sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Av de kom- muner som erbjuder kulturskola gratis till sina unga medborgare är bilden inte entydig. Enligt tillgängliga underlag, som dock inte är statistiskt säkerställda, uppvisar några av dessa kommuner bland de högsta andelarna barn som deltar av alla, upp mot av kommunens barn och unga 7–. Men det finns också exempel på kommuner med i avgift vars deltagande ligger , vilket uppskattas vara den genomsnittliga nivån på andelen barn och unga som deltar i landets kulturskolor. Än mer komplicerad blir bilden av att flera kommuner med en mycket hög avgift också har en hög andel barn som deltar och att flera 134OECD, Divided we stand: Why Inequality keeps rising (2011). 135Rädda barnen, om du är rik (Rädda barnen, 2002). 136Rädda barnen, i . Årsrapport (2015). kommuner med avgifter kring hör till de kommuner med störst andel barn och unga.138 För det stora flertalet familjer verkar inte avgiftsfrågan vara den avgörande faktorn för att kunna delta i verksamhet men för ett antal barn, som lever under knappa förhållanden, kan det vara ett allvarligt hinder.139 För att delta i kulturskola krävs att verksamheten är bekant för barnet. Ofta är det genom föräldrarna som barn får kännedom om verksamheten och att få ett sådant stöd av sina för- äldrar är viktigt för att barn ska kunna delta.140 I den enkät utredningen genomförde gentemot skolelever i årskurs 6 hade av de barn som hade erfarenhet av fått reda på verksamheten av sina föräldrar.141 Många av dessa föräldrar är hög- utbildade vilket återspeglar mönstren för kulturkonsumtion i det övriga samhället; utbildning påverkar kulturvanorna mer än social klassbakgrund och hushållets inkomster.142 Att vara elev i kultur- skolan verkar även ha en hög korrelation med skoltrivsel och goda studieresultat. I en studie om elever i har samtliga elever ett medelbetyg över genomsnittet.143 Jämför vi nya fakta med äldre undersökningar visar det sig att bilden inte är ny. Statistik –1991, alltså under musik- skolans så kallade bästa år innan den ekonomiska krisen bröt ut och arbetslösheten låg på , visar att nära dubbelt så många tjänstemannabarn spelade musikinstrument jämfört med barn från arbetarhushåll. Skillnaden var som störst vad gäller pojkarnas Kommun- och landstingsdatabasen (2014). Rädda barnen, i . Årsrapport (Rädda barnen, 2015); Utredning av kulturskoletilbudet i storbyene. Prosjekt- rapport nr.5/2012. (Agderforskning, 2012) s. 87. 140 Se t.ex. , Fokus 06 En analys av ungas kultur och fritid (2006); S. , U. , L. Lengheden och M. , Ungas livsstil i låg- och högstatus- områden. En studie i åldersgruppen 13–(och , 2014); E. Bjørnsen. Utredning av kulturskoletilbudet i storbyene. (Agderforskning 2012). 141Kulturskoleutredningens enkät till elever i åk 6 (2015). 142Kulturvanor Rapport 2016:1 (Myndigheten för kulturanalys, 2016). 143Stockholms kulturförvaltning, LUST OCH GLÄDJE Hur uppfattar och värderar eleverna undervisning? Rapport från en undersökning av i , (2003). spel.144 Den kommunala frivilliga verksamhet har sannolikt aldrig inkluderat barn och unga oavsett bakgrund på ett jämlikt sätt.145 En jämförelse kan göras med idrotten, en annan i första hand fritidsverksamhet. Den visar sig vara belastad med samma problematik som den ovan beskrivna enligt med högskoleutbildade föräldrar idrottar i större utsträckning än barn till föräldrar med endast gymnasieutbildning. Likaså idrottar barn i tjänstemanna- hushåll i större omfattning än barn i företagar- eller arbetarhushåll. Barn till ensamstående föräldrar idrottar i mindre utsträckning än barn till sammanboende föräldrar. Både vid de samråd som utredningen genomfört och genom den enkät som riktats till landets kulturskolechefer har det framkommit att barn från familjer med sämre socioekonomiska förutsättningar deltar i i mindre utsträckning än andra barn.147 Frågan är svår att besvara, men bedömningen är att av del- tagarna har en mycket låg