sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Det innebär i realiteten att PVF Teknikcentrum och växelverkar och att företaget till största delen lär ut enklare moment samt står för färdighetsträning, medan PVF Tek- nikcentrum lär ut svårare moment och kvalitetssäkrar utbildningen. Det är endast tillsammans med ett kvalitativt arbetsplatsförlagt lärande på företag som eleven kan tillgodogöra sig 1 200 poäng, även om tiden på PVF är cirka . Kostnaden för den gymnasieskola som skickar en elev till PVF Teknikcentrum uppgår till för hela utbildningen. I detta ingår boende och mat under skoltid. Tillämpningen av kvalitetskriterierna omfattar alla utbildningsfor- mer. Det innebär att kriterierna ska tillämpas på skol- och företags- förlagd gymnasieutbildning, företagslärling, vuxenutbild- ning samt arbetsmarknadsutbildning. Vid ansökan om att bli branschgodkänd ska en rad olika förhåll- anden och förutsättningar för att bedriva utbildningen beskrivas, bl.a. organisation, lärarkompetens, lokaler och utrustning. För varje undervisande lärare ska en meritförteckning bifogas ansökan. Efter genomförd utbildning förbinder sig också utbildningsanordnaren att lämna in betyg och ett skriftligt omdöme till den lokala yrkes- kommittén. Syftet med det förfarandet är att yrkesnämnden ska kunna göra en bedömning av den studerandes resterande utbild- Yrkescollege och andra samverkansmodeller ningstid samt inplanering av examensprov. På grundval av innehål- let i ansökan samt den lokala yrkeskommitténs yttrande beslutar sedan om godkännande eller ej. Efter att ansökan är godkänd startar en process där utbildnings- anordnaren kallas till ett möte med den lokala yrkeskommittén. Det finns en yrkeskommitté i varje län som består av en representant för respektive branschpart. Vid mötet går parterna igenom kursplanen samt preciserar formerna för informationsutbyte och framtida samverkan. Mötet protokollförs och utgör sedan utgångspunkt för gruppens fortsatta arbete. betonar att det är viktigt för branschens trovärdighet att i informationen till kommande elever påtala vikten av att utbildningsanordnaren är godkänd. () erbjuder en kvalitetsmärk- ning till gymnasieskolor med bygg- och anläggningsprogrammets inriktningar anläggningsfordon, husbyggnad samt mark- och an- läggning. De gymnasieskolor som uppfyller kriterierna bedöms ha förutsättningar att ge grundläggande yrkesutbildning som uppfyller branschens krav och kan då utses till Branschrekommenderad sko- la. Syftet är att tydliggöra branschens prioriterade förväntningar på gymnasieskolor som utbildar för branschens yrken och bidra till utveckling av utbildningen så att alla elever kan få utbildning med bra kvalitet. Skolans ansökan görs via en webbenkät. Svaret på enkäten ska sedan tas upp och godkännas av det lokala programrådet och där- efter skickas den till . Ansökan bedöms sedan av den regionala yrkesnämnden och därefter fattas beslut om godkännan- de av Byggnadsindustrins centrala yrkesnämnd. Kriterierna för att uppnå branschrekommendation rör bland an- nat områden som programråd, samverkan med branschen, lokaler, maskinell utrustning, rutiner för kvalitetssäkrat arbetsplatsförlagt lärande, arbetsmiljö samt lärartäthet och behörighet. Programrådet på gymnasieskolor som är branschrekommenderade ska minst en gång gå igenom enkätfrågorna för att säkerställa att alla kriterier är uppfyllda. finns omkring 115 bransch- Yrkescollege och andra samverkansmodeller rekommenderade skolor i landet. är bransch- rekommendationen tidsbegränsad och omprövas . Utöver Branschrekommenderad skola finns också en kvalitets- säkringsmodell för vuxenutbildningen som kallas Godkänd utbild- ningsgivare. Ansökan kan göras av en eller fristående skola eller ett utbildningsföretag. BYN har beviljats statliga medel av för utveckling av det arbetsplatsförlagda lärandet. Projektet är inriktat på att utveckla en webbaserad som kan liknas vid en loggbok att använda . Till det utvecklas ett stöd för utbildning av handledare med