillnaderna mellan olika valdistrikt är mer påtaglig än den mellan Skillnaderna mellan de valdistrikt i som hade högst och lägst valdeltagande var i riks- 9SCB, 2012c. 10SCB, 2015b. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen I Europaparlamentsvalet röstade endast 20,9 pro- cent av de röstberättigade i det valdistrikt med lägst valdeltagande, Ronna i . I , som var det distrikt med högst valdeltagande i landet, deltog av de röstberättigade. De tio valdistrikt med lägst valdeltagande låg alla i , eller . Gemensamt för dem är att de är distrikt med låg medelinkomst och utrikes födda bland befolkningen. Skillnaderna mellan valdistrikten har dock minskat något i det senaste valet. Vid en jämförelse med Europa- parlamentsval steg valdeltagandet i av valdistrikten . Bland distrikten med lägst valdeltagande steg valdeltagandet i 48 av 50 valdistrikt. Även i riksdagsvalet har valdeltagandet ökat, dock inte i lika hög utsträckning. Valdeltagandet ökade i av alla valdistrikt 2014 jämfört med valet . Ökningen skedde främst i valdistrikten där valdeltagandet låg mellan I de valdistrikt där valdeltagandet riksdagsval var ökade valdeltagandet i av distrikten.11. Valdeltagande bland nationella minoriteter De fem nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Kunskap om valdeltagandet bland dessa grupper saknas generellt. Ett undantag är den samiska gruppens deltagande i . till hålls och det senaste valet inföll . som antalet anmälda till röstlängden har ökat har valdeltagandet sjunkit sedan det första valet , då av de röstberättigade röstade. I det senaste valet röstade endast 54 procent.12 Svenskar som bor utanför är också en grupp som röstar i betydligt lägre utsträckning än övriga. har ungefär en miljon svenskar flyttat till andra länder. utvandrar enligt cirka 50 000 svenska medborgare. 12Sametinget, 2015. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen av de som utvandrar är utlandsfödda svenskar som får möjlighet att återvända till födelselandet. Svenska medborgare bor i cirka 150 olika länder.13 Utlandsboende svenska medborgare fick i begränsad omfattning rösträtt 1968. vidgades rösträtten så att den som är svensk medborgare och har varit skriven i har rätt att rösta. Hur många utlandssvenskar det finns är oklart. Enligt SOM- institutets kartläggning finns det knappt en halv miljon svenska medborgare boende utomlands. I röstlängden vid val fanns 161 000 utlandssvenskar med. Den som har varit utlandsboende och inte vidtar någon åtgärd för att stå kvar i röstlängden stryks. Föreningen i världen (tidigare Utlands- svenskarnas förening) har genom en enkätundersökning kommit fram till att det bör finnas cirka 660 000 svenska medborgare som lever utomlands.14 De flesta av dessa har alltså inga formella kon- takter med . Bland de utlandssvenskar som fanns uppförda i röstlängden röstade val. Inkluderar man de övriga svenska medborgare som bor utomlands, men inte finns uppförda i röstlängden, blir valdeltagandet . 5.3Det politiska engagemanget mellan valen Deltagande i de allmänna valen liksom i folkomröstningar kan benämnas som ett institutionaliserat deltagande. I motsats till detta kan det politiska deltagandet i stället ske underifrån och vara icke- institutionaliserat. Det kan röra sig om mer formella aktiviter, såsom engagemang i ett politiskt parti eller i en ideell förening. I detta avsnitt redogör vi också för utvecklingen av mindre formella eller spontana aktiviteter, såsom direkta kontakter med politiker, demonstrationer, namnunderskrifter eller bojkotter. Dessa kan även beskrivas som uttryck för ett allmänt samhällsengagemang.15 13Vernersdotter , 2014. 14Svenskar i Världen, 2015. 15Amnå, 2008. Amnå använder begreppet ”samhällsengagemang” för att visa att det inte en- bart behöver röra sig om aktiviteter riktade mot politiska institutioner, utan även företag, organisationer eller andra medborgare. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen 5.3.1Utvecklingen av icke-institutionellt deltagande över tid I den allmänna debatten har det ibland framförts att det politiska intresset och engagemanget har minskat . Medborg- arna, och i synnerhet unga, har blivit politiskt passiva. Den förra menade att sådant deltagande som kräver mindre arbetsinsatser, t.ex. att skriva under namninsamlingar hade ökat, medan omfattningen av aktiviteter som kräver ett djupare engagemang avtog.16 I de undersökningar som genomförts inom ramen för European Social Survey (ESS) och som redovisas i figur 5.2 framgår det hur många som har uppgett att de försökt att påverka en lokal politisk fråga genom mer informella metoder. Källa: European Social Survey, 2012. Vissa av dessa aktiviteter, såsom att demonstrera, delta i ett politiskt möte eller kontakta en politiker är mer aktivistiska och kräver ett större engagemang. Individen måste mera tydligt ta ställ- ning för en politisk ståndpunkt. Andra aktiviteter, som att skriva på en namninsamling eller bojkotta en specifik produkt, kan ses som mindre krävande. Vad som framgår av figuren är att, i linje med vad den tidigare påstod, omfattningen av mindre arbetskrävande påverkansmetoder ökar. 16 SOU 2000:1, s. 213. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen graden av mer arbetskrävande engagemang varit . Även de undersökningar som gjorts av och visar att omfattningen av den politiska aktiviteten i samhället har varit på en nivå . Skillnaderna mellan män och kvinnor är små och redovisas i figur 5.3. Sociologen har studerat medborgarnas demonstrationsbenägenhet genom att bl.a. använda data från SOM- undersökningarna.17 Att demonstrera är en politisk aktivitet som kräver ett aktivt ställningstagande och benägenheten att demon- strera kan därmed ses som en indikator som illusterar utvecklingen av politisk aktivism. Det finns inget som tyder på att andelen som demonstrerat har minskat . Andelen som uppger att de har deltagit vid en demonstration har legat på runt fem pro- cent av befolkningen. Enligt Wennerhag har däremot demonstra- tionshandlingen normaliserats . Gatuprotester är inte längre en aktivitet som främst förknippas med arbetarrörelsen, utan har blivit en aktivitet som används av olika politiska rörelser för att framföra sina krav. De som demonstrerar avspeglar också i större utsträckning än tidigare befolkningens allmänna sammansätt- ning, även om det är vanligare för personer med hög än med låg utbildning att demonstrera.18 Sammantaget framstår det som att andelen som engagerar sig politiskt genom att demonstrera, skriva på upprop eller kontakta politiker har varit . , huvudsekreterare i den förra , menar att en stor grupp i samhället som väljer att inte aktivt engagera sig ändå uttrycker ett starkt stöd för demokratins grundläggande värderingar. De är redo att agera i det fall demokratin utmanas och han benämner därför dessa för jourhavande medborgare eller för ”stand-by citizens”.19 Statsvetaren för ett liknande resonemang om unga medborgare i sin underlagsrapport till utredningen som diskuteras närmare här nedan. 17Wennerhag, 2012. 19Amnå, 2008. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen 5.3.2Skillnader i icke-institutionellt deltagande mellan olika samhällsgrupper I både SOM-undersökningen och om medborgerliga aktiviteter framkommer det att det är stor skillnad i politiskt del- tagande mellan olika socioekonomiska grupper. visar att det är fler personer med en hög utbild- ningsnivå som anger att de försökt påverka en politisk samhälls- fråga än personer med låg utbildning. Det är också tolv procent- enheter fler inrikes födda som uppger att de har försökt påverka än utrikes födda. Sett utifrån SOM och ESS undersökningarna verkar det som att det främst är högutbildade som är politiskt aktiva mellan valen. Denna bild nyanseras i underlagsrapport. Han menar att det i stället är inställningen till demokratin som är avgörande för engagemang mellan valen.20 Han har studerat ungas inställning till demokratin och urskiljer fyra grupper: de kritiska, de nöjda, de ambivalenta och de fientliga. Dessa grupper skiljer sig åt utifrån socioekonomisk bakgrund. Den nöjda och den kritiska gruppens föräldrar har högre utbildning och högre inkomst än den ambi- valenta och den fientliga gruppens. Den nöjda gruppen är tillfreds 20 Abdelzadeh, 2015. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen med demokratin och deltar i hög utsträckning i de allmänna valen, men är i mindre utsträckning engagerad i andra former av politiska aktiviteter. Dessa unga kan i likhet med Amnås definition anses vara ”stand-by”. De två övriga grupperna, den fientliga gruppen och den ambivalenta gruppen, har det gemensamt att de uppvisar ett svagare stöd för det demokratiska styrelseskicket. Den fientliga gruppen är minst tillfreds med demokratin, har lägst politiskt in- tresse och uppvisar låg social tillit och tolerans till andra. Abdelzadeh visar i sin rapport att det huvudsakligen är den kritiska gruppen som är aktiv och engagerar sig genom att t.ex. demon- strera, gå på politiska möten och skriva under namninsamlingar. De övriga tre grupperna är mindre aktiva mellan valen. Sammantaget visar Abdelzadehs underlagsrapport till utredningen att det är en relativt begränsad grupp som är villig att aktivt enga- gera sig mellan valen för att förändra politiska beslut. Det är runt en femtedel av de unga som är villiga att engagera sig i arbets- krävande aktiviteter, såsom att demonstrera, kontakta politiker, delta i evenemang arrangerade av politiska organisationer eller skriva debattinlägg. 