sou · H4B382 · 2016-11-29 00:00:00 — •att större företags finansiella ställning ska beaktas vid bestäm- mandet av företagsbotens storlek när det är fråga om särskilt klandervärd brottslighet, •att sanktionskumulation i första hand ska beaktas när företags- boten bestäms i stället för vid påföljdsbestämningen, •att talan om företagsbot för vissa mutbrott som har begåtts utom riket ska kunna prövas efter svensk lag och vid svensk domstol, och •att gränsen för när företagsbot får åläggas genom strafföreläg- gande höjs från till . Förslagen bedöms få ekonomiska konsekvenser för staten, kommu- ner, landsting och företag samt samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. De kan också antas ha betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet och för små företags möjlighet att kon- kurrera med större företag. De bedöms däremot inte få några kon- sekvenser för den kommunala självstyrelsen, för sysselsättningen eller för offentlig service i olika delar av landet. De kommer inte heller att påverka jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. En utredning ska bl.a. beskriva problemet och vad man vill upp- nå samt vilka alternativa lösningar som finns och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd. Den ska också lämna upp- gift om vilka som berörs av regleringen och bedöma om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Vi har valt att fortlöpande i betänkan- det göra den här typen av överväganden i anslutning till de förslag som har lämnats. I den mån vi har funnit det nödvändigt redovisas emellertid våra överväganden i dessa avseenden även i detta avsnitt. Det har varit svårt att fullt ut bedöma de ekonomiska konsekven- serna av våra förslag. De bedömningar som vi har gjort har bl.a. för- utsatt antaganden om i hur många fler fall som frågan om företags- bot kan komma att aktualiseras med anledning av våra förslag. Det har inte varit möjligt att göra den uppskattningen med någon form av exakthet. Det beror bl.a. på att det inte finns någon statistik på antalet brott i de verksamheter som enligt vårt förslag ska omfattas av företagsbotsregleringen. Konsekvenserna av våra förslag är också i stor omfattning beroende av externa faktorer. Bland dessa kan näm- nas brottslighetens struktur och omfattning samt vilka satsningar och prioriteringar som görs för att minska brottsligheten. Våra för- slag innebär att ytterligare uppgifter kommer att läggas på några av rättsväsendets myndigheter. De kostnadsökningar som kan förväntas till följd av detta har varit svåra att bedöma, eftersom det inte har varit möjligt att ta reda på vad genomsnittskostnaden för att han- tera en företagsbotsfråga uppgår till hos åklagarväsendet, polis- väsendet respektive domstolarna.1 Sammantaget har det därför varit nödvändigt att i betydande utsträckning bygga analysen av, framför allt, de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag på antaganden. Konsekvensanalysen består av ett inledande avsnitt som behand- lar förslagens övergripande konsekvenser. I följande avsnitt redo- görs mer detaljerat för förslagens individuella konsekvenser i den utsträckning vi har bedömt att det finns behov av detta. I det avslu- tande avsnittet redogör vi kortfattat för behovet av informations- insatser m.m. 1 Av årsredovisning framgår att ”styckkostnaden” för ett brottmål uppgick till , se årsredovisning 2015 s. 137. Av Åklagar- myndighetens årsredovisning framgår att genomsnittskostnaden för en brottsmisstanke uppgick till , se årsredovisning 2015 s. 18. För Ekobrotts- myndigheten var genomsnittskostnaden per brottsmisstanke år , se Eko- brottsmyndighetens årsredovisning 2015 s. 48. Vi bedömer emellertid inte att dessa siffror ger en rättvisande bild av hanteringskostnaden för respektive myndighet när det gäller företagsbots- frågor. För domstolarna utgör företagsbotsfrågan t.ex. typiskt sett endast en mindre del av ett brottmål. 