pedagogiskt innehåll. Branschen vill stödja små yrkesområden där det finns många fåmansföretag. I projektet är handledarutbildningen inriktad mot mur- och putsbranschen. BYN åtar sig också att marknadsföra resultaten och fortbilda yrkeslärare. BYN har ett långsiktigt mål om att materialet ska vara implemen- terat på alla branschrekommenderade gymnasieskolor . består av VVS-företagen och . Till nämnden finns en regional orga- nisation bestående av elva regioner i landet. I varje region finns ut- bildningsansvariga som är anställda hos någon av parterna, med ansvar för kontakter med skolor, företag och lärlingar. Traditionellt finns ett system med branschprov för att individen ska kunna få ett yrkesbevis för något av branschens yrken. Provet mäter individens teoretiska och praktiska kunskaper och prövar för- mågan att planera arbetet och lösa problem. All yrkesutbildning, såsom gymnasieutbildning, företagslärling eller annan vuxenutbild- ning, avslutas med ett branschprov. har också tagit fram en kvalitetssäkringsmodell av gymnasieskolor och andra utbildningsanordnare. Kvalitetssäkr- ingsmodellen kallas Förstklassig skola. En skola kan efter ansökan få utmärkelsen skola av . Det sker på re- kommendation från utbildningsansvariga i regionen. För att få ut- märkelsen behöver skolan redovisa att man följer ämnesplanerna och vilka läromedel som används. Skolan ska även redovisa hur det arbetsplatsförlagda lärandet hanteras, vilka yrkeslärare skolan har Yrkescollege och andra samverkansmodeller och deras yrkeskompetens samt att lokalerna har rätt utrustning och är säkra att vistas i. Gymnasieelever i den tredje årskursen får dessutom ge sin syn på utbildningen via en enkät som sedan jämförs med gymnasieskolans ansökan. Regionens utbildningsansvariga ska ha möjlighet att besöka gymnasieskolan och att delta i programråd . omprövar yrkesnämnden om skolan fortfarande lever upp till kriterierna för . Det uttalade syftet med utmärkelsen och de krav det medför säkerställer att eleverna får en bra förberedelse inför färdigutbild- ningen som lärling efter gymnasieskolan. Det bidrar även till att öka elevens möjlighet att klara det avslutande branschprovet. Det finns en skillnad mellan gymnasieskola och vuxenutbildning när gäller Förstklassig skola. För en gymnasieskola är utmärkelsen en kvalitetsstämpel och frivillig att ansöka om. För vuxenutbild- ning, arbetsmarknadsutbildning eller företagslärlingsutbildning är ansökan nödvändig för att eleverna ska få tillgodoräkna sig hela skolutbildningen. Risken är annars att eleven behöver läsa in extra- kurser eller en längre utbildning på företag innan branschprovet kan göras. har beviljats statliga medel av för ut- veckling av det arbetsplatsförlagda lärandet. Projektet består i fram- tagandet av en handledarbok som stöd för både handledaren och eleven. syftar till att underlätta kommunikation och synliggöra värderingar som ett pedagogiskt verktyg. I hand- ledarboken finns också utbildningens samtliga moment upptagna vilket underlättar kontrollen av att eleven gått igenom utbildningens alla delar. I det nya VVS- och fastighetsprogrammet har en fastighets- inriktning införts. Av den anledningen har Fasighetsbranschens ut- bildningsnämnd tillfört en egen kvalitets- säkring som kallas Rekommenderad skola av fastighetsbranschen.24 Rekommendationen baseras på förekomsten av behöriga lärare med branscherfarenhet, uppdaterade och ändamålsenliga läromedel samt kvalitativt arbetsplatsförlagt lärande på branschföretag med utbil- dade handledare. Det är frivilligt för gymnasieskolor att ansöka och 24 I nämnden representeras Arbetsgivarorganisationerna Fastigo, Fastighetsarbets- givarna och KFO, branschorganisationerna , Fastighetsägarna, arbetstagarorganisatio- nerna , , , Unionen, Vision, Ledarna, . Yrkescollege och andra samverkansmodeller branschrekommendationen kräver att man först blivit godkänd som Förstklassig skola av . Rekom- menderad skola av fastighetsbranschen är därför tänkt som ett branschspecifikt tillägg. Inom