sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Det alternativ till basinkomst som förts fram i debatten är att i än högre grad låta socialförsäkringsförmåner och andra rättigheter (t.ex. turordningsreglerer) följa individen.32 Vidare skulle individen ges ett större inflytande över hur ihopsamlade förmåner används, t. ex. till vidareutbildning eller företagsstart.33 har till vissa delar infört ett sådant system sedan lång tid tillbaka.34 I före- faller ha kommit längst i dessa tankegångar och president ekonomiske rådgivare, , har presenterat ett förslag om individuella aktivitetskonton (compte personnel d’activité).35 Individen samlar poäng på ett konto oavsett om denne är offentligt eller privat anställd. Frivillig samhällstjänst ger också poäng, fysiskt slit mer än stillasittande arbeten vilket t.ex. möjliggör tidigare pensionering. Poäng kan också användas för utbildning.36 Systemet kan tydligare kopplas till individen – bli mer aktuariskt – vilket anses underlätta socialförsäkringsystemens finansiering om det blir stora skillnader i försörjningskvoten (arbetande i förhållande till icke-arbetande). Skillnader i sociala förmåner mellan olika verksamheter och an- ställningsformer tenderar att hämma rörlighet och att öka match- ningsproblem. är också alternativen förknippade med be- 31 (2016). 32 I är socialförsäkringssystemen kopplade till individen men skillnader i ersättnings- nivåer föreligger mellan individer som med liknande uppgifter och lön. Likaså kan inte indivi- den själv disponera över sina insamlade förmåner. 33 Som visats av Fölster (1999) och Fölster m.fl. (2003) är det en förvånansvärt liten del av skat- terna som fördelar medel från hög- till låginkomsttagare. Istället används skatter för att fördela inkomster över en individs livscykel. Fölster (se också Bovenberg m.fl. 2012 och referenserna i artikeln) argumenterar för att obligatoriska välfärdskonton är ett betydligt effektivare sätt att sköta den den typen av fördelning. 34 Se Reitberger (2016). Dessa fonder omfattar också utbildning. 35 Se /cpa 36 Detta skulle i sin tur kunna kopplas till högskolans nya roll som diskuteras i kapitel 5. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? tydande problem och är än så länge långt ifrån realistiska förslag. Ett basinkomstsystem strider för det första mot den traditionella svenska arbetslinjen. Å andra sidan arbetar vi under en förhållandevis av vår livstid, kanske när all tid för studier, pension, sjukdom och liknande summeras.37 Likaså är det enklare att förena med en mer splittrad försörjningsstruktur som diskuterades ovan.Tidigare har emellertid förkortade arbetstider och en positiv löneutveckling hängt samman med produktivitetsvinster som uppstått pga av kapitalinvesteringar och ny teknik. Att införa en arbetsfri ersättning som produktivitetsutvecklingen (och tillväxt i flera länder) stagnerat är inte realistiskt. Dessutom är det svårt att hitta rätt nivå som kombinerar möjlighet att leva på en bas- inkomst med fortsatta incitament till utbildning och arbete. Liksom att bestämma vilka som ska omfattas av en basinkomst. System baserade på välfärdskonton som kan förena rörlighet och portabla trygghetssystem förefaller vara en mer framkomlig väg men också den är förenad med betydande svårigheter. Portabilitet mellan olika anställningar och verksamheter är dock en tilltalande egenskap. Likaså att arbetslinjen upprätthålls. Ett problem med en övergång till ett nytt system är att det påverkar en stor del av befolkningen som har ”samlat poäng” utifrån andra förutsättningar. Hur hanteras indi- vider som väljer att inte samla några poäng alls? Tankegångarna kring basinkomst och välfärdskonton är i ett tidigt men aktivt skede. kan socialförsäkringssystemen behöva reformeras pga teknikut- veckling och ändrade försörjningsformer.38 I en analys från (2015) hävdas att en stor del av framtida produktivitetstillväxt kommer att vara relaterad till digitali- sering. Svenskar har över lag en hög digital kompetens , men ut- vecklingen går snabbt och i flera av våra konkurrentländer, som , , , , och , görs ambitiösa 37 Se (2016) för en diskussion om basinkomst. 