sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Sociala medier underlättar organisering utan organisationer, och gör det möjligt att aktivera ett engagemang som kan ligga latent.13 Med de sociala medierna kommer också möjligheten att snabbt mobilisera stora mängder människor för allt från näthatskampanjer till insamlingar och mass- demonstrationer. Utan sociala medier hade rörelser som Occupy Wall Street och Indignados haft svårare att föra samman så många människor. Det verkar dock finnas en glidande skala mellan traditionella organisationer och "nya" former av nätverk.14 Dessutom finns det uppenbara svagheter för mer eller mindre spontant organiserade rörelser: de saknar förmåga att kunna förhandla med andra parter och eftersom ”medlemmarna” inte har några starkare bindningar till nätverket kan de snabbt försvinna. Om engagemanget är långvarigt kan nätverket i stället tjäna som en utgångspunkt för att bygga en mer traditionell organisation eller rörelse. Det hände med exempelvis Indignados i , som gav upphov till det politiska partiet Podemos. Det kan också vara så att nätverksbaserade rörelser kommer att behöva att ”stelna” som traditionella organisationer om de skall ha någon möjlighet att påverka samhället på . Det är alltså inte så att sociala medier per automatik leder till en ny maktstruktur i samhället. Snarare finns det mycket som tyder på att de som bäst kan utnyttja de sociala mediernas möjligheter till organisation och mobilisering påminner mycket om de grupper 13jfr Amnå 2012. 14se t ex 2013. som traditionellt inom forskningen associerats med politiskt del- tagande och aktivism: välutbildade personer med ett stort politiskt intresse och gott självförtroende. Om man har ambitionen att verka för en representativ demokrati med ett stort folkligt del- tagande och engagemang skall man minst av allt luta sig tillbaka och tro att kommunikationsteknologiska lösningar löser de probl- em med politisk ojämlikhet som man upplever i samhället. Man bör i stället göra två saker: 1.För att skapa ett samhälle där möjligheterna men också viljan att påverka det demokratiska systemet är jämnt spridda i befolk- ningen bör man satsa på politiska instrument som bidrar till social och ekonomisk jämlikhet i befolkningen. Särskilt viktigt är detta för barn och unga, eftersom det är som den politiska socialiseringen sker.15 Skolans uppdrag att fungera som en av livschanser och för demokratisk fostran skall alltså tas på största allvar. Politiskt intresserade och kunniga medborgare med självförtroende och tillit till varandra och till samhället är också en stöttepelare för folkstyret. 2.De politiska partierna bör överväga att möta nedgången i medlemstalen i befolkningen på olika sätt. Det handlar om att utveckla former för att dels sänka trösklar för medborgare att bli medlemmar, dels möta det politiska engagemang utanför de politiska partierna som bevisligen finns och som växer sig starkare. Detta gäller även när företrädare för den representativa demokratin, i egenskap av partiaktiva eller förtroendevalda i offentliga organ, försöker nå ut till grupper och intressen som traditionellt företrätts av organisationer. Föreningssverige och den korporativa staten, dvs där medborgarnas inflytande kanal- iseras genom starka intresseorganisationer, har länge varit begrepp som kännetecknat , och det kommer förmod- ligen att vara sant även . Det kommer dock att bli allt viktigare att hitta sätt att inkludera grupper och nätverk som inte har valt att organisera sig i traditionella former. Detta för att säkerställa en genuin, jämlik och representativ diskussion om hur vi bör bygga vårt samhälle. 