sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om Utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (Dir. 2015:10) med undertecknad som särskild utredare. I bred bemärkelse innebär uppdraget att identifiera hinder och möjligheter, samt lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innova- tions- och entreprenörskapsklimatet i . En komparativ redo- görelse av beskattning av entreprenörer och ägare ingick också i upp- draget, i övrigt skulle inga förslag på förändringar vad gällde skatter eller socialavgifter lämnas. Uppdraget är följaktligen brett och omfattar i princip samtliga policyområden utom skatter. Direktiven är i vissa delar noggrant specificerade (t.ex. rekonstruktionsförfarandet) och betydligt mer generella vad gäller andra frågeställningar (t.ex. att bemöta samhälls- utmaningar). De bedömningar och förslag vi lämnar speglar den skiftande karaktären i uppdragsbeskrivningen. Betänkandet är uppdelat i två volymer där Del 1 inleds med en problembeskrivning och forskningsöversikt (kapitel 1), följt av en analys och diskussion rörande omvärldsförändringar och de svenska ramvillkoren (kapitel 2) medan kapitel 3 innehåller en sammanfatt- ning av förslagen angående rekonstruktion och pekar även på hur andra väsentliga hinder kan undanröjas för att entreprenören ska få en ”andra chans”. I kapitel 4–6 analyseras entreprenörskapets och innovationernas betydelse för att klara samhällsutmaningarna, som kunskapsnation samt de svenska främjarinsatserna för att stödja entreprenörskap och innovation. Det avslutande kapitel 7 innehåller en konsekvensanalys avseende de statsfinansiella, före- tags- och jämställdhetsmässiga effekterna av våra förslag. I betän- kandets Del 2 återfinns våra detaljerade förslag till ny lagtext vad gäller rekonstruktionsförfarande, författningskommentarer m.m. Som en instruktion till läsaren kan nämnas att varje kapitel kan läsas fristående för den som är intresserad av en specifik frågeställ- ning. En förståelse av sammanhanget underlättas dock av att hela be- tänkandet läses. Till utredningen har ett kansli kopplats bestående av (huvudsekreterare), , ek.dr., , professor i rättsvetenskap med inriktning mot civilrätt, uni- versitet och , kammarrättsråd vid Kammarrätten i . Under arbetets gång har också sex underlagsrapporter beställts av kansliet; ekonomiska under. Myter och verklig- het under de första decennierna (), Det svenska inn- ovations- och företagsstödet (, docent ), Fokus på resultat. En analys av tillväxtpolitisk återrapportering (Tillväxtanalys), Sammanställning av Tillväxtanalys effektutvärderingar av selektiva företagsstöd (Tillväxtanalys), Allocation of IP control rights and effec- tive technology commercialization at universities (, professor, ) samt En jämförelse av företrädaransvaret i några relevanta länder. Hur påverkas effektiviteten i skatteuppbörden? (, professor ). Två delrapporter har också färdigställts under arbetets gång. Dels ett underlag till regeringens kommnade forsknings- och innovations- proposition som levererades , dels ett inspel om affärsmodeller i cirkulär ekonomi . Till utredningen har också en expertgrupp kopplats bestående av: , kansliråd RK, , Departmentssekrete- rare RK, , departementssekreterar RK, , VD for Change, , advokat , , avdelningschef , , departementssekreterare , , vice Vd , , professor ringslivsforskning (IFN), , ämnesråd RK, , Head of Marketing Operations (nom. ), , kansliråd RK, , rättslig expert , , kansliråd RK, , kansliråd RK, , ämnesråd RK, , avdel- ningschef, , , enhets- chef , , professor , , rättsakkunnig RK, , departe- mentssekreterare , , advokat , Rekon- struktör- och förvaltarkollegiet, , direktör , , styrelseordförande , , verksjurist , , chefseko- nom Företagarna, , departementssekreterare samt , affärsutveckling och transfer . Utöver experterna har också en referensgrupp bestående av entreprenörer som representerar olika branscher och regioner, lik- som entreprenörskap i olika faser, bistått kansliet i utredningsarbe- tet: (ordförande) grundare , Per grundare , , Saeid Esmaeilzadeh grundare , grundare , grundare , grundare , grundare , grundare , grundare of , grundare , grundare samt grundare . Jag vill uttrycka mitt tack till såväl expert- som referensgrupp för deras engagemang och konstruktiva kommentarer som bidragit till att lyfta kvaliteten på betänkandet. Utöver ovanstående personer vill jag också rikta ett tack till övriga tjänstemän inom som på olika sätt varit involverade i utredningen samt till , senior rådgivare inom hälso- och sjukvård, , ek.dr., , professor samt Per , ek.dr. för deras respektive bidrag i vissa delar av utredningen. Slutligen vill jag göra läsaren uppmärksam på att utredningen är skriven i ”vi-form” och inte i ”jag” eller i tredje person (utredningen) för att understryka att detta betänkande är resultatet av ett intensivt lagarbete som involverat samtliga på kansliet. Härmed överlämnas betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72) och uppdraget är följaktligen slutfört. Det svenska innovations- och entreprenörskapsklimatet Uppdrag och forskningsbakgrund.......................................... Beskrivning av uppdraget ....................................................... 