38 Problemen har identifierats i (SOU 2015:21) men från ett an- nat perspektiv som rör bristerna i träffsäkerhet och att förutse ersättningsnivåer med dagens regler. Man pekar just på arbetstagare med tidsbegränsade anställningar och de som kombine- rar sådana anställningar med eget företagande. Vi vill understryka att teknikutvecklingen riske- rar att accentuera dessa problem. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? satsningar på att utbilda och anpassa arbetskraften för framtidens be- hov. Det handlar om en rad initiativ, som exempelvis regionala och nationella digitala agendor, livslångt lärande genom förändringar i grundskola, yrkesutbildning och högre utbildning, samt initiativ i samverkan med näringslivet. Områden som berörs är exempelvis big data, cybersäkerhet, sakernas internet, hälsoteknologi och super- datorer.39 Bilden av position i den digitala ekonomin är motstridig. I ett delbetänkande från (2014) hävdar sig väl. visar andra rapporter att svenskar tycks halka efter i den digitala utvecklingen. Enligt en nordisk undersök- ning från konsultbolaget uppger av arbetsta- garna i att de proaktivt lär sig nya verktyg och färdigheter, medan motsvarande siffra i ligger på . Hälften av arbetstagarna menar dessutom att företagen inte har förmåga att dra nytta av nya digitala lösningar.40 En undersökning som presenterades vid i med temat ”Den fjärde industri- ella revolutionen” konstaterade att har infrastruktur och nät- verk som möjliggör digitalt arbete, men saknar kompetens för att dra nytta av tekniken. Det är dessutom tveksamt hur effektivt det svenska utbildningssystemet är när det gäller digital kompetens. I en rapport från hävdas att är ett ledande land men digiatlsiering går långsammare än i andra EU-länder.41 Bristen på kompetens inom it och digitalisering är ett allvarligt till- växthinderförmångaföretag.EnligtenrapportfrånIT&Telecomföretagen förväntas ett underskott på 60 000 personer inom hela IT och telekom- sektorn, inklusive andra verksamheter med högt IT-innehåll, år 2020.42 Och trots att systemerare och programmerare är den enskilt största yrkesgruppen i , med nästan 36 000 personer, så är det svårt även för större företagen i regionen att rekrytera kvalifice- rad kompetens.43 Inom skolan är behovet av att rekrytera personal med baskunskaper inom framför allt matematik och programmering större än tillgången. har också halkat allt 39 Tillväxtanalys (2015a). 40 SvD (2016). 41 Vad som i rapproten kallas för ”lagging ahead” (en/desi). 42 IT&Telekomföretagen (2015). 43 (2014). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? längre ner i PISA-mätning (Program for International Student ) som mäter 15-åringars kunskaper inom mate- matik, läsförståelse och naturvetenskap. En ny PISA-mätning pre- senteras men enligt den senaste hamnar under genomsnittet för inom samtliga områden. Såväl tankesmedjan utmaning som Teknikföretagen och pekar på behovet av olika insatser för att stärka den digitala kompetensen inför framtiden.44 Politiskt tillsattes 2012 med uppgift att verka för att uppnå målet i strategin It i människans tjänst – en digital agenda för . presenterades utredningen transforme- rande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91), som identifierade sex strategiska områden med ett antal underliggande förslag för framtida prioriteringar i digitaliseringspolitiken; statens engage- mang, regelverk, kompetens, infrastruktur, datadriven innovation, samt säkerhet och integritet. Kompetensförsörjningsfrågorna sträcker sig naturligtvis längre än till digitaliseringskunnande. Vi anser dock att brister på det områ- det är särskilt allvarliga mot bakgrund av den framtida utveckling som vi diskuterat i kapitlets tidigare avsnitt. I Kapitel 5 återkommer vi med förslag som berör kompetensfrågorna mer brett. 