15 Prior 2010. Allport, G. W. (1985). The historical background of social psychology. I G. Lindzey & E. Aronson (red.). The Handbook of social psychology, (3e utgåvan, s. 1–46). Amnå, E., ., ., , H. (2009) Political socialization and human agency. The development of civic engagement from adolescence to adulthood. Statsvetenskaplig tidskrift, 111, 27–40. Amnå, E. & , J. (2013) Unga politiskt intresserade engageras inte av partierna. (), . Asch, S. (1955). Opinions and social pressure. Scientific American, 193, 31–35. Bakshy, E., , S., & Adamic, L. (2015). Exposure to ideo- logically diverse news and opinion on Facebook. Science, 5, 1130– 1132. Baumeister, R. F., & , M. (1995). The need to belong: for interpersonal attachments as a fundamental human motivation. Psychological Bulletin, 117, 497–529. Benkler, Y. (2006). The wealth of networks. , CT: . , L. W., Segerberg, A. (2013). The Logic of Connective Action. Digital Media and the Personalization of Contentious Politics. Berinsky, A.J. & , G.S. (2011). Education and political partici- pation: Exploring the causal link. Political Behavior 33, 357–373. van Bietzen, I. , P. Poguntke, T. (2012). Going, going, . . . gone? The decline of party membership in contemporary Europe, , 51, 24–56. Blais, A., Gidengil, E., and Nevitte, N. (2004). Where does turnout decline come from? 221–236. M. Fariss, C. J. , J. J. , A. I. Marlow, C. Settle, J. E., & , J. (2012). A 61-million-person experi- ment in social influence and political mobilization, Nature, 489, 295–298. Boulianne, S. (2015). Social media use and participation: a meta- analysis of current research. Information, , 18, 524–538. boyd, d. (2008). Taken out of context: teen sociality in networked publics. Unpublished Doctoral Thesis, , , CA. , H. E., Verba, S., & Schlozman, K. (1995). Beyond SES: A resource model of political participation. , 89, 271–294. Brennan, G., & , J. (1984). Voter Choice and the Evaluation of Political Alternatives. American Behavioral Scientist, 28, 185–201. Brennan, G., & Lomasky, L. (1985). The Impartial Spectator Goes to : Toward a Smithian Theory of Electoral Behavior. Economics and Philosophy, 1, 189–211. Burden, B. (2009). The dynamic effects of education on voter turnout. Electoral Studies 28: 540–549. (2011). Social and Cognitive Biases in Decision Settings. A., & , H. (2015) Why Engage in Collective Action? The Conditional Effect of Social Support on Protest Participation (under review). A., , H. & , G. (2013). Protest Activity, Social Incentives, and Rejection Sensitivity: Results from a survey experiment about tuition fees. Contention, 1, 1–15. A., , H., & Knapton, H. M (2015). Group Belonging- ness and Collective Action: Effects of to Belong and Rejection Sensitivity on Willingness to Participate in Protests Activities. (forthcoming). , H., , J. & , A. (2006). Medborgarna och del- tagandeparadoxen. I P. . (red): Calvert, R. (2002). Identity, Expression, and Rational-Choice Theory. I I. Katznelson & H. V. (red). Political Science: State of the Discipline. (2009). engagement and education: An empirical test of the sorting model. , 53, 771–786. Caprara, G. V., , M., , S.H., Schoen, H., Bain, P.G., , ., Cieciuch, J., Pavlopoulos, V., Bianchi,G., Caprara, M.G., Kirmanoglu, H., Baslevent, C., Mamali, C., Manzi, J., Posnova, T., Tabernero, C., Torres, C.,Verkasalo, M., Lönnqvist, J.E., & Vondráková, E. (2014). Relations of religiosity and basic values with ideology and voting choice: Empirical evidence from fifteen countries. Cialdini, R. B., & , M. (1998). Social influence: Social norms, conformity and compliance. T. , S. Fiske, et al. ), The handbook of social psychology, Vol. 2 (4 utgåvan, s. 151–192). (2011). Om aktivism och politiska kursomläggningar i tre svenska partier. (2004). Democratic challenges, democratic choices. The erosion of political support in advanced industrial democracies. (2008). Citizenship norms and the expansion of political participation. Political Studies, 56 (1), 76–98 Eisenberger, N. I., , M. D., & , K. (2003). Does rejection hurt? An fMRI study of social exclusion. Science, 302, 290–92. & , J. (2015). Information, interaction and creative production: the effects of three forms of internet use on youth democratic engagement. 42: 796–818. Ellison, N., Steinfeld, C., & , C. (2011). Connection strategies: Social capital implications of Facebook-enabled communication practices. , 13, 873–892. , G. O.