handelsbranschen har parterna , Handels- anställdas förbund och KFO skapat , som är relativt nyetablerad. Under arbetet med Servicecollege var det många regioner och enskilda utbildningar som efterfrågade ett pro- jekt inriktat mot handeln. Vissa regioner ville starta Handels- college. Detta är något som branschens parter har tagit fasta på. Behovet har utmynnat i en certifieringsmodell vars övergripande målsättning är att stärka handels- och administrationsprogrammet. Kriterierna för certifiering syftar till att ge utbildningarna ett strukturstöd så att elevens kompetens tydligt synliggörs för såväl arbetsgivare som eleven själv. Det görs genom beskrivningar av de generella och handelsspecifika kompetenser som eleverna förväntas uppnå i utbildningen. Dessutom ska certifieringen bidra till att ut- bildningens kvalitet kontinuerligt följs upp och utvecklas. Certi- fieringskriterierna omfattar områden som en generell beskrivning av skolan och utbildningens utformning, intern och extern samver- kan och information, kompetens och resurser samt uppföljning och utvärdering. De lokala programrådens viktiga roll betonas särskilt och är en del i certifieringen. Modellen bygger på en första certifieringsperiod med uppföljningsbesök . Därefter görs uppföljningsbesök med återcertifiering . Dessa uppföljningar baserar sig på skolans egen verksamhetsrapport, skolans plan för nästkommande , kontakter med samverkande företag samt möte med skolled- ning, arbetslag och elever. Skolan får betala en certifieringsavgift till i samband med ansökan. Yrkescollege och andra samverkansmodeller är branschförening för 169 medlemskoncerner och cirka 380 företag bestående av elproducenter, eldistributörer och elhandlare. Branschen sysselsätter cirka 30 000 medarbetare. ansvarar för branschens kompetensuppbyggnad. Organisa- tionen stödjer och samverkar med relevanta gymnasie- och yrkes- högskoleutbildningar och är engagerad i ledningsgrupper och lokala programråd. samarbetar med tre gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram. Två av dessa är riksrekryterande. stödjer och samordnar även utbildningsanordnare inom . Elever från och gymnasie- utbildningar med branschsamverkan ser branschen som extra vik- tiga eftersom de är anställningsbara direkt. tillhanda- håller också informationsmaterial och läromedel om el- och energi- branschen. Därutöver är man engagerad i både högskole- och arbetsmarknadsutbildning. Från den senare utbildningsformen kan man rekrytera distributionselektriker som omskolats efter att de inte lyckats få en lärlingsplats som installationselektriker. 6.5.3Kvalitetssäkring genom kontroll av utbildningsförlopp, utbildningsresultat, branschprov eller genom validering () är ett samarbetsorgan för att främja yrkesutbildning, fortbildning och rekrytering inom lantbruk, trädgård och djursjukvård.25 NYN har utvecklat en diplomering som kallas Grönt Kort. Diplomeringen utvecklades mot bakgrund av en upplevd brist på kompetent arbetskraft och otydliga karriärvägar för naturbrukspro- grammets elever. Branschen anser att situationen förbättrats i och med gymnasiereformen 2011. Man anser att gymnasiearbetet, som delvis bygger på Grönt Kort, blivit bättre och att naturbrukspro- grammet har fått tydligare yrkesutgångar. 25 Medlemsorganisationer är , och , , , , Trädgårdsanläggarna i , Gröna näring- ens riksorganisation samt Svensk Djursjukvård. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Det finns tre nivåer för Grönt Kort: en grundläggande nivå, en specialist- eller förmansnivå och en företagsledarnivå. Grönt Kort består av både ett teoretiskt och ett praktiskt prov och båda proven genomförs på en gård eller ett skoljordbruk. Kunskaper- na som prövas berör produktionsområdena mjölk, gris, växtodling och yrkesodling trädgård. Provet görs alltid av två diplomerare för att få en så riktig och kvalitetssäkrad bedömning som möjligt. Ett av skälen är att arbetsgivarna vill ha en så objektiv bedömning som möjligt av elevens eller den