2.3.4Marknadsinträde, konkurrens och produktivitet Bedömning: Regeringen bör verka för stärkt konkurrens och enklare marknadsinträde genom att: ––låta Konkurrensverker identifiera de branscher där Konkur- renshindren är särskilt påtagliga och bör föranleda åtgärder, ––ge ökade befogenheter vid tillämpning av reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, ––stärka utmaningsrätten för privata företag gentemot offentliga verksamheter, ––möjliggöra ett enklare registreringsförfarande för nya företag som är Internetbaserat och kostnadsfritt. 44 Digital utmaning (2016), Teknikföretagen (2015) och (2016). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? I förefaller marknadskoncentration ha ökat – dvs. färre, större och äldre företag konkurrerar inom samma bransch som nyföretagandet är begränsat till ett fåtal regioner vilka svarar för hälf- ten av nyföretagande.45 Man talar i om ”the decline of the start- up nation”. Skälen som lyfts fram är bl.a. ett ökat regleringstryck, t. ex. krävs en av myndigheterna utfärdad licens för av da- gens yrken, ofta på delstatsnivå. Det hämmar rörligheten på den amerikanska arbetsmarknaden.46 I är mönstret annorlunda. För det första har entreprenör- skapet varit inne i en positiv trend (med något undantag ). För det andra förefaller koncentra- tion endast vara förekommande i några branscher. Inom delar av till- verkningsindustri (t.ex. elektronik) har koncentration således ökat , medan den varit oförändrat eller minskat nå- got i läkemedel.47 Inom både avancerade (FoU, juridiska och eko- nomi konsulter, programmering, etc.) och enklare (restaurangverk- samhet etc.) tjänstesektorer förefaller överlag koncentrationerna ha minskat. Detta är i sig en indikation på inträde av nya företag och ökad konkurrens. I en internationell jämförelse bedöms dock ha låga inträdeshinder (Tillväxtanalys 2013). Studier av bl.a. (2015d) visar att inträdeshinder påverkar en ekonomi på åtminstone två sätt. Dels innebär en svag nyetable- ringstakt stagnerande eller låg produktivitetsutveckling inom före- tag redan verksamma på marknaden, dels kommer allokeringseffek- tiviteten, dvs. att kompetens eller andra produktionsresurser hamnar i de mest produktiva företagen, att försämras (Decker m.fl. 2014). Bristande konkurrens mellan företag och om produktionsresurser minskar därför sannolikheten för innovationer och ökad produktivi- tet.48 har också visat att företag i frontlinjen (frontier firms) har en betydligt högre produktivitetsutveckling än andra företag 45 blir mer byråkratiska, skapar interna regleringar och hämmar produktivitets- utvecklingen. Enligt Hamel aoch (2016) arbetar 21,4 miljoner byråkrater i som inte bidrar med något värdeskapande. Om dessa individer sysselsattes i andra verksamheter skulle produktiviten kunna öka . 46 (2016c). kan dock en ökning i USAs entreprenörskap noteras (GEM 2015). 47 Egna beräkningar med data från SCB. Resultaten kan skilja sig något beroende på om Herfindalindex (mått på koncentration av marknadsandelar) eller C4 (de fyra största företa- gens andel av försäljning) används. 48 Se också (SOU 2015:104) om betydelsen av konkurrens för innova- tion och produktivitet. Självfallet påverkar också investeringar i såväl fysiskt som kunskapska- pital (mjukvara, marknadsföring och FoU) produktivitetstillväxten. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? vilket är precis vad vi förväntar oss enligt de forskningsresultat som redogjordes för i kapitel 1. Men det bygger på en fungerande alloke- ringseffektivitet och matchning.49 Ett stort antal länder har vidtagit en uppsjö av olika åtgärder för att stimulera ett ökat nyföretagande. Ett i princip kostnadsneutralt sätt är att införa enkla Internetbaserade registreringsförfaranden som också företagsformer förenklas.50 En viktig fråga för svenskt vidkommande är hur offentlig sektor age- rar på privata marknader (KKV 2013). Kommunala bolag förekom- mer inom en rad