14.2.1Ekonomiska konsekvenser för staten Bedömning: För några av rättsväsendets myndigheter kommer det att uppstå kostnadsökningar. Dessa bedöms uppgå till sam- manlagt och kommer framför allt att drabba åklagarväsendet. Kostnadsökningarna kan finansieras inom ramen för befint- liga anslag. Förslagen bedöms medföra intäktsökningar med för staten. Skälen för vår bedömning De föreslagna lagändringarna innebär bl.a. att tillämpningsområdet för företagsboten utvidgas. Ytterligare uppgifter kommer därför att läggas på rättsvårdande myndigheter. Som närmare framgår av av- snitt 14.3.1 bedömer vi att förslaget att utvidga företagsbotens tillämpningsområde kommer att medföra kostnadsökningar med sammanlagt för staten. Av dessa hänför sig till domstolarna, till åklagarväsendet och till polisväsendet. Också förslaget att införa s.k. förhöjd företagsbot kommer att innebära kostnadsökningar för staten (se avsnitt 14.3.2). De sammanlagda kostnadsökningarna av det för- slaget bedöms uppgå till , varav 395 000 kro- nor hänför sig till åklagarväsendet, till domstolarna och till polisväsendet. För åklagarväsendet uppgår därmed de sammantagna kostnads- ökningarna till . Motsvarande siffra för domstol- arna och polisväsendet är respektive . De sammanlagda kostnadsökningarna för staten bedöms uppgå till . Såväl förslaget om att utöka möjligheterna att föra talan om företagsbot för vissa utom riket begångna mutbrott som förslaget om att sanktionskumulation i första hand ska beaktas när företags- boten bestäms kan medföra vissa kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten. Dessa bedöms emellertid bli försumbara (jfr av- snitten 14.3.3 och 14.3.4). En sammantagen bedömning leder till slutsatsen att ett aktivt nyttjande av det utvidgade tillämpningsområdet för bestämmelserna om företagsbot tillsammans med tillkommande utredningskrav i mål om förhöjd företagsbot kan antas leda till marginellt ökad arbets- belastning och därmed också till marginella kostnadsökningar för rättsväsendets myndigheter, främst och Eko- brottsmyndigheten. Som framgår av avsnitt 14.3.1 bedömer vi inte att det totala antalet ärenden hos polis eller åklagare kommer att öka, eftersom de ytterligare brott som kan föranleda företagsbot är föremål för utredningsinsatser. Flera ärenden än kom- mer emellertid att behöva utredas när det gäller just frågan om före- tagsbot. Förslaget om förhöjd företagsbot kan dessutom föranleda att enstaka ärenden kommer att kräva större utredningsresurser (jfr avsnitt 14.3.2). När förslagens ekonomiska konsekvenser för staten ska bedömas bör det framhållas att en betald företagsbot enligt 36 kap. 17 § brotts- balken tillfaller staten. Såväl utvidgningen av företagsbotsbestämmel- sernas tillämpningsområde som införandet av förhöjd företagsbot bedöms därför leda till att staten tillförs ytterligare medel. Stor- leken av dessa är svåra att bedöma mer exakt. Som närmare framgår av avsnitten 14.3.1 och 14.3.2 uppskattar vi emellertid att förslagen kommer att medföra intäktsökningar för staten om sammanlagt . Den stora merparten av intäktsökningar- na () förväntas uppstå genom införandet av förhöjd företagsbot för större företag. Förslaget att höja gränsen för när företagsbot ska få åläggas genom strafföreläggande innebär att arbetsbördan för domstolar och åkla- gare i någon utsträckning kan förväntas minska. Vi bedömer emeller- tid att minskningen i arbetsbelastningen – åtminstone inledningsvis – kommer att vara försumbar (se avsnitt 14.3.5). Avslutning och sammantagen bedömning Övriga förslag i betänkandet bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser för staten. Förslaget innebär i och för sig att också staten själv kommer att kunna åläggas företagsbot i flera fall . Detta förhållande torde emellertid inte påverka statens eko- nomi, eftersom betalda företagsböter tillfaller staten. Samtliga nu angivna kostnadsökningar bedöms kunna finansi- eras inom ramen för befintliga anslag. Om våra förslag får större genomslag än förväntat kommer kost- nadsökningarna för staten att bli större än vad som har redo- visats. I så fall kommer emellertid också intäktsökningarna att bli större. Om kostnadsökningarna för t.ex. åklagarväsendet blir större än beräknat, kan därför behovet av ökade anslag finansieras genom de intäktsökningar som förslagen kommer att medföra. Avslutningsvis kan nämnas att de nya reglerna kan komma att föranleda ett behov inom myndigheterna av intern information, ut- bildning och revidering av eventuella handböcker (se avsnitt 14.4). Kostnaderna för detta bedöms dock bli försumbara. 