1.3Några definitioner: Entreprenör, innovation, uppfinnare och vetenskaplig upptäckt....................................................... 1.4Varför är entreprenören viktig? 1.4.1En tillbakablick – den andra industriella 1.4.2Från entreprenörs- till efterfrågedriven – Schumpeters arv .................................................... 1.4.5Tillbaka till individperspektivet – entreprenörskap som en produktionsfaktor....................................... Implikationer för den ekonomiska politiken.......... Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska 2.1Nya vägar för entreprenörskap, innovation 2.1.1Globala utmaningar kräver entreprenöriella Det globala utgångsläget.......................................... position – några bakgrundsfakta............... 2.2 Effekter av globalisering och tekniksprång........................... Globalisering och entreprenörskap......................... Vad vet vi om inkomstfördelningseffekterna?....... 2.2.4Bland ”giggers” och ”delare” – hur ser framtidens försörjningsstrukturer ut?....................................... 2.3Entreprenörskap, innovation och de svenska Arbetsmarknad och entreprenörskap..................... – från till basinkomst? Den framtida kompetensförsörjningen ................. Regelbörda och entreprenörskap............................. 2.3.6Bostadsmarknad, infrastruktur och 2.4Skatter och entreprenörskap – en internationell En globaliserad skattemiljö.................................... 2.4.3Sverige i en internationell jämförelse 2.4.4Entreprenörsskatter – bolag-, kapital- Skatter på företagsbyggande.................................. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans?........................................................ Betydelsen av en andra chans................................................ 3.2Företrädaransvaret förhindrar andra chanser och försvårar styrelserekryteringar...................................... 3.3Betalningsanmärkningar får större konsekvenser än i våra 3.4Specifika krav på viss rating vid offentlig upphandling kan försvåra en andra chans......................................................... 3.5 Behovet av en reformerad rekonstruktionslagstiftning...... 3.6Reformer för fler och mer framgångsrika företagsrekonstruktioner – huvuddragen i utredningens överväganden och förslag............................. Ökad kunskap om företagsrekonstruktion.......... Sänkta kostnader för företagsrekonstruktion...... 3.6.3Bättre förutsättningar för lyckade Åtgärder som syftar till ett högre förtroende för rekonstruktionsprocessen bland borgenärer........ Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap Samhällsutmaningar och möjligheter................................... 4.2Samhällsutmaning 1: Effektivare hälsa, vård En åldrande befolkning.......................................... Konkurrensutsättning och ökad privatisering..... 4.2.3Entreprenörskap och innovation inom vård och Digitaliseringen skapar nya förutsättningar......... 4.2.5Förstärk kopplingarna till kompletterande 4.3Samhällsutmaning 2: Migration, urbanisering 4.3.1Utmaningar och möjligheter med migration Migration och förtätning....................................... 4.4Samhällsutmaning 3: Klimat, miljö Vad innebär en cirkulär ekonomi?......................... Ökat fokus på cirkulär ekonomi inom EU........... Nya affärsmodeller växer fram.............................. 4.4.4Ny teknik ger bättre förutsättningar cirkulär 4.5 Förslag för klimatvänlig och resurseffektiv produktion..... Utveckla de generella ramverken........................... 4.5.2Genomför nödvändiga förändringar i lagar Öka incitamenten för cirkulära system................. Öka satsningarna på forskning och innovation... 4.5.5Uppmuntra industriell symbios och samverkan.. 186 4.5.6Öka satsningarna på att sprida information och kunskap till konsumenter............................... Tydliggör de nationella prioriteringarna .............. Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällets utmaningar och stimulera Svensk skola i en internationell jämförelse........................... Skolan lägger grunden............................................ Entreprenörskapssatsningar i skolan.................... 5.3 Svensk FoU i internationell jämförelse................................. Leder svensk FoU till innovation?........................ 5.4Ambitiösa satsningar i forsknings- och innovationspropositionerna 2008 och 2012......................... Basanslag och forskningens kvalitet..................... Initiativ för ökad samverkan mellan aktörer........ 5.5OECD:s utvärdering av svensk forsknings- 5.6Förslag för att utveckla och förstärka lärosätenas forsknings- och utbildningsinsatser .................................... 5.6.1Öka konkurrensutsättningen av universitets- Ställ krav på ledarskapet inom akademin ............. 5.6.4Stöd rekrytering av internationellt ledande 5.7 Förslag för en förstärkt kompetensförsörjning................... En rättvis bedömning ............................................ 5.7.2Förstärk insatserna för digital 5.7.3Ge svenska universitet och högskolor ett uppdrag om vidareutbildning och löpande kompetensutveckling för högutbildade................ 5.8Utveckla samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor................................................................ Bredda samverkan kring samhällsutmaningar..... Låt universiteten besluta om lärarundantaget ..... Skapa förutsättningar för sekretesshantering ...... 5.8.4Öka rörligheten mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor genom ändrade 5.8.5Skapa incitament för campus-baserade ”kluster”.................................................................. 5.8.6Öppna lärosätenas innovationsrådgivning i tidiga skeden för flera....................................................... 5.8.7Erbjud operativt stöd för användning av fysisk 5.9Övriga förslag för att öka forskning och innovation FoU-avdraget i en internationell jämförelse......... 5.9.2Stöd små och medelstora företag i intrångsprocesser avseende immateriella rättigheter ......................... Hur främja den entreprenöriella dynamiken? 6.1Främjandeinsatser för ökat entreprenörskap Attityder, information och upplevda hinder........ Överlevnad och tillväxtambitioner ...................... De företagsfrämjande aktiviteterna...................................... Information och rådgivning.................................. Lån och garantier.................................................... Bidrag och projektmedel........................................ 6.3 Omfattande belopp, men inom olika politikområden........ Utredningens kartläggning av statliga insatser.... Samhällets kostnad för statliga insatser............................... 6.5 Brister i samordningen av statens insatser........................... Samordning mellan nationella aktörer.................. Samordning med regionala aktörer....................... Målen försvårar styrning....................................... Okunskap kring insatsernas effekter................................... En lärande process behöver bättre underlag......... 6.7.2Dagens effektutvärderingar ger inget 6.8 Mot ett effektivare främjarsystem ....................................... 6.8.1Förbättra den nationella koordineringen och tydligöra den regionala rollen................................ 6.8.2Utveckla och renodla förutsättningarna för 6.8.3Övriga insatser för att främja entreprenröskap och Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällsutmaningar och stimulera 7.2Förslag på ändring av lagen(1996:764) Får fler företag en andra chans?............................. 7.2.2Konsekvenser för statens finanser och för Konsekvenser för företagen................................... 7.2.4Konsekvenser på jämställdheten mellan män och kvinnor och på regioner.................................. Sammanfattning av konsekvenser......................... 7.3Förslag i kapitel 2 ”Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren”....................................................... 7.4Förslag i kapitel 3 ”Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans?”....................................................... 7.5Förslag i kapitel 4 ”Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation”......................................... Utveckla de generella ramverken........................... 7.5.2Genomför nödvändiga förändringar i lagar Öka incitamenten för ökad cirkularitet................ Öka satsningarna på forskning och innovation... 7.5.6Öka satsningarna på att sprida information Tydliggör de nationella prioriteringarna............... 7.5.8Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällets utmaningar och stimulera 7.5.9Komplettera funktions- och innovationsupphandling med innovationstävlingar 7.6Förslag i kapitel 5 ”Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation”...................................................................... 