socioekonomisk status och flera kultur- skoleföreträdare vittnar om svårigheten att nå ut till barn från hem med sämre socioekonomiska förutsättningar. Barn från hem med sämre socioekonomiska förutsättningar deltar i lägre grad i verksamhet men i högre grad i öppna verksamheter som fritidsgårdar och bibliotek.148 Detta lägre deltagande verkar inte bero på ointresse, tvärtom har dessa ett högre intresse för att delta i aktiviteter som kulturskola i de bostads- områden som betecknades som lågstatus jämfört med högstatus. Att på ett bättre sätt spegla vilka som lever i det svenska sam- hället är en av de största utmaningarna för . Många kulturskolor har av detta skäl fått i uppdrag av sin politiska ledning att bredda verksamheten mot barn och unga som inte per automatik redan känner till den. 144Undersökningarna av levnadsförhållanden (), Barns och ungdomars fritidsvanor. –91 (SCB, hämtad ). 145SOU 1995:85 s. 168. 146Idrottens pris, Om idrottens kostnader och medlemskapets betydelse. 2015:2 (, 2015). 147Kulturskoleutredningens enkät till landets kulturskolechefer (2015). , U. , L. Lengheden och M. , Ungas livsstil i låg- och hög- statusområden. En studie i åldersgruppen 13–(och , 2014). Barn med utrikes födda föräldrar Gruppen barn och unga med utrikes bakgrund har troligtvis större skillnader sinsemellan än de har likheter. Vi väljer ändå att lyfta fram denna grupp för att belysa de skillnader som verkar finnas när det gäller deltagandet i . Om vi inte pratar om barns härkomst som en faktor för rekrytering riskerar vi att osynliggöra en stor målgrupp. En studie av i undersökte varför barn med utländsk bakgrund deltog i verksamheten i så låg utsträckning. I samhället i övrigt var andelen barn med utländsk bakgrund men av del- tagare.149 Den parameter som visade sig ha störst förklaringsvärde var andelen barn med utländsk bakgrund i en stadsdel. Ju större andel barn med utländsk bakgrund, desto lägre representation i stadens musikskola. Flera kommuner har observerat samma mönster och påbörjat särskilda satsningar i stadsdelar med likartade boendestrukturer. En sådan satsning är kör- och orkester- skolan El Sistema. Den arbetar med en uppsökande metod och genom att inkludera barnens familjer. är ett annat exempel på en kulturverksamhet som förlagt sin verksamhet rent geografiskt till ett bostadsområde som präglas av stor segregation. Verksamheten är avgiftsfri och många timmar läggs på uppsökande arbete vilket är en förutsättning för att få barnen och ungdomarna att delta. Även här involveras föräldrar för att skapa en kontaktyta mellan familjen och teatern vilket ger en trygghet för de barn som deltar. Faktorer som påverkar om barn till föräldrar med utländsk bakgrund deltar i den kommunala eller ej är bland annat den musikaliska traditionen och musikens status i för- äldrarnas hemländer, förväntningar på kvalitet som inte infrias, möjligheten att hämta och lämna barnen i relation till långa arbetsdagar och avgifter. Även barnets kön kan spela in, eftersom flickor verkar ha mindre fritt spelrum vid valet av fritids- aktiviteter.150 Flickor är underrepresenterade vad gäller fritids- aktiviteter jämfört med pojkar. Detta blir särskilt besvärande mot , i integrationens kraftfält (i , 2004). , Musikaliskt lärande som social rekonstruktion. Musikens och ursprungets betydelse för föräldrar med utländsk bakgrund (, 2010). bakgrund av att flickor med utländsk bakgrund skulle vilja delta i i högre utsträckning än vad de gör.151 En studie som undersökt deltagandet i fann en mycket märkbar skillnad mellan skolorna i ett villaområde och i ett bostadsområde med stor invandrartäthet. Dessa invandrar- föräldrar hade en avsevärt mindre benägenhet att placera sina barn i musikskola än andra föräldrar. Detta förhållande menar författaren kan bero på att • föräldrarna säger sig inte ha råd (/termin) • de känner inte till möjligheterna • barnen har små möjligheter att öva hemma. Författaren gör även ett tillägg om att även