14.2.2Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Bedömning: Förslagen kan leda till kostnadsökningar för vissa kommuner och landsting. Kostnadsökningarna beräknas inte överstiga och omfattas inte av den kom- munala finansieringsprincipen. Skälen för vår bedömning Våra förslag innebär bl.a. att en kommun eller ett landsting kan komma att åläggas företagsbot med anledning av brott som begås i utövningen av sådan offentlig verksamhet som kan jämställas med näringsverksamhet, t.ex. vård, skola och omsorg. Det kan därmed förväntas att kommuner och landsting kommer att åläggas före- tagsbot i större utsträckning än vad som sker . Kommuner och landsting kommer också att kunna åläggas företagsbot med stöd av den föreslagna bestämmelsen i 36 kap. 7 a § första stycket 3 brotts- balken, dvs. för brott som har begåtts i utövningen av annan verk- samhet som en juridisk person bedriver, om brottet har varit ägnat att bereda den juridiska personen en ekonomisk fördel; vi bedömer dock att detta kommer att bli sällsynt. Som närmare framgår av avsnitt 14.3.1 bedömer vi att utvidg- ningen av företagsbotsbestämmelsernas tillämpningsområde kommer att föranleda att företagsbot åläggs i 85 fler fall samt att medel- storleken på företagsböterna kommer att uppgå till . De sammanlagda årliga kostnadsökningarna för juridiska personer till följd av förslaget bedöms alltså uppgå till . Det får dock förutsättas att flertalet kommuner och landsting har goda förutsättningar att organisera och styra sin verksamhet så att brott i verksamheten väsentligen kan undvikas; för dessa kom- muner och landsting torde det enbart undantagsvis uppkomma några kostnader av betydelse. I den mån en kommun eller ett landsting har eftersatt kontrollen av verksamheten kan dock givetvis kostna- derna bli mera kännbara. De kostnadsökningar som kan uppkomma för enskilda kommu- ner och landsting omfattas inte av den kommunala finansierings- principen, eftersom våra förslag inte innebär att nya uppgifter läggs på kommuner eller landsting. 14.2.3Ekonomiska konsekvenser m.m. för företag Bedömning: Förslagen kan leda till kostnadsökningar för vissa företag. Kostnadsökningarna kommer framför allt att drabba vissa större företag. Förslagen förväntas bidra till bättre konkurrensförhållanden för bl.a. små företag. Skälen för vår bedömning Antalet aktiva företag i företagsregister uppgick till 1 177 761. Såsom aktiva företag räk- nas juridiska personer och fysiska personer som är registrerade för mervärdesskatt, som arbetsgivare eller, i branscher som inte är mer- värdesskattepliktiga, för F-skatt. Till skillnad mot vad som gäller för flertalet andra juridiska personer finns det inte något krav på att ideella föreningar ska registreras. omfattar därför inte alla ideella föreningar utan endast sådana som har registrerats och fått ett organisationsnummer. Våra förslag berör samtliga slag av juridiska personer (med undan- tag av dödsbon) och även samtliga enskilda näringsidkare. För alla dessa kan därför, i ett enskilt fall, våra förslag få ekonomiska effekter. Det bör dock framhållas att enskilda näringsidkare (som utgör av alla registrerade företag) inte omfattas av vårt förslag att utvidga tillämpningsområdet för bestämmelserna om företags- bot och i praktiken inte kommer att beröras av de föreslagna bestäm- melserna om förhöjd företagsbot. Våra förslag kommer därför att få mycket begränsade ekonomiska