7.6.1Ökad konkurrensutsättning av universitets- Ställ krav på ledarskapet inom akademin.............. Stöd till rekrytering av ledande forskare.............. 7.7 Möjliga insatser för digital kompetens................................. 7.7.1Uppdrag om vidareutbildning och löpande kompetensutveckling för högutbildade................ Bredda samverkan kring samhällsutmaningar..... Skapa förutsättningar för sekretesshantering....... 7.7.5Ökad rörlighet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor genom ändrade Etablera campus-baserade kluster......................... 7.7.7Öppna innovationsrådgivningen i tidiga 7.7.8Erbjud operativt stöd för användning av fysisk 7.7.9Stöd små och medelstora företag i intrångsprocesser avseende immateriella rättigheter.......................... Arbetskraftsinvandring och migration................. 7.8Förslag i kapitel 6 ”Hur främja den entreprenöriella dynamiken?”.......................................................................... 7.8.1Ge ett tydligt samordningsansvar till för företagsfrämjande 7.8.2Förutsättningarna för regionalt genomförande av nationella uppdrag måste tydliggöras............... Utveckla uppföljningsbara mål.............................. 7.8.5Förstärk och renodla utvärderingsrollen för relevant myndighet........................................... 7.8.6Konsolidera stöden till färre men mer omfattande program och insatser.............................................. 7.8.8Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällsutmaningar och stimulera 7.8.9Introducera ett efterfrågedrivet upphandlingsprogram som bidrar till kommersialisering av ny kunskap......................... 7.8.10Låt ha en stödfunktion gentemot andra myndigheter och upphandlare... Fortsätt fokuseringen av statens finansieringsinsatser till tidiga skeden.................. 7.8.12Redovisa främjandeinsatserna på ett transparent Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om Utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (Dir. 2015:10) med professor som särskild ut- redare. I bred bemärkelse kan uppdraget beskrivas som att identifiera hinder och möjligheter, samt lämna förslag på åtgärder, för att för- bättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . I direktivet specificerades fem tematiska områden som skulle analyseras: •Ramvillkorens påverkan på entreprenörskap, innovation och om- ställningsförmåga •Företagsrekonstruktion och förutsättningar för en andra chans •Samordning och effektivisering av det innovations- och företags- främjande stödet •Rörlighet, ökad samverkan samt ökat nyttiggörande av forsk- ningsresultat •Förmågan att möta samhällsutmaningar I uppdraget ingick dessutom en komparativ redogörelse av beskatt- ning av entreprenörer och ägare, men inga förslag på förändringar vad gällde skatter eller socialavgiftsfrågor skulle lämnats. Vi har gjort två delredovisningar; ett inspel till regeringens forsknings- och inno- vationspolitik och ett underlag om affärsmo- deller i cirkulär ekonomi . Uppdraget i sin helhet slutredovisas . Uppdraget är följaktligen brett och omfattar i princip samtliga policyområden utom skatter. Direktiven spänner också över förhål- landevis detaljerade föreskrifter (t.ex. rekonstruktionsförfarandet) till mer generella frågeställningar (bemöta samhällsutmaningar). De bedömningar och förslag vi lämnar kommer att spegla den skiftande karaktären på frågeställningarna. I en drygt 300-sidig Del 2 av betän- kandet finns våra förslag till lagtext, författningskommentarer m.m. vad gäller rekonstruktionsförfarandet och förbättrade möjligheter till en ”andra chans”. Dessa sammanfattas också kortfattat i betän- kandets kapitel 3. Förslag och bedömningar gällande övriga fråge- ställningar återfinns i kapitel 2 samt kapitlen 4–6. I det avslutande kapitlet 7 presenteras en konsekvensanalys avseende de statsfinan- siella, företagsmässiga- och jämställdhetsmässiga effekterna av våra förslag. Utgångspunkter – entreprenörens roll i innovativa och dynamiska processer I sin frustration över att entreprenören var osynlig i de dominerande ekonomiska modellerna konstaterade i en artikel i att ”The theoretical firm is en- trepreneurless – the of has been expunged from the discussion of .” (Baumol 1968, s. 82). Den ekonomiska ve- tenskapen hade i sin iver att fa fram matematiskt eleganta modeller varit tvungna att offra den viktigaste aktören: entreprenören, eller ekonomins förändringsagent, som sällan låter sig modelleras efter någon förutbestämd mall. Emellertid har entreprenören gjort comeback inte bara