de svenska föräldrarna i höghusområden tenderar att ha liten benägenhet att placera sina barn i musikskolan.152 De nationella målen för funktionshinderspolitiken slår bland annat fast: ”att jämlikhet och delaktighet ska genomsyra en verksamhet, att samhället utformas så att människor med funk- tionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning.”153 är brist- ande tillgänglighet en diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen. Barn och unga med någon form av funktionshinder är överlag mindre aktiva på sin fritid än andra barn. För att kunna delta i fritidsaktiviteter är de i än större utsträckning än andra barn beroende av sina föräldrars engagemang och ork.154 , U. , L. Lengheden och M. , Ungas livsstil i låg- och hög- statusområden. En studie i åldersgruppen 13–(och 2014). , Den kommunala framväxt och turbulenta 90-tal (, 2001) s. 229. 153Regeringens webbplats, hämtad . 154Se t.ex. Handisam Serie A 2014:4, Barn äger (Handisam, 2014); Myndigheten för del- aktighet, Hur är läget 2014 – Uppföljning av funktionshinderspolitiken (MFD, 2014). I den enkät som utredningen genomfört med kulturskolechefer uppger ungefär hälften att de erbjuder verksamhet för barn och unga med behov av särskilt stöd. I enkäten preciseras inte vilken typ av funktionshinder som avses. I en forskningsrapport framkommer däremot att av kulturskolorna erbjuder verksamhet för dessa barn och unga i viss utsträckning och i 20 pro- cent av kulturskolorna erbjuds ingen verksamhet. 155 Sex kultur- skolor erbjuder varken särskild undervisning eller tillåter att barn med särskilda behov deltar i den ordinarie verksamheten. Att resultaten från de två studierna skiljer så kraftigt åt kan delvis bero på ett stort bortfall i den senare studien men också på att frågan om vad ett funktionshinder är, är komplex och inte helt enkel att besvara.156 En viktig slutsats från studien är att området har en utvecklingspotential; genom att erkänna verksamhetens brister kan ett första steg tas mot en mer jämlik undervisning. Därnäst bör kompetensutveckling och mer forskning följa, menar forskaren. Förutsättningarna för att bedriva kulturskoleverksamhet för barn och unga i behov av särskilt stöd är olika för olika kommuner. Med ett större elevunderlag har stora kommuner bättre möjligheter att fördela nödvändiga resurser medan det kan vara svårt för en kommun med ett litet befolkningsunderlag att aktivt utveckla undervisningens former. Två specialiserade kulturskoleverksam- heter för barn och unga med fysiska eller intellektuella funktions- nedsättningar är Kullagret i och resurscenter i . Där har en gedigen kunskap byggts upp om hur kan utveckla sin verksamhet med hjälp av anpassade arbetssätt utifrån barnet behov. Personliga assistenter får delta i undervisningen och gruppverksamheten stöds av flera pedagoger. Föreningen har arbetat för att förbättra inkluderingen av dessa barn och unga genom en rad projekt. I , ett projekt som syftade till att undanröja hinder för barns och ungas deltagande i , deltog 200 kulturskole- pedagoger. Efter projektet publicerades , funktionsuppsättning – boken om hur vi får en kulturskola för alla med konkreta rekommendationer för en förbättrad inklud- Di , Forskningsrapport om kulturskolors verksamhet för barn och unga med funktionsnedsättningar. Opublicerat manus (: , 2016). ering.157 Projektet lever också vidare i föreningen som arbetar för att skapa bättre villkor för personer med funktions- nedsättningar att kunna delta i kulturlivet, bland annat i kultur- skolan. Det finns också andra föreningar och projektorganisationer som arbetar för att förbättra villkoren inom kulturområdet och kultur- skolan för denna målgrupp. Föreningen verkar för att barn och unga med funktionsnedsättningar ska kunna leva ett menings- fullt och aktivt liv och har bland annat tagit fram en handbok med råd om hur kan öka sin inkludering. Share Music är en förening som uppbär stöd från ett flertal regioner i och