effekter för enskilda näringsidkare. Förslaget att företagsbot i vissa fall ska kunna åläggas för brott som har begåtts i utövningen av annan verksamhet kan, i enskilda fall, leda till kostnadsökningar för, framför allt, ideella föreningar och andra juridiska personer som bedriver annan verksamhet än näringsverksamhet. företagsregister upptog 28 741 aktiva ideella föreningar i november 2015.2 Antalet oregistre- rade ideella föreningar i är inte känt men torde vara relativt stort. Det bör även beaktas att det aktuella registret skiljer mellan aktiva och inaktiva företag. Eftersom endast en liten del av de ideella föreningar som har organisationsnummer är registrerade för mer- värdesskatt eller F-skatt, räknas merparten av de ideella föreningarna som inaktiva i registret. Att en ideell förening i Statistiska Central- byråns register har betecknats som inaktiv innebär dock inte nöd- vändigtvis att det inte bedrivs någon verksamhet inom föreningen. När det gäller antalet ideella föreningar som kan få konsekvenser av våra förslag är därför mörkertalet stort. var t.ex. knappt 30 000 av sammanlagt 160 000 registrerade ideella föreningar upptag- na som ”aktiva” i företagsregistret. Som närmare framgår av avsnitt 14.3.1 uppskattar vi att utvidg- ningen av tillämpningsområdet för bestämmelserna om företagsbot kommer att föranleda att företagsbot åläggs i 85 fler fall , att medelstorleken på företagsböterna kommer att uppgå till 100 000 kro- nor och att de sammanlagda årliga kostnadsökningarna därmed kom- mer att uppgå till . 2 Vidare upptog registret 10 186 samfälligheter, 912 trossamfund, 4 436 stiftelser och 18 405 bostadsrättsföreningar. Vår bedömning är att en endast förhållandevis liten del av dessa kostnadsökningar kommer att beröra annat än verksamhet som kan jämställas med näringsverksamhet. I den mån en ideell förening har eftersatt kontrollen av verksamheten kan dock givetvis, i ett enskilt fall, kostnaderna bli kännbara. Förslaget om förhöjd företagsbot kommer att innebära kost- nadsökningar endast för sådana företag som omfattas av årsredovis- ningslagens definition av större företag (se 1 kap. 3 § första stycket 4 årsredovisningslagen). fanns det 6 983 företag i som uppfyllde fler än ett av de i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen uppställda villkoren (a–c) för större företag (se avsnitt 10.12.4). Som närmare framgår av avsnitt 14.3.2 bedömer vi att de årliga kostnadsökning- arna för större företag kommer att uppgå till sammanlagt 45 miljo- ner kronor. Dessa kostnader kommer dock givetvis inte att fördelas jämnt över företagen utan väsentligen drabba de företag som har eftersatt kontrollen över verksamheten. Förslaget att utöka åklagarnas möjlighet att föra talan om före- tagsbot vid svensk domstol för mutbrott som har begåtts utom riket förväntas inte medföra några märkbara kostnadsökningar för företagen (jfr avsnitt 14.3.4). Det förhållandet att kostnadsökningarna framför allt kommer att drabba företag som har eftersatt kontrollen över sin verksamhet innebär en fördel i konkurrenssynpunkt för företag som bedriver sin verksamhet på ett sådant sätt att brott kan und- vikas. Eftersom kostnadsökningarna kommer att drabba endast större företag, kan det också förutsättas att konkurrensfördelarna sammantaget sett blir särskilt stora för små företag. Dessa kommer få bättre förutsättningar att konkurrera med större företag på lika villkor. Detta kan få en inte oväsentlig betydelse på sådana mark- nader där såväl små som större företag är verksamma. Våra förslag är emellertid ägnade att främja all seriös verksamhet på bekostnad av mindre seriös sådan. Våra förslag bedöms inte medföra några generella konsekvenser när det gäller företagens arbetsförutsättningar eller förhållanden i övrigt. Regleringen kommer t.ex. inte att föra med sig någon ökad tidsåtgång eller några ytterligare administrativa kostnader för före- tagen. 