sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — avseende digitaliseringens effekter i samhället och på individer, samt genomföra omvärldsanalyser av den internationella utvecklingen. Kommissionen har sett det som sin uppgift att inte enbart sammanställa kunskap utan även bidra till att bygga upp kunskap kring digitaliseringens effekter, och har valt att arbeta med detta genom att ge skribenter i uppdrag att skriva artiklar inom ett antal områden. Dessa områden är: •scenarion för det digitala samhället. Arbetet och dess genomförande Enligt regeringens tilläggsdirektiv bör fokus läggas på kunskapsuppbyggnad kring digitalisering och hållbar tillväxt. Kommissionen uttolkade begreppet hållbar tillväxt i de tre dimensionerna miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. Området det sociala kontraktet valdes för att bygga upp kunskap om hur digitaliseringens transformerande kraft kommer att förändra uppfattningen om vilka rättigheter, skyldigheter och åtaganden som enskilda individer respektive det offentliga har i en digital tid. Som en del i det sociala kontraktet valdes området livslångt lärande eftersom kontinuerlig utveckling av kunskap och kompetens är centralt för det digitala samhället och för en arbetsmarknad i ständig förändring. Området hållbart klimat valdes för att beskriva en del av de möjligheter som digitaliseringen ger för att nå ekologisk hållbarhet. Slutligen valdes området datadriven digitalisering som ett enskilt tema, eftersom de ökade möjligheterna att samla in och analysera data lägger grunden för, och genomsyrar, samtliga övriga områden. Flera av artiklarna i samtliga temarapporter berör hur förutsättningar och möjligheter till innovation och ekonomisk tillväxt förändras i det digitala samhället. Temarapporterna inkluderar också scenarion för att ge en bild av hur en digital framtid skulle kunna se ut. I flera av artiklarna ingår beskrivningar av den internationella utvecklingen inom respektive område. Syftet med artiklarna är att: •fördjupa kunskapen om utvecklingen och vilka faktorer och aspekter som har, eller kommer att få, betydelse (kunskapsuppbyggande), •bidra till förståelse för och vara tankeväckande kring digitaliseringens påverkan på individ och samhälle och de möjligheter och utmaningar som utvecklingen innebär (främjande), •bidra till innovativa eller nya lösningar på de identifierade utmaningarna (utvecklingsinriktade), •utgöra underlag för analyser och rekommendationer (policydrivande). Arbetet och dess genomförande har tidigare –2015 lämnat fem delbetänkanden och även där beskrivit sitt arbete: –En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) –En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) –Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) –Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65) –Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). har utredningen huvudsakligen arbetat med kunskapssammanställningar och har anlitat 21 skribenter att skriva 18 artiklar inom områdena datadriven digitalisering, det sociala kontraktet, hållbart klimat samt scenarior för olika delar inom ett framtida digitalt samhälle. Skribenterna är verksamma inom akademi, forskningsstiftelser och näringsliv. En lista över skribenter och artiklar finns i bilaga 5. Artiklarna diskuterades vid tre seminarier med en extern kommentator. Seminariet kring temarapporten för ett hållbart klimat hölls i samband med ett expertgruppsmöte, för att föra in expertgruppens kompetens inom området i arbetet. Artiklarna och scenarierna publicerades i fyra temarapporter: Det datadrivna samhället (temarapport 2016:1), Det sociala kontraktet i en digital tid (temarapport 2016:2), Digitalisering för hållbart klimat (temarapport 2016:3) och Den högre utbildningen i en digital tid (temarapport 2016:4). Temarapporterna finns samlade i delbetänkandet Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter (SOU 2016:85). Utredningen har också gjort en studieresa till för att få fördjupad information om landets it-politik, samt deltagit i Digital Assembly 2016 kring Digital Single Market. ordförande ingår i av så kallade Digital Champions. Under arbetet med slutbetänkandet har haft fyra expertgruppsmöten . Arbetet och dess genomförande offentliga utredningar har också kontaktats för att bidra till kunskapsutbyte. Utredningen har anlitat företaget för att ta fram underlag kring digitaliseringsindex och göra en samlad bedömning av i vilken utsträckning som är bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Utredningen har också anlitat , VD för , för att skriva ett