arbetar för en mer jämlik scen. Föreningen arbetar bland annat med att utveckla musikteknologi som gör det möjligt att skapa musik oavsett funktionsvariation. Share Music driver bland annat ett projekt i kulturskolorna i för att öka kunskapen om och erfarenheten av att jobba med barn och unga i behov av särskilt stöd. Barn och unga som växer upp i kommuner som präglas av långa avstånd har sämre förutsättningar att delta i kulturskola än barn som växer upp i tätorter eller tätortsnära kommuner. Utredningens kartläggning visar att stora avstånd till närmaste tätort kan innebära att barn och föräldrar inte har kännedom om den kommunala kulturskoleverksamheten, men också att de långa resorna gör det svårare att delta i dess verksamhet. Under samråden har undervisning på skoltid framhållits som en nödvändighet för de barn och unga som behöver skolskjuts till och från skolan. Eftersom skolskjuts inte omfattar fritidsaktiviteter förutsätter undervisning som är förlagd utanför skoltid att föräldrar eller andra vuxna kan hämta och lämna barnet, vilket kan utgöra ett hinder för deltagande. Det saknas statistik som visar hur många barn och unga i landet som har skolskjuts, den senaste under- sökningen som gjordes genomfördes /2005 uppskat- 157 S. Gårdare och H. Sandh, Funktionsnedsättning, funktionsuppsättning – boken om hur vi får en kulturskola för alla (, 2011). tade antalet till 450 000 elever i grund- och gymnasieskolan. Det finns anledning att anta att antalet är lägre på grund av lägre elevantal och en större andel friskolor, vilka kommunerna inte har samma skyldigheter mot att erbjuda skolskjuts, men fortfarande berörs ett stort antal barn och unga. De enskilda kommunernas kostnader för skolskjuts varierar stort beroende på kommunens storlek och befolkningsstruktur men deras sammanlagda utgifter för skolskjuts uppgick till knappt tre miljarder kronor.158 I många kommuner och landsting pågår översyner av hur särskilda persontransporter kan effektiviseras, till exempel genom att befint- lig linjetrafik används. En förstudie från myndigheten visar på en trend att linjetrafik används allt mer.159 Beräknat utifrån antal elevplatser i ämneskurs deltar i genomsnitt flickor och pojkar i den kommunala . Mest jämställd är media/film flickor och pojkar och minst jämställd är dansen med 89 pro- cent flickor och pojkar.160 Fler pojkar än flickor deltar i verksamhet som rör digitalt skapande. En annan populär fritids- verksamhet, idrotten, har en jämnare könsfördelning. Av de barn och ungdomar som är medlemmar i är flickor och pojkar även om fördelningen även där skiljer sig åt beroende på aktivitet.161 Att flickor och pojkar söker sig till olika typer av ämnen inom är tydligt, flickor tenderar också att i en högre utsträckning än pojkar välja organiserade aktiviteter.162 Pojkar är mer aktiva på arenor som fritidsgården medan flickor deltar i i större utsträckning.163 Orsakerna är många till varför en person gör vissa val, men de förväntningar som finns på hur flickor respektive pojkar bör agera kan begränsa handlings- 158Skolverket, Kostnader för 2014 (2014). 159Trafikanalys, Förstudie om lagstiftningen för särskilda persontransporter 2014:7 (2014). 160Kulturskolerådet, i siffror (2016). 161Riksidrottsförbundet, Idrotten i siffror 2015 (2015). , Kultur och fritid för vem? (Kommentus förlag, 1998). , U. , L. Lengheden och M. , Ungas livsstil i låg- och hög- statusområden. En studie i åldersgruppen 13–(och 2014). utrymmet när det gäller val av fritidsaktiviteter. Även pedagogernas kön kan ha betydelse för ungas val av aktiviteter. Verksamhetens innehåll och former Mot bakgrund av den snedrekrytering som präglar många av de kommunala kulturskolorna ville utredningen höra med barnen själva om varför de slutade i verksamheten respektive varför de inte har velat börja.164 Mer än hälften av dem som aldrig har deltagit svarar att de inte har någon lust, en tiondel hade ingen kompis som var med och ett mindre antal