́, & , M. (2014). Ingen partikris trots allt? i A. Bergstrom̈ & H. (red), Mittfarå & marginal. & , R. (2010). Om engage- mang och avhopp i Kommunpolitiken, Rapport 2010:4. Findahl, O. (2013). Svenskarna och Internet 2012. E., Muller, E. N., & Opp, K-D. (1989). Personal influence, collective rationality, and mass political action. , 83, 885–903. Franklin, M. (2004). Voter turnout and the dynamics of electoral competition in established democracies since 1945. (2011). Continuity or generational change? A longitudinal study of young people´s political participation in Western Europe. (1974). Youth and history. Tradition and change in European age relations, 1770-present. : Academic Press. & , T. (1996). Från medlemspartier till väljarpartier, i SOU 1996:162 På medborgarnas villkor. En demokratisk infrastruktur. : Fakta Info Direkt. (2012). The Subtle Nature of Facebook Politics: Site Users and Political Participation. , 14, 1111–1127. (2013). Political participation, social network sites and inequality. : Political Studies 169. (2014). Are social network sites reducing inequality in political participation?, Reports in 1(2): 1–37. & , L. (2011). Sociala medier och politiskt engagemang. I H. , S. . (Red.) Lycksalighetens ö. : , 511–524 SUPER-RIKS-SOM 1986- 2013 [datafil]. , [pro- ducent], 2015. , : Svensk Nationell Datatjänst (SND) [distributör], 2015. RIKS-SOM 2010 [datafil]. , [producent], 2011. , : Svensk Nationell Datatjänst (SND) [distributör], 2011. doi:10.5878/002316 Hindman, M. (2008). The Myth of Digital Democracy. Hooghe, M. , D. Stouthuysen, P. (2004). Head Start in Politics. The Recruitment Function of Parties in (), Party Politics, 10, 193–212. Jagers, S. & , J. (2007). Miljoopinionen̈ i hetluften, s 275–287 i , Soren̈ & , (red). & Anduiza, E. (2012). Online Political Participation in the and . I E. Anduiza, M. J. , och L. Jorba (Red.) Digital Media and Political Engagement World- wide. A Comparative Study. : , 80–101. (2010). Introduction: How to think about digital activism. In (ed.) Digital Activism Decoded: The New Mechanisms of Change. : Press, 1–14. & Palmer, C. (2008). Reconsidering the effects of education on political participation. , 70, 612– 31. Klandermans, B., , J. (2013) Social Movements and the Dynamics of Collective Action. In L. Huddy, D. O. , . S. (Eds. ), The Handbook of Political Psychology. Koudenburg, N., Postmes, T., & Gordijn, E. (2013). Resounding Silences Subtle Norm Regulation in Everyday Interactions. Social Psychology Quarterly, 76, 224–241. Leighley, J. (1995). Attitudes, Opportunities, and incentives: A Field Essay on Political Participation. Quarterly, 48, 181–209. I., & , M. (2013). Ungas förhållande till demokr- atin. Kommuner och Landsting. Madrigal, A. (2012). Dark Social: We the Whole History of the Web Wrong. The , . /technology/archive/2012/10/dark-social- we-have-the-whole-history-of-the-web-wrong/263523/. Nikolaeva, A. (2015). Den osynliga källan. Gästbloggen, KIA-index. . /2015/04/02/gastbloggen-den- osynliga-kallan/ (Hämtad ). (2003). people & political activism: From the politics of loyalties to the politics of choice. : people and democratic institutions: from disillusionment to participation. (2002). Reinventing Political Activism. (1965). The Logic of Collective Action. Public Goods and the Theory of Groups. , H. and , M. (2010). Unga väljare i –2006. In D. Wohlgemuth (ed.) FOKUS10: En analys av ungas inflytande. Oser, J., Hooghe, M., & , S. (2013). Is Online Participation Distinct from Offline Participation? A Latent Class Analysis of Participation Types and Their Stratification, Quarterly, 66, 91–101 Park, N., , K., & Valenzuela, S. (2009). Being immersed in social networking environment: Facebook groups, uses and gratifications, and social outcomes. Cyberpsychology & Behavior ,12, 729–733. (2013). Does education cause participation in politics? Phelps, E. (2005). at the 2005 British General . The Political Quarterly 76(4): 477–482. (1993 [ca 374 f. Kr.]) : Nya Doxa. (2010). Either you got it or you don't? The stability of political interest over the life cycle. , 72(3), 747-766. Prior, M. (2007). How Media Choice Increases Inequality in Political Involvement and Polarizes Elections. Riker, W. & Ordeshook, P. (1968). A Theory of the Calculus of Voting. , 62, 