yrkesverksammas anställningsbarhet. Grönt Kort riktar sig inte bara till gymnasieelever som studerar naturbruksprogrammets tredje år utan även till yrkesverksamma som på så sätt får ett intyg på sin kompetens. () har som prioriterad uppgift att arbeta med kompetensförsörjnings- och arbetsmiljöfrågor. I SYN ingår ().26 SLA har tagit ett brett grepp på den lokala programrådsverk- samheten. SLA:s distriktsstyrelser har utsett vilka SLA-företag som på varje skola ska representera SLA i programrådet. Minst fyra ledamöter i ett programråd ska komma från . En av dessa representanter utses till ordförande i det lokala pro- gramrådet. ut- ser en representant till varje lokalt programråd. Skolan bemannar därefter programrådet med andra personer från lokala företag och andra intressenter. Alla deltagare i programrådet ska ha mandat från sitt företag eller organisation att besluta i de frågor som ska behandlas i programrådet. Skolan ska även se till att elevrepresen- tanter finns med i programrådet. Minst tre möten bör hållas i varje lokalt programråd. Pro- tokoll eller minnesanteckningar ska föras från programrådens möten. Förslag på protokollmall finns på SLA:s hemsida och kopior på protokollen skickas till SLA centralt. 26 SLA är en arbetsgivarorganisation med cirka 4 000 medlemsföretag verksamma inom skogs- bruk, jordbruk, djursjukvård, golf och trädgårdsnäringen. Yrkescollege och andra samverkansmodeller SLA-gruppen i programråden har bland annat till uppgift att stödja skolans arbete med att ordna lämpliga . Gruppen ska också informera sig om hur skolan ger praktikvärdarna infor- mation inför praktikperioder och hur skolan inhämtar praktik- värdarnas omdömen om eleverna och hur återkoppling kring det arbetsplatsförlagda lärandet görs. Det lokala programrådet ska stötta såväl elev som praktikvärd under det arbetsplatsförlagda lärandet. Ledamöterna i program- rådet ska även verka för att skolans personal får delta på företagens interna utbildningsdagar. En annan viktig uppgift för programråden är att attrahera elever till skogsutbildningen. Det görs bland annat genom att programrådet utarbetar lokala marknadsföringsplaner tillsammans med natur- bruksgymnasierna. Programrådet kan ansöka om marknadsförings- bidrag hos SLA för de marknadsföringsaktiviteter som har en direkt koppling till skogsutbildningen och där näringslivets representanter ges möjlighet att delta. SLA ger också ekonomiskt stöd till de arbetsgivare som tar emot elever på arbetsplatsförlagt lärande från naturbruksprogram- mets inriktning skog.27 Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA) är ett sam- arbetsorgan mellan parterna i transportbranschen.28 TYA har cirka 17 000 anslutna företag inom transportbranschen. Totalt omfattas cirka 100 000 anställda som är verksamma inom olika delbranscher som åkeri, renhållning, taxi, markpersonal i flyget, bärgning och bensinstationer. TYA:s uppdrag är ibland annat att genomföra arbetsmiljö- och yrkesfortbildningskurser och att sprida information om transportbranschen. TYA arbetar även med att påverka skolväsendet för att tillgodo- se transportnäringens behov av utbildade individer. 27Ersättningen är (alt. /dag) i max per elev. För motormanuell praktik i skogsvård är ersättningen (alt. /dag) i max per elev. 28Ingående organisationer är , , , Hamnar, Flygarbetsgivarna, , , Ledarna, . Yrkescollege och andra samverkansmodeller utvecklingen av yrkesutbildningen genom att utveckla läromedel och fortbilda lärare. TYA har åtta stycken partssammansatta ut- bildningsråd vars främsta uppgift är att stärka samverkan mellan skola och arbetsliv. Ledamöterna i utbildningsråden är också aktiva i lokala programråd. Till utbildningsråden finns fem regionala projektledare kopplade, med ansvar för att hålla kontakten mellan branschorganisationen och gymnasieskolor. TYAs verksamhet finansieras genom en avgift på av års- lönesumman i branschen. Det är en avgift som samtliga arbetsgivare inom de aktuella avtalsområdena betalar in. En viktig del i