sou · H4B324 · 2016-03-21 00:00:00 — I verifikationen ska det ingå ett verifikationsnummer eller annat identifieringstecken samt sådana övriga uppgifter som är nödvändiga för att sambandet mellan verifikationen och den bokförda ekonomiska händelsen utan svårighet ska kunna fastställas. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 4 § andra stycket och 5 § första stycket. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 69 f. 10 § Om en verifikation rättas, ska det anges när rättelsen har skett och vem som har gjort den. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 5 § andra stycket. Paragrafen har språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 70. 11 § Varje kommun och landsting ska upprätta sådana beskrivningar över bokföringssystemets organisation och uppbyggnad som behövs för att ge överblick över systemet (systemdokumentation). En kommun eller ett landsting ska också upprätta sådana beskrivningar över genomförda bearbetningar inom systemet som gör det möjligt att utan svårighet följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling (behandlingshistorik). Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 7 §. förarbeten finns i prop. 1999/200:115 s. 70 f. Former för bevarande av räkenskapsinformation 12 § Räkenskapsinformation ska bevaras i 1.vanlig läsbar form (dokument), 2.mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, eller 3.annan form som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (maskinläsbart medium) och som genom omedelbar utskrift kan tas fram i sådan form som avses i 1 eller 2. Dokument, mikroskrift och maskinläsbart medium med räken- skapsinformation som kommunen eller har tagit emot från någon annan ska bevaras i det skick materialet hade när det kom till kommunen eller . Dokument, mikroskrift och maskin- läsbart medium med räkenskapsinformation som en kommun eller ett landsting självt har upprättat ska bevaras i det skick materialet fick när räkenskapsinformationen sammanställdes. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 10 §. Paragrafen har språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 72. 13 § Dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation ska vara varaktiga och lätt åtkomliga. De ska minst bevaras fram till och med det sjunde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. De ska både före och efter bokföringen förvaras ordnade och på ett betryggande och överskådligt sätt. Maskinutrustning och system som behövs för att presentera räkenskapsinformationen i den form som anges i 12 § första stycket 1 eller 2 ska hållas tillgängliga under hela den tid som anges i första stycket. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 2 kap. 11 §. I första stycket har tiden för bevarande av dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskaps- information minskats från tio till . Påminnelsen om att arkivlagen (1990:782) i övrigt gäller för dessa handlingar har i förslaget tagits bort från paragrafen. Det innebär dock ingen ändring i sak. Det finns bestämmelser i andra lagar som ställer krav som berör kommuners och landstings arkivering av räkenskaps- information. Exempel på sådana lagar är arkivlagen och social- tjänstlagen (2001:453). Innebörden av bestämmelsen om maskinutrustning och system i andra stycket påverkas av ändringen i första stycket eftersom dessa ska hållas tillgängliga . förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 37 f. 14 § En kommun eller ett landsting får förstöra ett maskinläsbart medium som används för att bevara räkenskapsinformation, om räkenskapsinformationen på ett betryggande sätt överförts till dokument, mikroskrift eller annat maskinläsbart medium. Om räkenskapsinformationen består av uppgifter som en kommun eller ett landsting har tagit emot från någon annan, får det maskinläsbara mediet dock förstöras först från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 12 §. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 37 f. 15 § Om det finns särskilda skäl, får för visst fall tillåta att dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation förstörs före utgången av den tid som anges i 13 §. Även om ett tillstånd enligt första stycket har meddelats, får dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara information som omfattas av lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. inte förstöras förrän tidigast efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Förstöring får dock ske om informationen bevaras på annat sätt. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 13 §. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 37 f. 4 kap. Allmänna bestämmelser om årsredovisning 1 § En årsredovisning ska bestå av –en förvaltningsberättelse, –en resultaträkning, –en balansräkning, –en kassaflödesanalys, –en driftredovisning, och –en investeringsredovisning. Sammanställda räkenskaper ska ingå i årsredovisningen om kommunen eller är skyldiga att upprätta sådana enligt 12 kap. 2 §. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 3 kap. 2 §. Förslaget innebär att det blir fler obligatoriska delar i årsredo- visningen jämfört med . Driftredovisningen och investerings- redovisningen ingår i förvaltningsberättelsen. Kravet på att noter ska ingå som del i årsredovisningen är nytt. Enligt andra stycket ska även sammanställda räkenskaper ingå i årsredovisningen om kommunen eller är skyldigt att upprätta sådana enligt 12 kap. 2 § i förslaget. Detta ersätter det nuvarande kravet på att sammanställd redovisning ska ingå i årsredovisningen. Förslaget har behandlats i avsnitten 11.3.2 och 11.3.3. 2 § Årsredovisningen ska upprättas på ett överskådligt sätt. Paragrafen är ny. I kravet på överskådlighet bör tolkas in att kommuners och landstings årsredovisningar ska upprättas på sådant sätt att de är lättillgängliga för användaren. Presentationen av informationen i en årsredovisning ska göras på sådant sätt att det underlättar användarens överblick av en årsredovisning och dess delar. Förslaget har behandlas i avsnitt 5.1.1. 3 § Årsredovisningens delar ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat och ekonomiska ställning. Om kommunen eller i årsredovisningen med stöd av rättvisande bild enligt första stycket, avviker från det som följer av rekommendation från normgivande organ på det kommunala området, ska upplysning om detta och om skälen för avvikelsen lämnas i not. Paragrafen är ny. Kravet på att årsredovisningen ska upprättas som en helhet i första stycket innebär att dess olika delar ska utformas som en sammanhållen enhet. Kravet på rättvisande bild kan förstås som ett överordnat krav på att årsredovisningen ska i det enskilda fallet innehålla sådan ekonomisk information att läsaren kan få en så riktig bild som möjligt av kommunen eller ekonomiska situation. I normalfallet kan förutsättas att information som lämnas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. Paragrafens andra stycke motsvarar närmast nuvarande 1 kap. 3 § andra stycke. Det är ett upplysningskrav. Ett tillägg har gjorts i bestämmelsen om att det avser fall då avvikelse har gjorts med stöd av principen om rättvisande bild. Bestämmelsen gäller enligt förslaget bara rekommendationer, och inte som även allmänna råd. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2. 4 § När årsredovisningen upprättas ska följande iakttas: 1.Kommuner och landsting ska förutsättas fortsätta sina verksamheter. 2.Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna ska konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. 3.Värdering av de olika posterna ska göras med iakttagande av rimlig försiktighet. 4.Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret ska tas med oavsett tidpunkten för betalningen. 5.De olika beståndsdelar som balansräkningens poster består av ska värderas var för sig. 6.Tillgångar och skulder får inte kvittas mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra. 7.Den ingående balansen för ett räkenskapsår ska stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. 8.Förändringar i eget kapital ska redovisas över resultaträkningen. Om annat är särskilt föreskrivet i denna lag ska avvikelse från första stycket göras. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med god redovis- ningssed enligt 1 kap. 4 § och rättvisande bild enligt 4 kap. 3 §, får avvikelse från första stycket göras. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke regleras åtta grundläggande redovisnings- principer som ska iakttas vid upprättandet av årsredovisningen. Kommuner och landsting ska förutsättas fortsätta sina verksam- heter enligt fortlevnadsprincipen. Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna i årsredovisningen ska konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat enligt konsekvensprincipen. Värdering av de olika posterna ska enligt försiktighetsprincipen göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär bl.a. att hänsyn ska tas till alla ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen. Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret ska enligt periodiseringsprincipen tas med oavsett tidpunkten för betalningen. De olika beståndsdelar som balansräkningens poster består av ska värderas var för sig enligt principen om post-för postvärdering. Tillgångar och skulder får inte kvittas mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra enligt principen om kvittningsförbud. Den ingående balansen för ett räkenskapsår ska stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret enligt kontinuitetsprincipen. Kongruensprincipen innebär att förändringar i eget kapital ska redovisas över resultaträkningen. Enligt andra stycket gäller att avvikelse ska göras från redovisningsprinciperna om en fråga är särskilt reglerad i lagen. Ett exempel är 7 kap. 9 § i förslaget som gäller omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta. Bestämmelsen kan innebära ett från- gående av försiktighetsprincipen. I tredje stycket finns en bestämmelse om att kommunen eller får avvika från redovisningsprinciperna om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed och rätt- visande bild. Ett exempel där undantag med stöd av tredje stycket får göras gäller ersättning för viss ersättningsskatt enligt lag (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. Kommunen eller nettoredovisar ersättning för viss mervärdeskatt. Kostnaden för inköp av varor och tjänster redovisas exklusive mervärdesskatt. Mervärdesskatten bokförs som en fordran mot och ersättningen minskar fordran i stället för att redo- visas som en intäkt. Detta är ett undantag från principen om kvittningsförbud. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. 5 § En årsredovisning ska upprättas i vanlig läsbar form. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 3 §. Paragrafen har språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 75. 6 § För varje sammandragen post i den balansräkning som ska ingå i årsredovisningen ska, om inte postens sammansättning klart framgår av bokföringen i övrigt, de belopp som ingår i postens sammansättning specificeras i en särskild förteckning. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 5 §. förarbeten finns i prop. 1999/2000:115 s. 73. 1 § Resultaträkningen ska i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 1 § första stycket. Paragrafen har utökats med ett tillägg om att resultaträkningen i sammandrag ska redovisa samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret. Tillägget innebär inte någon förändring i sak. Bestämmelsen om att resultaträkningen ska redovisa hur eget kapital har förändrats, har tagits bort. Det innebär dock inte någon förändring i sak. Hur det egna kapitalet har förändrats under räken- skapsåret är ett uttryck för kongruensprincipen, dvs. att alla intäkter och kostnader ska redovisas över resultaträkningen. Kongruens- principen är en av de grundläggande redovisningsprinciper som utredningen föreslår ska regleras särskilt i lag. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1.3. 2 § Resultaträkningen ska ställas upp i följande form. Verksamhetens intäkter Verksamhetens kostnader Avskrivningar Generella statsbidrag och utjämning Poster från finansiella tillgångar Poster från finansiella skulder Resultat efter finansiella poster Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 1 § andra stycket. I uppställningen har införts en ny resultatnivå Verksamhetens resultat. Posterna Finansiella intäkter och Finansiella kostnader har ersatts med Poster från finansiella tillgångar respektive Poster från finansiella skulder. I poster från finansiella tillgångar ska både kostnader och intäkter som härrör från balansräkningens tillgångs- sida redovisas. Ett exempel är förändringar av verkligt värde på finansiella instrument som redovisas som kostnad eller intäkt i posten Poster från finansiella tillgångar. I posten redovisas även valutakursförluster på fordringar i utländsk valuta. På motsvarande sätt ska både kostnader och intäkter som härrör från balansräkningens skuldsida redovisas i poster från finansiella skulder. Hit hör t.ex. räntor på lån och valutakursvinster på lån i utländsk valuta. Resultat före extraordinära intäkter och kostnader har i upp- ställningen ersatts med Resultat efter finansiella poster. Posterna Extraordinära kostnader och Extraordinära intäkter har ersatts av en post, Extraordinära poster, för nettoredovisning. Vad extraordinära poster består av framgår av 4 §. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 54 f. och 78 f. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1.3. 3 § Posterna i resultaträkningen ska tas upp var för sig i den ordningsföljd som anges i uppställningsformen. Andra poster än de som finns upptagna i resultaträkningens uppställningsform får tas upp, om de nya posternas innehåll inte täcks av uppställningsformens poster. Posterna får delas in i delposter. Kompletterande poster ska ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 3 § vad gäller resultat- räkningen. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 80 f. 4 § Intäkter eller kostnader i annan verksamhet än kommunens eller normala verksamhet ska redovisas i posten Extraordinära poster. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 5 § första stycket. Paragrafen innebär att kommuner och landsting ska netto- redovisa extraordinära intäkter och kostnader i posten Extra- ordinära poster i resultaträkningen. Extraordinära intäkter och kostnader ska specificeras till storlek och art i en not, se 9 kap. 15 § i förslaget. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 81 f. 5 § För varje post eller delpost i resultaträkningen ska beloppet av motsvarande post för det närmast föregående räkenskapsåret anges. Om principerna för värdering, klassificering eller indelning i poster eller delposter har ändrats, ska posterna för det närmast föregående räkenskapsåret räknas om eller ändras på det sätt som behövs för att de ska kunna jämföras med räkenskapsårets poster på ett meningsfullt sätt. Om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovis- ningssed enligt 1 kap. 4 § och rättvisande bild enligt 4 kap. 3 §, behöver omräkning eller ändring enligt andra stycket inte göras. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 6 § vad gäller resultaträkningen. I paragrafens tredje stycke har tillkommit ett krav på att det måste vara förenligt med bestämmelsen om rättvisande bild för att omräkning eller ändring enligt andra stycket ska kunna underlåtas (se avsnitt 6.4). Det finns ett krav på upplysning i not i det fall en kommun eller ett landsting inte räknar om eller ändrar jämförelsetalen, se 9 kap. 9 § i förslaget. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 55 och 82. 6 § Efter kommunens eller beslut ska sådana bidrag som avses i 2 kap. 1 § och sådana bidrag till inrättande av forsknings- infrastruktur som avses i 2 § andra stycket lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter redovisas som en kostnad i resultat- räkningen eller tas upp i balansräkningen under posten Bidrag till infrastruktur. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 7 § första stycket. Paragrafen har redaktionellt justerats. förarbeten finns i prop. 2008/09:228 s. 13 f. och prop. 2013/14:136 s. 15 f. och 28. 1 § Balansräkningen ska i sammandrag redovisa kommunens eller samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital för räkenskapsårets utgång (balansdagen). Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 2 § första stycket. Bestämmelsen om att ställda panter och ansvarsförbindelser ska tas upp inom linjen har tagits bort. Upplysningar ska i stället lämnas i noter om Ställda säkerheter och Ansvarsförbindelser enligt 9 kap. 6 och 7 §§ i förslaget. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2. 2 § Balansräkningen ska ställas upp i följande form. 1.Mark, byggnader och tekniska anläggningar Eget kapital, avsättningar och skulder III.Övrigt eget kapital B. Avsättningar I.Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser II.Andra avsättningar C. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 2 § andra stycket. Uppställningsformen för balansräkningen i den nuvarande lagen innehåller poster inom linjen som enligt förslaget tas bort. Dessa är Panter och därmed jämförliga säkerheter och Ansvarsförbindelser (med tillhörande underposter). Upplysningar ska i stället lämnas i noter om Ställda säkerheter och Ansvarsförbindelser enligt 9 kap. 6 och 7 §§ i förslaget. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 54 f. och 79 f., prop. 2008/09:228 s. 10 f., prop. 2011/12:172 s. 36 och 43 samt prop. 2013/14:136 s. 22 f. och 28. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2. 3 § Posterna i balansräkningen ska tas upp var för sig i den ordnings- följd som anges i uppställningsformen. Andra poster än de som finns upptagna i balansräkningens uppställningsform får tas upp, om de nya posternas innehåll inte täcks av uppställningsformens poster. Posterna får delas in i delposter. Kompletterande poster ska ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 3 § vad gäller balans- räkningen. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 80 f. 4 § För varje post eller delpost i balansräkningen ska beloppet av motsvarande post för det närmast föregående räkenskapsåret anges. Om principerna för värdering, klassificering eller indelning i poster eller delposter har ändrats, ska posterna för det närmast föregående räkenskapsåret räknas om eller ändras på det sätt som behövs för att de ska kunna jämföras med räkenskapsårets poster på ett meningsfullt sätt. Om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovis- ningssed enligt 1 kap. 4 § och rättvisande bild enligt 4 kap. 3 §, behöver omräkning eller ändring enligt andra stycket inte göras. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 6 § vad gäller balans- räkningen. I paragrafens tredje stycke har tillkommit ett krav på att det måste vara förenligt med bestämmelsen om rättvisande bild för att omräkning eller ändring enligt andra stycket ska kunna underlåtas (se avsnitt 6.4). Det finns ett krav på upplysning i not i det fall en kommun eller ett landsting inte räknar om eller ändrar jämförelsetalen, se 9 kap. 9 § i förslaget. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 55 och 82. Vad som ska tas upp som anläggningstillgångar och omsättningstillgångar 5 § Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav ska tas upp som anläggningstillgång. Annan tillgång ska tas upp som omsättningstillgång. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 1 §. Paragrafen har språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 57 och 82 f. 6 § Utgifter för utvecklingsarbete som är av väsentligt värde för kommunens eller verksamhet får tas upp som immateriell anläggningstillgång. Detsamma gäller utgifter för koncessioner, patent, licenser och liknande rättigheter. Utgifter för forskning får inte tas upp som immateriell anläggnings- tillgång. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 6 kap. 2 §. Bestämmelsen har dels utvidgats så att även utgifter för konces- sioner, patent, licenser och liknande rättigheter får tas upp som immateriell anläggningstillgång, dels har bestämmelsen begränsats genom att möjligheten att ta upp utgifter för forskning tas bort. Paragrafen har också språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 83. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3. 7 § Som avsättning ska tas upp sådan förpliktelse som är hänförlig till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår och som på balansdagen är säker eller sannolik till sin förekomst men oviss till belopp eller till den tidpunkt då den ska infrias. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 6 kap. 11 §. Undantaget för redovisningen av pensionsförpliktelser som intjänats har tagits bort till följd av förslaget att pensioner ska redovisas enligt fullfonderingsmodellen (se avsnitt 7.9). Paragrafen har också språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 88 f. Upplösning av bidrag till infrastruktur 8 § Varje bidrag som redovisas i balansräkningen enligt 5 kap. 6 § ska upplösas med årliga enhetliga belopp under högst . Upplösningen ska påbörjas det år bidraget beslutas. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 7 § andra stycket första och andra meningarna. Enligt paragrafen ska, efter kommunens eller beslut, bidrag till infrastruktur redovisas som en kostnad i resultat- räkningen eller tas upp i balansräkningen under posten Bidrag till infrastruktur. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur bidrag som tagits upp i balansräkningen ska upplösas. När bidrag till infrastruktur tas upp i balansräkningen ska upplysning lämnas enligt 9 kap. 11 § i förslaget. Paragrafen har redaktionellt ändrats. förarbeten finns i prop. 2008/09:228 s. 13 f, bet. 2009/10:FiU15 s. 10 f. och prop. 2013/14:136 s. 22 f. och 28. Allmänna bestämmelser om anläggningstillgångar 1 § En anläggningstillgång ska tas upp till belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning (anskaffnings- värdet), om inte annat följer av 3, 4, 6, 8 eller 10 §§. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 3 § första stycket. I paragrafen föreskrivs att anläggningstillgångar ska tas upp till det belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning med vissa angivna undantag. Nya undantag från huvud- regeln har tillkommit för värdering av vissa finansiella instrument (6 §) och värdering av gåvor (10 §). Bestämmelsen har också språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 83. 2 § I anskaffningsvärdet för en förvärvad anläggningstillgång ska räknas in, utöver inköpspriset, utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet. I anskaffningsvärdet för en tillverkad anläggningstillgång ska räknas in, utöver sådana kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av tillgången, en skälig andel av indirekta tillverkningskostnader. Ränta på kapital som har lånats för att finansiera tillverkningen av en anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet till den del räntan hänför sig till tillverkningsperioden. Utgifter för värdehöjande förbättringar av en anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet, om de har lagts ned under räkenskapsåret eller balanserats . Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 3 § andra–fjärde styckena. Paragrafen har språkligt justerats. förarbeten finns i prop. 1996/97:52 s. 83. 3 § Anläggningstillgångar med begränsad nyttjandeperiod ska skrivas av systematiskt över . Nyttjandeperioden för en immateriell anläggningstillgång som avses i 6 kap. 6 § ska anses uppgå till högst , om inte en annan med rimlig grad av säkerhet kan fastställas. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 6 kap. 4 §.