5.3.3Internet och sociala mediers betydelse för det politiska deltagandet Den digitala tekniken har förändrat förutsättningarna för åsikts- bildningen och det politiska deltagandet i samhället. Det politiska meningsutbytet på sociala medier kräver inte fysiska mötesplatser. Vem som helst kan när som helst uttrycka sin mening och ta del av andras. På detta sätt kan internet och de sociala medierna i någon mån demokratisera opinionsbildningen. Där- utöver är opinionsbildningen inte på samma sätt som tidigare beroende av journalistiska mellanhänder för att få genomslag. Det tolkningsföreträde som de etablerade medierna tidigare hade har rubbats. Detta kan medföra att det blir en ökad mångfald och åsiktsrikedom i det politiska samtalet, men också att åsikter inte granskas kritiskt och därmed får stå oreflekterade. Digitaliseringen får också i sig flera konsekvenser för medieutvecklingen, vilket vi diskuterade i kapitel 4. Vidare kan internet och sociala medier också underlätta den poli- tiska organiseringen. Aktivister kan sluta sig samman och engagera Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen andra utan att fysiskt behöva mötas. De sociala medierna har också underlättat den politiska mobiliseringen då de gjort det enklare att arrangera politiska demonstrationer, starta upprop och namninsam- lingar.21 Har internet och sociala medier förändrat det politiska deltagandet? Det är oklart hur internet och de sociala medierna har förändrat det politiska deltagandet. Internet har tydligt påverkat hur politiska företrädare kommunicerar med sina väljare. Betydelsen av internet var i synnerhet framträdande i valrörelsen . Undersökningar visar att Facebook var den enskilt största mediekanalen för poli- tiska budskap bland unga.22 Tv-mediet var fortfarande det viktigast bland väljarkåren i stort, men sociala medier har blivit allt mer betydelsefulla. För att få en bild av omfattningen av det politiska deltagandet på sociala medier ställdes ett antal frågor om detta SOM- undersökning. Undersökningen publicerades i en artikel av stats- vetarna och och redovisas i tabell 5.2 här nedan.23 Enligt denna studie har det blivit vanligare att skriva på en namninsamling liksom att skriva debattinlägg via internet än på papper. Som framgår av tabellen råder det stora skillnader mellan olika grupper i samhället när det kommer till internetaktivism. För yngre är internet den huvudsakliga arenan för politiskt deltagande medan äldre i större utsträckning deltar politiskt på andra sätt. Det är svårt att utifrån undersökningen bedöma om internet i övrigt påverkar den politiska jämlikheten. Lågutbildade är mindre politiskt aktiva och detta gäller både via internet och på andra vis. Studien visar dock, liksom den underlagsrapport som , och har skrivit för utredningen, att politiskt deltagande i sociala medier inte tycks ersätta det traditionella del- tagandet. 21Bäck, , 2015. 22Mediavision, 2014. 23Gustafsson & , 2011. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Källa: , , 2011. De personer som är politiskt aktiva via internet är också totalt sett mer aktiva än andra personer som är politiskt engagerade, men som inte använder sociala medier.24 Det verkar därmed vara så att sociala medier i stor utsträckning används som en arena för politiskt åsikts- bildning för de som redan är engagerade. I den bemärkelsen tycks internet snarare förstärka den politiska ojämlikheten, särskilt i den mån politiska beslutsfattare uppfattar de åsikter som uttrycks på sociala forum och mikrobloggar som ett uttryck för den allmänna folkopinionen och inte enskilda. och undersökning visar dock att skill- naderna i internetanvändandet mellan hög- och lågutbildade också 24 , , 2015. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen är en fråga om ålder. I internetgenerationen, dvs. personer födda , är skillnaderna i internetanvändandet obetydliga medan det är stora skillnader när det kommer till utbildning och internetanvändning i den äldre generationen. Enligt en studie som genomfördes på uppdrag av (SOU 2015:28) är grupper som är mindre politiskt delaktiga i mer traditionella former, t.ex. unga män, lågutbildade och utrikes födda, mer politiskt aktiva på nätet.25 Enkelheten när det kommer till att uttrycka sig på nätet kan innebära att personer som annars är passiva nu deltar i åsiktsbildningen. Det skulle kunna betyda att internet faktiskt leder till ett mer jämlikt deltagande. Det är dock svårt att bedöma värdet av detta politiska engage- mang. Vissa forskare har tonat ned betydelsen av internetaktivismen som en form av ”slacktivism eller klicktivism”.26 Att det är enkelt att stödja initiativ via internet kan innebära att stödet inte alltid är genomtänkt eller genuint. , och visar att vi ofta tar intryck av vad andra gör på sociala medier och att engagemanget på så sätt ofta styrs av ett socialt tryck.27 Politiskt deltagande på internet tenderar att skapa ett flockbeteende. Där- utöver möjliggör internet ett åsiktsutbyte mellan likasinnade i slutna forum där åsikter och argument kan stå oemotsagda. Därmed kan s.k. åsiktsbubblor skapas. 5.4Politiskt deltagande genom det civila samhället Att medborgare fritt kan gå samman och med gemensam kraft kanalisera sina intressen till de politiska beslutsfattarna är en förut- sättning för en fungerande demokrati. Det är när den enskilde indi- viden organiserar sig med andra och formar ett gemensamt opinions- uttryck som möjligheterna att påverka politiska beslut blir reella. Organisationerna inom det civila samhället kan i denna bemärkelse mobilisera och aggregera åsikter och därigenom fungera som en motkraft till den offentliga maktutövningen.28 På så sätt är ett 26Svensson, 2014, s. 59. 27Bäck, , 2015. 28SOU 2000:1, s. 196 ff. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen självständigt och starkt civilsamhälle en grundbult i ett demokra- tiskt samhälle.