transportutbildningen är att eleverna får tillräck- lig mängdträning, vilket är en grundläggande trafiksäkerhetsaspekt. Transportbranschen har därför utvecklat en egen TYA-modell för att kvalitetssäkra utbildningen. Det sker genom utökad samverkan mellan skola och företag med målet att möjliggöra övningskörning och mängdträning i särskilda APL-företag. TYA-modellen kännetecknas av att TYA:s regionala utbild- ningsråd godkänner och handledare. För att vara TYA-certifierad APL-handledare krävs att handledaren är eller äldre och som minst har en halvtidsanställning. Till det krävs yrkeserfarenhet som lastbilsförare samt innehav av C/CE behörighet och att handledaren genomgått TYAs APL-handledarutbildning. Det senare är särskilt viktigt då eleverna tränas i trafikmiljö. Mängdträningen är tänkt att ske efter att eleven övningskört i skolans regi. Parterna och har beslutat om grundläggande krav på före- tag som tar emot elever eller kursdeltagare inom vuxenutbildning enligt TYA-modellen. Det innebär att företaget ska vara medlem i och ha kollektivavtal med . Företaget ska dessutom följa god sed på arbetsmarknaden samt ha förutsättningar att genomföra arbetsplats- förlagt lärande. TYA har beviljats statliga medel av för utvecklingen av arbetsplatsförlagt lärande. Projektet baseras på redan befintligt material som TYA utarbetat. Det utgörs av en handbok som stöd för både handledarrollen och själva APL-periodens genomförande. Därutöver har man också tagit fram ett stödmaterial för ledamöter- na i de lokala programråden. TYA kommer att använda utveck- Yrkescollege och andra samverkansmodeller lingsmedlen för att digitalisera det material som finns i tryckt form samt att skapa en webbaserad loggbok för APL och en logg- boksapplikation. () är ett partsammansatt organ bestående av Frisörföretagare och Handelsanställdas för- bund. är branschens yrkesbevis som visar att individen har utbildat sig och avlagt branschens behörighetsprov. är beviset på att individen är behörig frisör och har rätt till full lön enligt branschens kollektivavtal. Frisörföretagarnas utbildnings- nämnder, som även består av representanter från , anordnar delprov och gesällprov och finns på 18 platser i landet. Det finns tre sätt att bli behörig frisör. Det första är att gå gym- nasieskolans hantverksprogram med inriktning frisör. När grund- utbildningen i gymnasieskolan är klar avläggs ett praktiskt delprov samt ett teoriprov. Därefter krävs en färdigutbildning på ett frisör- företag i som efter godkänt gesällprov ger branschens behörighet som frisör. Det andra alternativet är att gå en av branschen godkänd privat frisörutbildning med samma färdigutbildningsprocess som i gym- nasieskolan. finns elva godkända privata utbildnings- anordnare. Utbildningen är väl reglerad med grund- och färdig- utbildning och progressionen i lärandet är indelat i fyra nivåer. För att kunna dokumentera antalet timmar och vilka nivåer eleven har genomgått ska en utbildningsbok finnas. Det tredje alternativet är företagsförlagd utbildning, där per- sonen själv måste hitta en salong som vill utbilda och anställa per- sonen. Frisörföretaget måste ha en behörig frisör som handledare och personen behöver vara anställd som trainee i (4 nivåer) och ska följa en läroplan för frisöryrket. Delprov och teoriprov avläggs . Delprovet är en del av gesäll- provet som görs under eller efter grundutbildningens nivå 1. Alla elever som genomfört nivå 1 ska erbjudas att avlägga delprov genom frisörföretagarna hos sin utbildningsanordnare eller i annan när- Yrkescollege och andra samverkansmodeller liggande lokal eller ort. Delprovet ska vara godkänt innan färdig- utbildning mot gesällprovet kan påbörjas. Det slutgiltiga gesällpro- vet görs . () är ett samarbete mellan Måleriföretagen i och kring yrkes- utbildningsfrågor. MYN arbetar i första hand med rekrytering, utbildning och gesällprov. Det finns i huvudsak två sätt att bli målare. Det vanligaste sättet är att studera bygg- och anläggningsprogrammet med inriktning måleri. Efter