25–42. Rosenstone, S., & , J. (1993). Mobilization, Participation, and Democracy in . & , U. (2015). Politiskt deltagande och engage- mang i en digital kontext. I A. , B. , H. och M. (Red.). SCB, (2015). Vilka valde att välja? Deltagandet i valen 2014. Demokratistatistik nr 19. Schuessler, A. (2000). Rationality and Society, 12, 87–119. Schweitzer, M. (1994). Disentangling status quo and omission effects: An experimental analysis. Organizational Behavior and Human Decision Processes, 58, 457–476. Skitka, L. J., Mullen, E., , , , S., & Chamberlin, B. (2002). Dispositions, scripts, or motivated correction? Understanding ideological differences in explanations for social problems. Psychology, 83, 470– 487. Sloam, J. (2013). Voice and Equality: ’s Politics in Union, West European Politics, 36, 836–858. R., , J., & Coats, S. (1999). Attachment to groups: theory and measurement. Psychology, 77, 94–110. SOU 2000:1, En uthållig demokrati. , D., and Hooghe, M. (2005). Review article: Inaccurate, exceptional, one-sided or irrelevant? The debate about the alleged decline of social capital and civic engagement in western societies. , 35, 149–167. Tajfel, H. (1978). Differentiation between social groups: Studies in the social psychology of intergroup relations. : Academic Press. Tajfel, H., & , J. (1979). An integrative theory of intergroup conflict. In W. G. (Eds. ), The social psychology of intergroup relations (pp. 33–47). Monterey, CA: /. & , A. (1999). Att bestämma sig för att vara med och bestämma: Om varför vi röstar – allt mindre. I E. Amnå (red). Valdeltagande i förändring. Demokratiutred- ningens forskarvolym XII. Tajfel, H., & , J. (1986). The social identity theory of intergroup behavior. In S. Worchel & W. G. (Eds. Psychology of Intergroup Relations (pp.7–24). (2013). : Ungdoms- styrelsen. , (1999). ”What are we talking about when we talk about No-Voice procedures? On the psychology of the fair outcome effect. 560–577. Wennerhag, M. (2012). in L. . . (eds.) I framtidens skugga. Wennerhag, M. (2013), Partipolitiskt engagemang, demonstrations- deltagande och internetaktivism i . I J. och A. (red. ), Vanor och attityder i förändring. Samhälle, opinion och medier i . Verba, S., Schlozman, K. L., & , H. E. (1995). Voice and Equality: Civic Voluntarism in American Politics. Whiteley, P. F. (1995). Rational Choice and Political Participation. Evaluating the Debate. Quarterly, 48, 211–233. (2007). , 58, 425–452. van Zomeren, M., Spears, R., & Leach, C. W. (2008). Exploring psychological mechanism of collective action: Does relevance of group identity influence how people cope with collective disadvantage? , 47, 353–372. Zukin, C., Keeter, S., , M., , K., & , M. (2006). A New Engagement? Political Participation, Civic Life and the Changing American Citizen. (2012). Information, expression, participation: how involvement in usergenerated content relates to democratic engagement among young people. , 14: 1004–1021. är doktor i statskunskap vid . Hans forskningsfokus är på de unga medborgarna och formerna för deras organisering i politik och samhällsfrågor med särskild betoning på hur samhällsengagemang och politiskt deltagande utvecklas . Abdelzadeh är även involverad i ett europeiskt projekt om unga medborgares relation till- och roll i EU. är doktor i psykologi vid . Hon är associate editor för . Hennes forskning riktar in sig på socialpsykologi, både politisk psykologi och genuspsykologi. är professor i statsvetenskap vid och hennes forskningsområden är politiska partier, politiska institutioner och jämförande politik, politiskt deltagande och röstande. Hon leder ett projekt om psykologiska förklaringar till protestbeteende. är också ledamot Demokratiutrednings expertgrupp. är docent i systematisk teologi vid . Hans forskning fokuserar på människors uppfattning av samhället genom ideellt arbete. har arbetat som präst och forskat om frågor kring svensk folkbildning och civilsamhället. är forskare vid på och . Han har även forskat vid . är tillämpad politisk ekonomi med ett huvudsakligt fokus på politisk representation. är professor i socialantropologi vid och ordförande för (för