14.2.4Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: Förslagen kan antas ha en brottsavhållande verkan. Skälen för vår bedömning Bestämmelserna om företagsbot ger företagen ett incitament att förebygga brott i utövningen av den egna verksamheten. I och med att tillämpningsområdet för bestämmelserna om företagsbot utvid- gas ökar antalet verksamheter som riskerar att åläggas företagsbot. Syftet med våra förslag är att förmå företagen att bedriva sin verk- samhet på ett sådant sätt att brott i större utsträckning kan und- vikas (se avsnitt 14.3.1). Utsikten att uppnå ekonomisk är en av de främsta driv- krafterna bakom många brott. Av kriminalpolitiska skäl är det därför viktigt att företag som tillåter att brott begås i utövningen verk- samheten kan drabbas av tillräckligt ingripande sanktioner. Genom de föreslagna bestämmelserna om förhöjd företagsbot säkerställs att även finansiellt starka företag kan drabbas av ingripande och ekono- miskt kännbara sanktioner när allvarliga brott begås i utövningen av deras verksamhet. Därmed ökar också incitamenten för större företag att organisera och driva sin verksamhet på ett brottsförebyggande sätt (se avsnitt 14.3.2). Den utökade möjligheten att föra talan om företagsbot mot svenska företag för mutbrott som har begåtts utom riket utgör ytter- ligare ett incitament för svenska företag att förebygga korruption inom verksamheten (se avsnitt 14.3.4). Sammanfattningsvis bedömer vi att de föreslagna bestämmelser- na kommer att ha en brottsavhållande effekt. 14.2.5Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt Bedömning: Förslagen kan antas medföra positiva effekter för samhällsekonomin. Skälen för vår bedömning Våra förslag innebär att bestämmelserna om företagsbot kommer att få en bättre brottsavhållande verkan, särskilt i fråga om vissa slag av brottslighet, såsom arbetsmiljöbrott och ekonomisk brottslighet. Det råder inte något tvivel om att brottslighet av dessa slag orsakar samhället stora kostnader. Den brottspreventiva effekten av våra förslag kan därför bidra till en positiv utveckling av samhällseko- nomin. 14.3Särskilda konsekvenser av förslagen Bedömning: För några av rättsväsendets myndigheter kommer det att uppkomma kostnadsökningar. Dessa bedöms uppgå till sammanlagt och framför allt drabba åkla- garväsendet. Vissa kommuner, landsting och företag kommer också att drabbas av kostnadsökningar. Kostnadsökningarna för statliga myndigheter kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Kostnadsökningarna för kommuner och landsting omfattas inte av den kommunala finansieringsprincipen. Förslaget bedöms medföra intäktsökningar med 6 800 000 kro- nor för staten. Förslaget kan antas ha en brottsavhållande verkan. Skälen för vår bedömning Vi föreslår att företagsbot ska kunna åläggas för – utöver brott som har begåtts i utövningen av näringsverksamhet – brott som har be- gåtts i utövningen av sådan offentlig verksamhet som kan jämställas med näringsverksamhet och brott som har begåtts i utövningen av annan verksamhet som en juridisk person bedriver, om brottet har varit ägnat att bereda den juridiska personen en ekonomisk fördel. Förslaget kan antas leda till en ökning av antalet ärenden om före- tagsbot hos de rättsvårdande myndigheterna. Hur stor den ökade arbetsbelastningen blir är svårt att bedöma, bl.a. eftersom det inte finns någon statistik som visar i vilken omfattning som det begås brott i utövningen av sådan verksamhet som inte utgör närings- verksamhet. Det torde emellertid inte råda något tvivel om att före- tagsbot även fortsättningsvis kommer att vara vanligast vid brott i näringsverksamhet. Vi har därför uppskattat att av det framtida antalet mål om företagsbot kommer att avse situa- tioner där det inte är möjligt att ålägga företagsbot; det innebär att företagsbot kommer att åläggas genom dom eller strafföreläg- gande i cirka 85 fler fall per år.3 Företagsbotsfrågan kommer därut- över att aktualiseras i ytterligare ett antal fall där talan om företags- bot ogillas eller