i det eko- nomiska modellerandet utan även i den reala ekonomin. Banrytande innovationer kan fortfarande ofta härledas till enstaka framgångsrika individer eller nätverk av individer. Från att ha varit mer eller mindre osynlig i de dominerande tillväxtmodellerna under ett halvt sekel har synen på entreprenörens roll i dynamiska och tillväxtdrivande pro- cesser således ändrats radikalt. Det tidigare fokus som funnits på kunskapssatsningar – forskning, utveckling och utbildning – har kompletteras med insikten att någon måste omvandla kunskap till samhällelig nytta. Det är här entreprenören kommer in i bilden. Poli- tiken måste vila på båda dessa ben, ett kunskapsuppbyggande och ett kunskapsomvandlande. En tillväxtfrämjande ekonomisk politik skulle således kunna defi- nieras i termer av ett entreprenörs- eller innovationspolitiskt ram- verk, som kombinerar kunskapshöjande åtgärder (t.ex. konkurrens- kraftig forskning och utbildning) med kunskapsomvandlande åtgärder (dvs. entreprenörskap och andra mekanismer som möjlig- gör användning och spridning av kunskap). I kapitel 1 presenteras de dominerande tillväxtmodellerna från tidiga arbeten om entrepre- nören och kreativa förstörelse/skapandeprocesser, till de neo-Schum- peterianska modeller som utvecklats . Likaså definieras begreppen entreprenörskap och innovation och hur de skiljer sig från uppfinnare och vetenskapliga upptäckter. Vi gör också en återblick på entreprenörens roll under den andra indu- striella revolutionen och visar hur institutionella reformer – lagar och regelverk – öppnade upp för entreprenörskap och innovation. Det var där resa från ett fattigt agrart land i utkant till en kunskapsdriven välfärdsstat började. är den institutionella konkurrensen betydande som produktionsfaktorerna talang, teknik och kapital har helt andra möjligheter än tidigare att lokalisera sig där de bästa globala förut- sättningarna finns. Moderna modeller för ekonomisk tillväxt tar i betydligt större utsträckning än tidigare hänsyn till de institutionella förutsättningar som omgärdar entreprenören och hur institutioner- nas utformning påverkar beteenden. Entreprenörskap kan i princip ses som en egen produktionsfak- tor som bidrar med ett knippe unika kompetenser. Det gör att entre- prenören är svår att ersätta med en annan individ, en robot eller en mjukvara (artificiell intelligens). Dessa individer, entreprenörerna, kan spela en avgörande roll för ett lands eller en regions utveckling (som t.ex. och ). Därför är det viktigt att politiken utgår från och förstår de betingelser som driver entrepre- nören. Dessa är ytterst sällan olika stöd- eller främjandeinsatser. Däremot vittnar många entreprenörer om en känsla av att kunna för- verkliga något baserat på en idé, eller att lösa ett problem. Därför är det av största vikt att institutionerna (också informella som normer och traditioner) inte bestraffar framgång samt tillåter experimente- rande och även misslyckande. Det är här som sk ramverk kommer in vilka behandlas i det följande kapitlet. Globalisering och teknikutveckling – hur står sig de svenska ramverken? Inledningsvis konstateras i kapitel 2 att de globala utmaningarna är större än och sammanfaller med ett flertal globala trender som teknikutveckling, urbanisering och migration. Ny tek- nik, särskilt digitaliseringen kombinerad med andra tekniker, har förutsättningar att utgöra ett medel för att bemöta dessa utmaningar. Men återigen är det problemlösarna eller förändringsagenterna som måste få spelrum, dvs. entreprenörer brett definierade. Utan innova- tion och entreprenörskap blir det svårt att nå flertalet av FN:s 17 globala mål för hållbar utveckling (ekonomiska, sociala och miljö- mässiga). I en ekonomi som blir alltmer internationellt sammanflätad och där konkurrensen från nya tillväxtmarknader förväntas öka, kommer även de svenska ramverken att sättas på prov. Är de utformade för att bygga en framtida global attraktions- och konkurrenskraft för entre- prenöriella miljöer och kunskapsintensiva verksamheter? Vi går ige- nom förutsättningarna på den svenska arbetsmarknaden, berör soci- alförsäkringssystemen och fortsätter med kompetensförsörjningen samt konkurrens-, reglerings- boende- och skattepolitiken. De full- ständiga förslagen vad gäller kompetensförsörjningsfrågorna pre- senteras i kapitel 5. beskriver vi kortfattat det ekonomiska läget globalt och i . Befinner vi oss i en era av ”sekulär stagnation” eller är det efterdyningarna till finansmarknadskrisen som fortfarande gör sig gällande? Vidare diskuteras om de tekniska framsteg vi bevittnat kommer att leda till ökad arbetslöshet eller ett ett mer välmående samhälle och ett högre välstånd.