svarar att de hellre lär sig på nätet. Ett bristande intresse för verksamheten tyder på att verksamhetens innehåll är ett hinder men det går inte av undersökningen att avgöra hur mycket dessa barn egentligen är bekanta med kultur- skolans innehåll och i hur stor utsträckning svaret hänger ihop andra bakgrundsfaktorer som familjebakgrund. Av de tillfrågade är det som uttryckligen svarar att det inte fanns någon aktivitet som var av intresse i . Bland de ämnen som efterfrågas nämns bland annat film, teater, foto, teckning, zumba, ensemblespel, målning, housemusik, skrivarkurser, balett, breakdance, slöjd, musikal, media, bild, DJ-kurser, graffitti, musiklabb, musikteknologi, digitalt skapande, datorprogrammering och dataspel. Många av dessa uttryck är relativt nya vilket tyder på att barnen är snabbare på att anamma nya konst- och uttrycks- former än vad vanligen är. Även längre lektioner efterfrågas. Av de sjätteklassare som deltagit i hade drygt hälften valt att sluta. Orsakerna till detta var för att det i första hand var tråkigt och de vill göra något annat . En femtedel menade att de inte hade tid. Andra barn var missnöjda med undervisningen och tyckte inte om sin lärare eller menade att man inte lärde sig något och ett antal var missnöjda med att de inte själv fick vara med och bestämma innehållet på lektionerna. Barnen hade också möjlighet att i öppna svar beskriva varför de hade slutat. Några av dessa anledningar var att eleven bytte skola, att tiderna inte passade, att läraren slutade eller kom , att gruppen var 164 enkät till elever i åk 6 (2015). för stökig eller att undervisningen var anpassad för yngre barn eller inte varierades.165 Under samråden med kulturskolechefer och pedagoger har problematiken med att behålla barn som kommit upp i hög- stadieåldern lyfts fram. Mönstret från fritidsforskning i allmänhet ger avtryck även i denna verksamhet. När barn kommer upp i tonåren slutar många i . Några tänkbara orsaker kan vara att högstadieelever byter skola eller att skolan tar , att ungdomarna utvecklar nya intressen eller att utbudet inte längre motsvarar förväntningarna. 3.7Musik- och kulturskolor i och utanför Alla de nordiska länderna och de självstyrande områdena och har någon form av musik- eller kulturskolor. Deras historik och uppbyggnad skiftar men två gemensamma drag är att det i stor utsträckning är offentliga medel som finansierar verk- samheten och att de är öppna för alla. Nedan ges en kortare beskrivning av verksamheternas konstruktion i , , och . fick en musikskolelag 1976 och kallas ”musik- skolelagen” genom ett tillägg i Musiklagen. Musiklagen reglerar uppdrag att främja dansk musik och musik- livet. I musikskolelagen anges att syftar till att utveckla elevernas musikaliska förmågor och att i övrigt främja den lokala musikmiljön. Lagen föreskriver att en kommun är skyldig att driva en musikskola men den kan också, beroende på antal 165 enkät till elever i åk 6 (2015). invånare, ingå avtal med grannkommuner om ett kursutbud eller driva en musikskola tillsammans med en annan kommun. Kom- munen kan välja att själv driva skolan eller uppdra åt någon att driva den. I lagen anges att musikskolorna ska samarbeta med och motsvarande skrivning återfinns i skollagen. Musikskolorna ska rapportera räkenskaper och statistik till Kulturstyrelsen. Kommunerna har ansvar för att lokala läroplaner utformas och ett tillsynsansvar för . I detta ingår att se till att lärare och ledningen har nödvändiga musikaliska och pedagogiska kvali- fikationer. ledning ansvarar för att etablera och vid- makthålla ett samarbete med grundskolor och hemmen. En musik- skolekonsulent med placering i Kulturstyrelsen är tillsatt för att bistå i implementeringen av lagen. De danska kommunerna har möjlighet att ansöka om ersättning från staten för lärarlöner. Syftet med ersättningen är att hålla nere avgiftsnivåerna. utbetalades 90 miljoner DKR mot- svarande av kommunernas totala kostnader för verksamheten. Även