forskning om offentlig sektor). Hennes forskning är centrerad runt organisationsantropologi, nu med fokus på tankesmedjor och policyprofessionella i politiskt beslutsfattande och formande av samhället. är professor vid , . Hans huvudsakliga intresseområden är opinion och demokrati, lokal politik och valforskning. ingår bl.a. i forskarteamen bakom Kommun- och landstings- fullmäktigeundersökningen och Riksdagsundersökningen. är doktor i statsvetenskap och universitetslektor i strategisk kommunikation vid . Hans forskning handlar om politiskt deltagande och politisk kommunikation i sociala medier. arbetar han tillsammans med bl.a. och med ett treårigt forskningsprojekt om ungas politiska deltagande. är docent i statsvetenskap och leder vid Linnéuniversitetet. Hans forskning är inriktad på politiska partier och politiskt beteende på mass- och elitnivå. är docent i offentlig förvaltning vid Förvaltnings- högskolan, . Hans forskning är främst inriktad på politiker och den representativa demokratins institutioner, särskilt på lokal nivå. har varit ansvarig för en rad stora politikerundersökningar, så som Riksdagsundersökningen och de svenska delarna av den internationella undersökningen fullmäktigeledamöter. är doktor i statsvetenskap vid . Hans forskningsintresse är politisk representation, kommunikation mellan medborgare och förtroendevalda, samt informations- kommunikationsteknologins betydelse för demokratin. är doktor i statsvetenskap vid via COFAS programmet. Hennes forskning är främst inriktad på politiska partier och allmänhetens syn på politiska processer. Hon är en av utredarna i första partimedlemsenkät och med som Fellow vid d-part, en think tank för politiskt deltagande. är professor i stadsbyggnad vid . Hennes forskning är inriktad på förändrings- processer med fokus på sociala frågor ur ett intersektionellt perspektiv, och berör bland annat bostadspolitik, konflikter och exkluderingsfrågor. Hon är med i den nationella forsknings- plattformen CRUSH – Critical . är docent i statsvetenskap vid Linnéuniversitetet. Hans forskning är inriktad på politiska partier och politiskt beteende på mass- och elitnivå. är doktor i statskunskap och disputerade vid . Hans forskningsintresse rör frågor och problem i gränslandet mellan det civila och offentliga samhället, social tillit och offentlig förvaltning. Han arbetar på Forum för levande historia med att ta fram en forskarantologi om ungdomar och tolerans. är också affilierad forskare vid . har en magister i Hållbar stadsutveckling från och är projektledare på hållbarhet i . har arbetat som forskningsassistent på i forskningsprojekt om social utsatthet och sociala risker i bostadsområden med fokus på civilsamhället som skyddsfaktor. är doktor i nationalekonomi vid . Hennes huvudsakliga forskningsintressen är arbetsmarknadsekonomi, familjeekonomi och politisk ekonomi. är professor i journalistik och politisk kommunikation vid . Hans forskning handlar bland annat om hur de förändrade medielandskapen påverkar människors kunskaper om politik och samhälle, människors politiska deltagande och den sociala sammanhållningen. Han är också expert i och var 2011–2013 huvudsekreterare och kanslichef för . Nazem Tahvilzadeh är doktor i offentlig förvaltning och forskare vid Mångkulturellt centrum i . Han är också verksam i , och Mistra i . Han forskar om demokrati, offentliga organisationer och politisk deltagande med fokus på studier. är docent i statsvetenskap vid och . Hon forskar om civilsamhället och den lokala demokratin samt om social tillit. Hon var medförfattare till boken svenska tilliten som kom 2013. och universitetslektor i statsvetenskap vid . Hennes forskningsfokus är politiska partier och lokal demokrati med fokus på partiernas kandidatnominering och sociala representation. är professor i statsvetenskap vid och forskningsledare vid in Change. Hans forskningsfokus är informations-teknikens betydelse för politik och demokrati, till exempel när det gäller medborgerligt deltagande, politisk representation, offentlig förvaltning, styrning och policyskapande. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter.