sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — Att anmälningar leder till adekvata utredningsinsatser är viktigt för individens upplevelse av möjlighet till upprättelse och sänder även signaler till förövarna om att hatbrott inte passerar obemärkt. genomgång av anmälningar visar att gärningspersonen ofta är identifierad vid antiziganistiska hatbrott. Detta bör öka förutsättningarna för utredning och uppklaring. Det är angeläget att ett svar kan ges på frågan om varför anmälningar om olaga hot med antiziganistiska motiv har en markant lägre uppklaring än vad som gäller generellt för brottet. En återkommande synpunkt som många romer framför till kommissionen är att Polisens kunskap om antiziganism är låg. Att Polisen har adekvat kunskap och medvetenhet om antiziganism, dess uttryck och konsekvenser, ökar förutsättningarna för att hatbrott anmäls, identifieras och utreds på ett förtroendeingivande sätt. Det är mot denna bakgrund särskilt angeläget att utbildningsinsatser genomförs inom poliskåren om antiziganism och hatbrott. Utbildningen bör ske på alla nivåer inom Polisen, inte bara för dem som tar emot och utreder anmälningar. För att fler anmälningar ska upp är det dessutom viktigt att fler aktörer än Polisen inom rättsväsendet prioriterar detta i högre utsträckning. Även åklagar- och domstolsväsendet bör därför genomföra insatser för att öka kunskapen om hatbrott och antiziganism. 18 (2015) Stängda dörrar. Hatbrott, diskriminering och vägar till upprättelse, som betonar vikten av att skyldighetsbärande aktörer vidtar skyndsamma åtgärder för att komma åt allvarliga kränkningar. Vidare bör övervägas om en förändring av arbetssätt kan bidra till att öka uppklaringsfrekvensen. har kommissionen följt flera anmälningar om hatbrott med antiziganistiskt motiv. I ett av ärendena bedömde Polisen initialt att gärningen inte utgjorde hatbrott. Anmälaren kontaktade då myndigheten igen och påtalade det orimliga i bedömningen samt redogjorde för på vilket sätt de aktuella händelserna kunde ha hatbrottsmotiv. Polisen omvärderade då händelserna och ändrade brottsrubriceringen.19 Vissa ärekränkningsbrott, som kan utgöra hatbrott, som förtal och förolämpning, faller enligt huvudregeln under s.k. enskilt åtal. Det innebär att det bara är den som utsatts för hatbrott som kan ange brottet till åtal och då också har att själv genomföra och bekosta den utredning som krävs för att driva en rättsprocess. Åklagare kan dock träda in i processen under vissa förutsättningar. gällde att åklagare fick väcka åtal om det av särskilda skäl ansågs påkallat från allmän synpunkt. Med verkan fr.o.m. ändrades bestämmelsen så att det inte längre krävs särskilda skäl för att åtal ska anses påkallat (SFS 2014:222). Skälet för ändringen var att ge målsäganden en starkare processuell ställning i ärekränkningsmål och ett ökat skydd för den personliga integriteten (prop. Den ändrade bestämmelsen har varit i kraft under och dess effekt borde nu utvärderas. Kommissionen har inte kännedom om att den faktiskt lett till att åklagare väckt talan i sådana fall. Stärk förtroendeskapande arbetssätt och metoder Kommissionen ser positivt på Polisens satsning på hatbrottsgrupper som specialiserar sig på att utreda och sprida kunskap såväl inom som utom den egna organisationen. Strävan efter en mångfald 19 inte- vill-hora/ där olika bakgrunder finns representerade bland de anställda bör vara särskilt viktig vad gäller brottsutredarna vid hatbrottsgrupperna. Här vill kommissionen framhålla vikten av att Polisen fortsätter arbetet med att utveckla arbetssätt som skapar goda förutsättningar för en dialog mellan romer och Polisen. Romers erfarenheter av hatbrott och kränkningar är en viktig källa för Polisens verksamhet. Romska grupper har viktig information om utsattheten men också om hur Polisens rutiner och verksamhet skulle kunna