olika branscher och dess effekter på konkurrens och effektivitet är i bästa fall oklara, i sämsta fall negativa.51 Kommunernas roll är att vara möjliggörare, inte att driva verksamhet i kommunala bolag med begränsad insyn. Även staten äger ett bety- dande antal företag där syftet kan vara oklart. Är det ett samhälls- uppdrag bör det definieras och om det är en renodlad kommersiell verksamhet bör det analyseras om det finns någon grund för ett stat- ligt ägande eller om det är bättre att avyttra verksamheten. drar slutsatsen att det finns skäl till att stärka konkurrensen på områden där offentliga aktörer på olika sätt är involverade. Det kan dels gälla processer och tillståndsförfarande (t.ex. bygglovsförfarande och marktilldelning), dels när kommunala aktö- rer driver verksamhet i egen regi (KKV 2013). Vi instämmer i de för- slag som tidigare förts fram om att kommunerna ska ha skyldighet att utarbeta och implementera styrdokument som ska sörja för transparens och konkurrensneutralitet, att offentliga aktörer regel- bundet ska se över sin näringsverksamhet med avseende på tillämplig konkurrenslagstiftning, samt att bör få beslutan- derätt vid tillämpning av reglerna om konkurrensbegränsande of- fentlig säljverksamhet. Ett ytterligare sätt att få in privata entreprenörer i kommunala verk- samheter har varit den sk utmaningsrätten på tjänster som levereras av kommuner och landsting. Utmaningsrätten innebär att det är möjligt att lämna ett önskemål om att en del av den kommunala 49 m.fl. (2012) visar på svenska data att nyetableringar med en viss tidsfördröjning positivt påverkar produktiviteten bland de företag som redan finns på marknaden. 50 Bl.a. i där ett förenklat förfarande ledde till en betydande ökning och sker två tredjedelar av företagsregistrering sker via Internet (). 51 Enligt den referensgrupp som kopplats till utredningen väljer t.ex. kommunerna att sköta delar av cirkulära ekonomin (återvinning och avfallshantering) delvis iställer för att anlita pri- vata och konkurrensutsatta aktörer. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? verksamheten ska upphandlas eller säljas. Det är emellertid kommu- ner och landsting själva som bestämmer om utmaningsrätt ska infö- ras och ett relativt litet antal har beslutat sig för detta. En förstärkt utmaningsrätt kan vara ett sätt att underlätta för privata företag. Omvänt kan det vara önskvärt att privat företagsamhet kan verka inom områden som varit förbehållna offentliga aktörer (och som politiken öppnat upp för ) om det kan leda till effektivitets- och produktivitetsvinster med bibehål- len eller ökad kvalitet.52 Det bygger på tydliga funktionsspecifice- ringar och kriterier för att utvärdera privat (och offentligt) bedrivna verksamhet, kombinerat med kontroller och kännbara sanktioner om företagen inte levererar avtalad kvalitet. Det vill säga upphand- lingskompetens hos den offentlige kunden erfordras. En bättre fungerande konkurrens och ett ökade nyetablering är ett medel för att öka innovativitet och produktivitet. Detta är i grun- den ett europeisk problem. EU:s produktivitet är lägre än i USAs och också lägre än i och vilket urholkar konkurrenskraften (Kommissionen 2015). Bedömning: Regleringar är särskilt betungande för små och nystartade företag. Regeringen bör accelerera regelförenklings- arbetet, säkerställa oberoende och överväga att inrätta en ”” (EO) som i samverkan med t.ex. (eller annan lämplig aktör) bevakar regle- ringar men också har ett vidare mandat rörande frågor som t.ex. ”andra chansen”, konkurrens och främjandeinsatser. Alternativt kan denna funktion ligga under den omvärldsbevakande enhet som föreslås i avsnitt 2.4.7. I styrelsen för EO bör entreprenörer, myndighetsrepresentanter och akademin vara representerade. Ett bra entreprenörskapsklimat förutsätter att regelverken och deras tillämpning inte försvårar för företag att växa och utvecklas. Reglerna måste vara ändamålsenliga, tydliga och enkla att tillämpa. 