utbildningen behöver eleven en lärlingsanställning på ett måleriföretag. Lärlingsperioden uppgår och brukar ta ungefär att genomföra. En utgångspunkt för MYN:s syn på utbildningen är att goda resultat i gymnasiegemensamma ämnen är lika viktigt som goda resultat i yrkesämnen. MYN premierar goda studieresultat för de elever som uppfyller branschens krav då de vid examen tilldelas fler utbildningstimmar än de som inte gör det. Alla målerielever som fullföljt utbildningen tilldelas normalt . Om eleven uppnått de betygskrav som branschen ställt tilldelas . Det påverkar i sin tur längden på den lärlingsperiod som sedan ska leda till färdigutbildning. Det andra sättet, för den som inte har en grundläggande yrkes- utbildning, är att söka direkt hos ett måleriföretag om att få börja som lärling. Den sökande måste då ha fyllt . hade gymnasieelever företräde till lärlingsplatserna men den regeln är borttagen. MYN har konstaterat brister i de yrkesteoretiska delar- na i utbildningen av företagslärlingar. För att komma tillrätta med det har man tagit fram ett eget utbildningsmaterial. Materialet be- står av en lärobok och en webbplattform och används nu allmänt i landets gymnasieskolor, enlig MYN. För att få sitt yrkesbevis och gesällbrev som målare krävs ett godkänt gesällprov. Det har bestått av ett yrkestekniskt prov men det planeras att även ett teoretiskt prov ska ingå. Gesäll- provet utförs i den senare delen av lärlingsperioden. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Förutom att branschen har sin traditionella form för färdig- utbildning och kvalitetssäkring har man också vissa krav på den gymnasiala yrkesutbildningen. När det gäller dimensionering menar MYN att det är utbildningsanordnaren som ska analysera behovet av nya målare i regionen innan måleriutbildning erbjuds. I det sam- manhanget erbjuder MYN sig att bidra med branschens bedöm- ningar. Man informerar också utbildningsanordnare om de krav som branschen ställer. Bland annat vill MYN att alla yrkeslärare ska ha avlagt gesäll- prov samt ha pedagogisk behörighet och yrkeslärarexamen. Skolan ska erbjuda lokaler som är adekvata för utbildningen och kunna erbjuda APL för samtliga elever. De arbetsplatser där APL erbjuds till elever ska ha tecknat kollektivavtal. Man anser även att det åligger skolan att följa upp och dokumentera elevernas utbildning enligt . Hotell- och restaurangbranschens valideringsarbete och restauranger (SHR), föregångaren till Visita, har tidigare kvalitetssäkrat skolor. Det visade sig att en kvalitets- säkring av skolor kräver stora resurser och framför allt uppföljning. Av den anledningen har Visita valt att inte återuppta det arbetet. Visita menar att en certifierad gymnasieskola på ett läsår kan tappa sin kvalitet om någon eller några nyckelpersoner lämnar skolan. Skolinspektionen utövar tillsyn över huvudmän och gymnasie- skolor som erbjuder yrkesprogram. Visitas uppfattning är att Skol- inspektionen har bristande resurser och kompetens att bedöma en gymnasieskolas förutsättningar och förmåga att bedriva utbildning som motsvarar branschens krav. Det som skulle behöva bedömas är till exempel lärarnas yrkeskunskaper och om utrustning och lokaler möter den standard som krävs för en god yrkesutbildning. Visita har ställt sig till förfogande för att bidra med sina branschkunska- per men har inte fått någon förfrågan om att bistå vid tillsyn av gymnasieskolor som erbjuder programmen. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Besöksnäringen har ett partsgemensamt yrkesråd, Utbildnings- rådet för Hotell och Restauranger (UHR).29 En av rådets främsta uppgifter är att analysera framtidens utbildningsbehov. För att kunna påverka och kvalitetssäkra yrkesutbildningar riktade mot besöksnäringen har UHR tagit fram en valideringsmodell. Model- len omfattar de fyra yrkesinriktningarna kock, servering, konferens och reception. Målsättningen är att alla gymnasieskolor som erbju- der de berörda yrkesprogrammen ska validera sina elever utifrån modellen.