bidra till att romer får bättre tillgång till sina rättigheter. Romsk kompetens skulle kunna bidra till nya arbetssätt som vore anpassade till deras särskilda behov och förutsättningar. Polisen bör också överväga möjligheten att göra sin verksamhet mer tillgänglig genom att till exempel inrätta särskilda kontaktvägar för personer som utsatts för hatbrott, t.ex. så kallade ”hot lines”, dit personer som utsatts för hatbrott snabbt skulle kunna bli slussade till de särskilda hatbrottsgrupperna. I en inte obetydlig andel av anmälningarna om hatbrott är gärningspersonen verksam inom servicesektorn. Enligt kommissionen bör näringslivets aktörer överväga att i större utsträckning uppmärksamma detta och reflektera över det ansvar de har för att det inte förekommer kränkningar inom deras verksamhet. Arbetsmarknadens parter kan här inta en aktiv roll för att motverka förekomst av kränkningar genom att sprida kunskap och öka medvetenheten inom branschen. Minska barns utsatthet för antiziganistiska hatbrott Romska barn tvingas uppleva hot och kränkningar av grannar och i sin skolmiljö. Det är händelser som påverkar deras möjligheter och förutsättningar till en trygg uppväxt. Romer framför en stark oro till kommissionen över att barn och ungdomar utsätts för samma diskriminering och antiziganism som de själva upplevt och att den historiska kontinuiteten vad gäller antiziganismen inte synes ha brutits. Kommissionen vill betona vikten av att hatbrottsanmälningar som rör barn ges större uppmärksamhet och prioriteras särskilt. Det är djupt oroande att barn i så hög utsträckning utsätts för antiziganistiska hatbrott i sin närmiljö. Den statistik som Brå redovisar synliggör inte hur anmälningar fördelar sig med hänsyn till ålder. För att synliggöra och motverka denna synnerligen alarmerande aspekt av hatbrott kan det finnas skäl att se över möjligheten att Brå och Polisen redovisar statistik som är köns- och åldersuppdelad så att skillnader i anmälningar om hatbrott som rör kvinnor, män eller barn framgår. Att synliggöra mönster av detta slag är viktigt för att kunna identifiera och vidta relevanta och effektiva åtgärder. Vid rundabordssamtalet framförde en representant för att barn efterfrågar ökad kunskap om hur man anmäler hatbrott och kränkningar. Att säkerställa att det finns tillgänglig och anpassad information som sprids till barn och ungdomar bör vara en prioriterad uppgift. Ett bra initiativ är information på webben, . Särskild spridning av denna information till de romska organisationerna kan behövas. Skolan har en viktig roll i att synliggöra och motverka rasism och därmed också hatbrott. har utifrån samtal med personer som tillhör minoritetsgrupper i funnit att det finns okunskap, stereotyper och generaliseringar om minoritetsgrupper i skolans värld. Bristerna gäller lärarnas kunskap, men framförallt läromedel som behandlar historia och agerande i olika skeenden. Det riktas också kritik mot att skolpersonal och/eller skolledningen inte tar sitt antidiskrimineringsuppdrag på allvar.20 Enligt kommissionen bör skolan ta ett större ansvar när det gäller åtgärder mot dessa brister. Som ett led i att förbättra skolans förutsättningar att undervisa om statens och kommuners historiska förtryck av romer, har kommissionen på regeringens uppdrag tagit fram en skrift med tillhörande lärarhandledning, Antiziganismen i . Om övergrepp och kränkningar av romer och i dag.21 Förhoppningen är att detta läromedel ska spridas och användas brett i syfte att öka kunskapen och förståelsen om historiens betydelse för romers situation . (2015), Stängda dörrar. Hatbrott, diskriminering och vägar till upprättelse. 