kan bidra ekonomiskt bland annat för att utveckla verksamheten eller ge stöd till utlån eller köp av instrument och fortbildning av musikskolelärare. fanns 98 musikskolor varav åtta drevs på entre- prenad. Eget hus för verksamheten har av kommunerna. Sammanlagt fanns 102 000 elevplatser, varav en tredjedel för för- skolebarn. Knappt 18 000 barn och unga stod i kö . Musikkonsulenten redogör i en rapport hur intresset för träblåsinstrument, i likhet med utvecklingen i , minskar och att de danska orkestrarna saknar danska sökande till dessa instrument. –2018 avsätter det danska kulturministeriet 5,8 miljoner DKR till talangutveckling. Dessutom erbjuder åtta danska kommuner statliga musikaliska grundkurser (MGK) för unga mellan med inträdesprov. Syftet är att utbilda musik- utövare som kan stimulera det lokala musiklivet men också ge en förberedande utbildning för fortsatta musikstudier. knutna till musikskola och ges som en 3-årig fortsättningskurs och om kopplad till ett gymnasium. Grundkurserna följer statligt godkända undervisningsplaner och finansieras av och erbjuds gratis. I anordnas undervisningen i ämnesspecifika skolor och kulturskolor av svensk modell förekommer i regel inte. Verksam- heten är frivillig för kommunerna i att bedriva och erbjuds i 270 av 317 kommuner. Utbildningsformen kallas grundläggande konstundervisning där 130 000 barn och unga (alla barn och unga 2–) deltar, varav knappt hälften inom musikområdet. Var fjärde elev är pojke. Skolorna regleras av lagen om grundläggande konstundervisning som är en målstyrd skolform som omfattar dans, teater, cirkus, ordkonst, audiovisuell konst, arkitektur och slöjd. För varje konst- område finns nationella styrdokument som i sin tur sätter ramen för läroplaner som tas fram lokalt. Även verksamhet för yngre barn som musik- och bildkonstlekskola är vanligt liksom att erbjuda kursverksamhet . Syftet är att ge eleven förmåga att uttrycka sig och förutsättningar att söka sig vidare till en högre utbildning inom konstområdet ifråga. Lagen anger vad som krävs för att anordna konstundervisning. Rektorer och lärare måste ha högre utbildning för att vara behöriga. fattar beslut om omfattningen av den undervisning som finansieras av staten genom att bevilja under- visningstillstånd till antingen kommunen eller en privat aktör, men lagen ger även kommunerna rätt att ordna undervisning även utan statligt tillstånd. I så fall är kommunen själv skyldig att stå för finansieringen. En kommun kan välja att ge åt en tredje part i upp- drag att arrangera utbildningen, och knappt hälften av huvud- männen för skolorna är privata, oftast föreningar eller stiftelser. De kommuner som anordnar konstundervisning får ett stats- bidrag beräknat på kommunens invånarantal. Staten står för av finansieringen, kommunerna för och elevavgifter för den resterande delen. Myndigheten förutsätter en så kallad skälig avgiftsnivå liksom att är rekom- menderad undervisningstid (enskild undervisning i musik; i de övriga konstämnena ordnas undervisningen oftast i grupper). Avgifterna för grundnivån spänner mellan och per termin. För att antas till en utbildning krävs oftast att barnet gör ett inträdesprov och under utbildningens gång avlägger eleven löpande nivåprov utifrån uppställda mål för att godkännas inför nästa nivå. Undervisningen ges först på en grundläggande nivå efter skoltid och där såväl praktiska som teoretiska studier ingår . Därefter kan eleven fortsätta studera på en fördjupad nivå upp till att eleven fyller 19–. Efter avklarad utbildning får eleven ett betyg. har en lagstadgad musikskola som erbjuds efter skoltid enligt en statlig läroplan. Verksamheten syftar till att bidra till personlig utveckling, ökad färdighet och stärka musikens roll i samhället. ändrades lagen som innebar en delad finansiering av lärarlönerna mellan staten och kommun- erna vardera. gjordes ännu en ändring som innebar att kommunerna bär det fulla ekonomiska ansvar för verksamheten.