52 Se (2013) och (2015). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? detta variera beroende på i vilken utsträckning reglerna är anpassade till förutsättningar hos företag av olika storlek, i olika branscher eller med olika lokalisering. I många fall är det emellertid inte reg- lerna i sig som skapar tillväxthinder, utan snarare tillämpningen av dessa. Det kan handla om hur företagen bemöts av myndigheter, vilket stöd de kan få för att hantera dem och hur myndigheterna tolkar sina uppdrag.53 har haft olika regeringsuppdrag för att följa den administrativa kostnaden för företag att hantera lagar och regler. I årsrapporten konstaterades att trots förenklingsar- betet så ökar de administrativa kostnaderna. Man konstaterar även att det inte bara är företagens administrativa kostnader som påverkas av nya eller förändrade regler, utan även kostnader relaterade till hela företaget verksamhet (produktion, utveckling, innovation, mm.). För att få en bättre helhetsbild av regelförändringars totala kostnads- påverkan har påbörjat utvecklingen av en ny utvärde- ringsmetod. Regleringar har också visat sig medföra andra indirekta effekter som att påverka incitamentsstrukturer eller neutralisera posi- tiva effekter av t.ex. utbildningssatsningar (Ardagna och Luzardi 2010). regleringsnivå har ansetts vara relativt låg i en internatio- nell jämförelse. I stigande grad gäller det också på arbetsmarknads- området (2013a, 2013b). konstaterar att om svensk arbetsmarknadsregleringen stod i paritet med den effekti- vaste bland , skulle arbetsproduktiviteten kunna öka (2015e). hamnar även relativt långt ner i rankingen när jämför ett sammanvägt index för barriärer vad gäller entreprenörskap, även om skillnaderna är små mellan flertalet länder(Ds 2015:43). relativa enkelhet vid start av bolag samt ett bra regelskydd för etablerade företag dras ned av andra faktorer som byråkratiska procedurer i kommunikationen med myndigheter. När det gäller regelförenklingsarbetet placerar sig enligt (2014) ungefär som snittet för andra länder. kart- läggningar i visar att av företagen upplever regel- verken som ett tillväxhinder, varav anser dessa vara ett betydande sådant (2015, se också 2015). uppger en relativt stor andel mindre och medelstora före- 53 Se litteraturen om ”regulatory failure”, t.ex. Posner (1974) eller Peltzman (1976). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? tag en ambition att växa, särskilt de med mellan 50 och 249 anställ- da.54 Det förefaller följaktligen finnas en potentiell tillväxtmöjlighet i företagen som riskerar att hämmas av bl.a. omfattande regleringar. Det är framför allt regler kopplade till anställning som upplevs som kostsamma och betungande, särskilt för unga och mindre före- tag. Det handlar om sjuklöneregler, regler kring anställning och upp- sägning, samt regler kring anställdas ledighet.55 Ungefär hälften av de mindre företagen uppger att krångliga regler i samband med anställ- ningsförfarande är en anledning till att man inte vill växa genom att anställa. Tittar man på unga och nystartade företags sysselsättnings- tillväxt är den också mer blygsam än i många andra länder (2015e). Också EU bidrar till ett snårigare regelverk. Enligt Pelkmans och Renda (2014) påverkas hela innovationskedjan av – från FoU till till kommersialisering. EU arbetar dock med att för- enkla och minska regelbördan, främst genom initiativet Regualtory Fitness and Performance Program (REFIT) som lett till Better Regulatory Agenda. Man har också tagit fram en Better Regulation Guideline. Kommissionen säger sig ha ambitionen att vara en sup- port funktion för andra myndigheter – nationella såväl som regionala och lokala – för att bidra med kunskap om hur ska och kan hanteras. Ett exempel på utveckingen av regleringar som har direkt bäring på näringslivet visas i figur 2.12. Baserat på statistik vad gäl- ler produktmarknadsregleringar framgår att samtliga utom två län- der har minskat sina produktmarknadsregleringar : och . Nivån i ligger förhållandevis högt (2013) och vi placeras oss lång bakom , som tidigt satte igång ett regelförenklingsarbete, och . 