överhuvudtaget aldrig väcks. Vi har bedömt antalet sådana fall till 45 , varav 30 avser mål som har prövats i domstol men ogillats. När det gäller den ökade arbetsbelastning som detta kommer att medföra bör det beaktas att det inte är fråga om någon nykrimi- nalisering. De ”nya brott” som kan föranleda företagsbot är brott av de slag som är föremål för utredningsinsatser och lagföring. Det förhållandet att företagsbot kan åläggas i fler fall inne- bär också att antalet åtal för brott som har begåtts av oaktsamhet och inte kan antas föranleda annan påföljd än böter i någon mån bör bli färre (jfr åtalsprövningsregeln i 36 kap. 10 § ). I så fall kommer den ökade arbetsbelastningen att balanseras av att annat arbete – åtalet och dess bedömande – faller bort. För domstolarnas del bedömer vi att arbetstiden för domare ökar med i genomsnitt per tillkommande mål där frågan om före- tagsbot prövas i domstol. Den ökade handläggningstiden för övriga personalkategorier bedöms uppgå per mål.4 Eftersom fler- talet, ungefär två tredjedelar, av alla tillkommande ärenden kan för- väntas avgöras genom strafföreläggande (jfr avsnitt 14.3.5) bedömer 3Av statistik från framgår att företagsbot ålades i 379 strafförelägganden och 171domar , dvs. i sammanlagt 550 fall. av 550 motsvarar 82,5 mål . 4Tidsåtgången för domare och övriga personalkategorier innefattar även eventuell prövning i hovrätt och . vi att antalet tillkommande företagsbotsfrågor i domstol kommer att uppgå till 60 per år.5 Den sammanlagda arbetstidsökningen be- döms därmed uppgå (60 x 4). Kostnaden för detta beräknas till per år.6 För åklagarväsendets del bedömer vi att arbetstiden för åklagare ökar med i genomsnitt per tillkommande ärende som prövas i domstol och per tillkommande ärende som inte prövas i domstol (antingen därför att ett strafföreläggande utfärdas eller därför att ärendet avslutas utan åtgärd). Den ökade handlägg- ningstiden för övriga personalkategorier bedöms uppgå per ärende oavsett hur det avslutas.7 Även för åklagarnas del kom- mer 60 mål att avgöras i domstol. Den sammanlagda arbets- tidsökningen för dessa bedöms uppgå (60 x 7). Reste- rande 70 mål (130–60) förväntas innebära en arbetstidsökning om sammanlagt (70 x 4). Den sammanlagda arbetstidsökning- en bedöms därför uppgå (420 + 280). Kostnaden för detta beräknas till knappt 425 000 kronor.8 Arbetstiden för poliser och övrig personal i polisväsendet bedöms öka med i genomsnitt per tillkommande mål oavsett om detta prövas i domstol eller inte. 5Av de 85 tillkommande åläggandena av företagsbot väntas en tredjedel, dvs. knappt 30, åläggas i domstol. Till det kommer ytterligare 30 fall där talan ogillas. 6Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för en domare, inklusive sociala avgifter, uppgår till , att den genomsnittliga årliga kostna- den för övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x ). Ett annat sätt att beräkna kostnaderna för domstolarna är att uppskatta kostnadsökningarna genom att titta på styckkostnaden för brottmål i tingsrätt. Kostnadsökningarna för tings- rätterna skulle i sådana fall uppgå till (60 x 15 866). Vi bedömer emellertid att en sådan beräkning inte är rättvisande (jfr fotnot nr 1). 7Tidsåtgången för åklagare och övriga personalkategorier innefattar även eventuell prövning i hovrätt och . 8Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för en åklagare, inklusive sociala avgifter, uppgår till , att den genomsnittliga årliga kostnaden för övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x ). Ett alter- nativt sätt att beräkna kostnaderna för åklagarväsendet skulle kunna vara att uppskatta kost- nadsökningarna enligt genomsnittskostnaden för brottsmisstankar. Kostnadsökningarna för åklagarväsendet skulle i sådana fall, mot bakgrund av att den stora merparten av alla företags- botsfrågor handläggs av , uppskattas till (130 x 2 688). Vi bedömer emellertid inte att en sådan beräkning är rättvisande (jfr fotnot nr 1).