21Skriften och lärarhandledningen kan laddas ner på . Minska kvinnors utsatthet för antiziganistiska hatbrott Antiziganistiska hatbrott drabbar kvinnor hårt. Vid en konferens med romska kvinnor som kommissionen anordnade , enades deltagarna om att hatbrott är ett av fem prioriterade områden där det krävs särskilda insatser för att förebygga antiziganism. Romska kvinnor vittnar om utsatthet för våld eller hot om våld i kollektivtrafiken, i parken eller på väg hem från jobbet. De offentliga – alltså de gemensamma – rummen är särskilt otrygga platser. 22 Denna bild överensstämmer med () slutsatser om diskriminering av romer. Vid en genomgång av ca 230 anmälningar från romer inkomna till myndigheten –2010, visade det sig att var från romska kvinnor och många av anmälningarna vittnar om en utsatthet i vardagliga miljöer.23 Kvinnors särskilda utsatthet för antiziganistiska hatbrott måste synliggöras i högre utsträckning. När skillnaderna tydliggörs kan också relevanta åtgärder formuleras. Att Brå och Polisen redovisar statistik som är könsuppdelad vore ett sätt. Kommissionen vill också understryka vikten av att Polisen i sin dialog med romer träffar romska kvinnor och ungdomar för att få del av deras erfarenheter och nå ut med information om sin verksamhet. Säkerställ utsatta EU-medborgares rättigheter Rapporterna visar att hatbrott och allvarliga kränkningar riktade mot utsatta EU-medborgare är mycket vanligt förekommande. Attackerna begås i stor utsträckning på platser där de befinner sig liksom vid boplatserna. De händelser som rapporteras i media är ofta mycket grova och synes ofta ha ett samband med den hatpropaganda mot romer som sprids på olika nätsajter. Det är viktigt att så långt som möjligt ta bort de konkreta hinder som försvårar för offren att anmäla övergrepp. Oavsett om en polisanmälan görs av den som blivit utsatt för brott, vittnen eller någon annan som får kännedom om händelsen är det viktigt att anmälningen tas på allvar – och att Polisen genom sitt agerande signalerar 22Expressen , ”Fem punkter för att stärka våra rättigheter”. 23DO (2011), Romers rättigheter. detta till målsäganden. Med hänsyn till EU-medborgares utsatta situation, som ofta präglas av en osäker boendesituation och en rädsla för avhysning eller utvisning, ställs det särskilda krav på att Polisen agerar snabbt, korrekt och förtroendeingivande. För att minska EU-medborgarnas utsatthet generellt bör även andra myndigheter fokusera på förtroendeskapande åtgärder. Ett gott samarbete med frivilligorganisationer som verkar för och med EU-medborgare, är centralt för att skapa en förtroendefull länk till gruppen och för att sprida information om hur de kan få tillgång till och tillvarata sina rättigheter. Vidta särskilda insatser för att komma åt näthatet Internet utgör ett forum som kräver särskild uppmärksamhet, där hat och allvarliga kränkningar i stor utsträckning får passera obemärkt. I Expos kunskapsöversikt över minoriteters erfarenheter av hatbrott och diskriminering identifieras nätet som en viktig och återkommande arena för utsatthet som upplevs som laglöst land.24 Nätets centrala roll för att sprida rasism och intolerans har även uppmärksammats av kommission mot rasism och intolerans (ECRI), som noterar en tilltagande hets på framförallt nätet.25 Kommissionen kan konstatera att internet är en svåråtkomlig men mycket kraftfull arena för rasistiska krafter. Enligt kommissionen är en mer systematisk granskning av de olika extrema hatsajterna viktig i arbetet mot hatbrott. En ökad ”patrullering” av Polisen på internet är således helt nödvändig. Det krävs också insatser för att öka allmänhetens kunskap om vad som gäller vid hatbrott på nätet, var gränsen går mellan tillåtna och otillåtna yttranden, hur man anmäler kränkningar och hur man i övrigt kan agera för att reagera på och få bort kränkande skrivningar från nätsajter. (2015), Stängda dörrar. Hatbrott, diskriminering och vägar till upprättelse. 25ECRI (2015), Annual report on ECRI’s activities. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.