54 I en internationell jämförelse är dock tillväxtambitionen hos de yngre och nystartade företa- gen på ungefär samma nivå som snittet inom EU (2015d, Braunerhjelm m.fl. 2015). 55 I (2015) sammanställning ingår inte skatteområdet och flera branschspeci- fika regelområdet i undersökningen (det föreligger stora branschvisa skillnader). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Figur 2.12 Produktmarknadsregleringar 2003 och 2013. Källa: OECDs databaser. Erfarenheter från andra länder tyder på att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. Detta kräves en kontinuerlig övervakning och en dialog med olika intressenter för att skapa en optimal balans mellan förutsägbarhet och stabilitet i re- gelverken (Kommissionen 2015). Just den funktionen saknas i den svenska myndighetsfloran. Som ett led i arbetet med regelförenkling beslutade regeringen att inrätta – ett råd för granskning av nya och ändrade regler som påverkar företagens regel- börda (Dir. 2008:57).56 I de kontakter vi haft med entreprenörer och företagare under arbetets gång har vikten av en öppen och konstruktiv dialog med den politiska makten förts fram åtskilliga gånger. Man efterlyser en funk- tion som dels är länken mellan entreprenörena och regering, dels har ett mer övergripande perspektiv och bevakar att olika policyområ- den som berör entreprenörskap och innovation är koordinerade. En möjlighet är att upprätta en Internetbaserad kommunikationsportal som tas upp på andra ställen i rapporten. En alternativ lösning, som 56 Ett ytterligare uppdrag som har är att på begäran från departement bistå med att granska konsekvensutredningar för sådana förslag från EU som bedöms ha stor påverkan på företag i . Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? också upp från entreprenörshåll, är att installera en obero- ende ”” (EO)som kunde föra fram entre- prenörernas frågor, utreda förslag och kunna informera i relevanta policyfrågor samt ha en övervakningsfunktion. Eventuellt skulle EO kopplas samman med men få ett bredare man- dat.57 . Eller så kunde EO vara en del av den omvärldsbevakning som vi före- slår i avsnitt 2.4.7. 2.3.6Bostadsmarknad, infrastruktur och entreprenörskap Förslag: Regeringen bör verka för en blocköverskri- dande överenskommelse vad gäller bostadspolitiken som i nulä- get har utvecklats till en hämsko på entreprenörskapets förut- sättningar. Problemen är väl kända och utredda i olika omgångar. position som ett ett ledande land inom IT och digitali- sering är inte given, andra länder går förbi eller närmar sig . Särskilt mindre företag förefaller brista i digitalise- ringskompetens. Regeringen bör tydligt uppdra åt de samver kansgrupper som etablerats inom ramen för samverkanspro- grammen att kartlägga svagheterna och att föreslå lämpliga åtgärder för att ska kunna behålla sin position som en ledande digitaliseringsekonomi. Innovation sker främst i täta miljöer – städer – ofta karaktäriserade av en betydande rörlighet och interaktion mellan individer och före- tag. En väl fungerande bostadsmarknad är följaktligen centralt för innovationsdrivna miljöer och för entreprenörernas möjligheter att utveckla sina idéer. Det svenska bostadsbyggandet har fallit tillbaka (figur 2.13) vilket accentuerades under krisens inle- dande –2009 för att svagt vända upp 2010. ökade byggandet av nya bostäder kraftigt, från 17 630 till 33 950 lägenheter i småhus eller flerbostadshus , men ligger fortfa- rande långt under nivåerna på före 1990-tals krisen. Men mycket ty- der på att det tar att komma ikapp behoven. 57 Andra ombudsmän, t.ex. , kan vara en förebild för EO. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? reviderade prognos ökar byggbehovet i storstads- regionerna (, och ) från 558 000 till 705 000 nya lägenheter för de kommande elva åren.