scenario för hur ett framtida digitalt samhälle skulle kunna se ut . Till grund för beskrivningarna ligger bl.a. tidigare arbete med tekniktrender och okonventionell säkerhetspolitik vid , hennes erfarenheter från i och uppdrag i olika delar av . I arbetet med detta slutbetänkande har kommissionen inhämtat kunskap och erfarenheter från olika myndigheter och organisationer. Kommissionen har bidragit till att sprida kunskap om digitaliseringens möjligheter och effekter vid ett flertal seminarium och möten, t.ex. i och på ESV-dagen, samt internt inom . Vidare har kommissionen tagit emot ett antal internationella delegationer. tillsatte regeringen tolv personer i en expertgrupp för . entledigades experterna och en ny expertgrupp om tio personer tillsattes samma månad. Gruppen har en rådgivande funktion och medlemmarna ska inte betraktas som ansvariga för kommissionens arbete. Expertgruppen har en stor bredd både avseende kompetens och intressen. Utöver sammanträden där arbetet diskuterats har enskilda medlemmar i gruppen bidragit till kommissionens arbete utifrån sina expertkunskaper. Arbetet och dess genomförande Betänkandet inleds med ordförandens förord och en sammanfattning, därefter följer: •Kapitel 2 – Genomgång av internationella index inom digitalisering, för att bedöma om uppnår målet att vara bäst i världen att använda digitaliseringens möjligheter. •Kapitel 3 – Sammanfattning av kunskapssammanställningar inom områdena datadriven digitalisering, det sociala kontraktet i en digital tid vilket inkluderar vuxnas livslånga lärande, digitalisering för ett hållbart klimat samt den högre utbildningens roll i en digital tid. •Kapitel 4 – Bedömningar och slutsatser, beskriver övergång till ett digitalt samhälle och slutsatser kommissionen har dragit under sitt arbete. •Kapitel 5 – Rekommendationer till regeringen. •Scenario 2030 – Presentation av ett scenario för det digitala samhället . Bilaga 1 – Kommittédirektiv _61 Bilaga 2 – Kommittédirektiv _108 Bilaga 3 – Kommittédirektiv _18 Bilaga 4 – Kommittédirektiv _123 Bilaga 5 – Förteckning över artiklar och skribenter 6 – tidigare förslag Bilaga 7 – Beskrivning av strategiska områden och utgångspunkter 2 Når det it-politiska målet? it-politiska mål är att bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Målet är brett och relativt. För att kunna bedöma om det uppfylls behöver det därför värderas i relation till omvärlden. Ett sätt att göra detta är att undersöka olika internationella index som mäter länders digitalisering. För att tolka och förstå position är det viktigt att inte enbart se till indexens resultat, utan även till hur de är uppbyggda. I detta kapitel beskrivs ett antal olika internationella index och hur presterar i dessa. Därefter följer ett avsnitt om hur indexen är uppbyggda, hur placerar sig i dem och hur utveckling kan förstås. Avsikten är att svara på frågor som: Är bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter? Innehåller indexen de indikatorer som är relevanta för att följa utveckling? 2.1Sammanfattande bild av placering i internationella index har presterat mycket bra i internationella jämförelser. Utifrån de index som redovisas i detta kapitel står det klart att är ett av de länder i världen som är bäst på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. har historiskt tillhört, och fortsätter att tillhöra, en grupp av länder som återkommande placerar sig högst upp i internationella rankningar. toppar visserligen inte något index, men har placerat sig på plats fem eller bättre i fyra av fem undersökta index.1 genomsnittliga 1 Det index som inte placerar sig på plats fem eller bättre är e-Government Development Index. Når det it-politiska målet? placering i de granskade indexen är bättre än för något annat land som ingår i dem. På så sätt kan man säga att är bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. 2.1.1Sveriges starka och svaga områden Om vi tittar närmare på vilka områden som ingår i indexen framgår det att infrastruktur är ett av de områden där presterar bäst, vilket är en starkt bidragande faktor till att placerar sig högt. Humankapital och medborgares användning av internet är ett annat styrkeområde. är tillsammans med de nordiska länderna världsledande när det kommer till befolkningens grundläggande digitala kompetens, med en hög internetanvändning. andel specialister inom informations- och kommunikationsteknik, mätt som andel av arbetskraften, är också den näst högsta i , efter Finland.2 Trots detta är efterfrågan på arbetskraft inom informations- och kommunikationsteknik fortsatt mycket hög.3 Digitaliseringen av det offentliga är akilleshäl. Placeringen inom detta område är märkbart sämre än inom andra områden, och går det att se en negativ trend i hur placerar sig på området e-förvaltning. Sammanhållna ärendekedjor, transparens i ärendeprocesser och användare i fokus är exempel på aspekter som mäts i indexen och här presterar inte lika bra som andra jämförbara länder. placerar nordiska grannländer sig bättre inom detta område. Särskilt påtagligt är att de nordiska grannländerna har nått längre i att samordna förvaltningen och hitta gemensamma lösningar. arbete med X-road4, Datafordeleren5 och arbete med Altinn6 är alla exempel på förvaltningsövergripande storskaliga lösningar för det offentligas informationsförsörjning som saknar motsvarighet i . Samtliga dessa länder har till skillnad från också utvecklat förvaltningsgemensamma lösningar för digital infrastruktur. 2http://ec.europa.eu//statistics-explained/index.php/ICT_specialists_in_employment It-specialister definieras här som personer som har förmåga att utveckla, hantera och underhålla it-system och för vilka it utgör huvuddelen av deras arbete. 3EU-kommissionen (2016), 2016 Country Profile: . 4https://esuomi.fi/suomi-fi-tjanster/suomi-fi-informationsled/?lang=sv 5http://datafordeler.dk/ 6www.altinn.no/no/ Når det it-politiska målet? arbete under benämningen fællesoffentlige infrastrukturløsninger7, i Nasjonale fellesløsninger8 och i den Nationella servicearkitekturen9. Digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är ett tydligt utvecklingsområde och skulle enskilt kunna stärka position i internationella jämförelser. har avancerat snabbare än de övriga nordiska länderna i ett flertal index. har en hög statlig e-för- valtningsgrad och rankas högt i index som har fokus på öppna data. har däremot tappat mark i index avseende öppna data . har investerat miljardbelopp i e-förvaltning , vilket har gett resultat i internationella rankningar. Ett stort fokus på öppna data och förvaltningsgemensamma lösningar har varit framgångsfaktorer för den positiva utvecklingen. Samordningen av e-förvaltning i leds av , som är centralt placerat i den brittiska motsvarigheten till Statsrådsberedningen (Cabinet Office). Sammantaget har länge varit högpresterande, men andra länder har ökat sin utvecklingstakt och kommer ikapp och avancerar förbi. 2.2Internationella index för digitalisering 2.2.1Kort om index och indikatorer Ett index är en sammansättning av olika indikatorer i syfte att möjliggöra jämförelser. Beroende på vad indexet ämnar jämföra inkluderas indikatorer vilka var och en hjälper till att förklara helhetsbilden. Ett index vars mål är att jämföra digitaliseringen mellan länder innehåller därmed de indikatorer indexskaparen anser bäst representerar digitalisering. Det innebär att ett indexvärde även kan användas som indikator i ett annat index. Till exempel används indexvärdet från FN:s e-participation Index som indikator i Networked Readiness Index. 7http://arkitekturguiden.digitaliser.dk/faellesoffentlige-infrastrukturlosninger 8www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitale-felleslosninger 9https://esuomi.fi/?lang=sv Når det it-politiska målet? 2.2.2Vad ryms inte i indexen? I de index som presenteras här har fokus legat på att inkludera index som ger ett så heltäckande mått på digitalisering som möjligt. För att förstå och kunna göra en rättvis tolkning av dessa index är det dock viktigt att förstå vilka relevanta aspekter av digitalisering som de inte täcker in. Det saknas exempelvis ett antal indikatorer för viktiga delar av digitaliseringen av offentlig sektor. Informationsförsörjning ingår inte specifikt och öppna data10 återkommer enbart som enstaka indikatorer i olika index. Informationssäkerhet hanteras endast i enstaka indikatorer. tar till vara digitaliseringens möjligheter bedöms i viss mån, men det finns enbart i enstaka fall indikatorer för hur digitaliseringen stimulerar innovation och nya arbetstillfällen. 2.2.3Sveriges placering i fem utvalda internationella index Utredningen har valt fem stycken index som vi anser är de mest relevanta att studera för att få en heltäckande bild av hur tar tillvara på digitaliseringens möjligheter i relation till andra länder. Urvalet avser att täcka olika perspektiv av digitaliseringen, för att kunna ge en så rättvisande bedömning som möjligt av om uppfyller det it-politiska målet. Två av de utvalda indexen har ett europeiskt perspektiv. Dessa är relevanta eftersom majoriteten av de länder som kommit längst inom digitalisering är europeiska. Övriga tre index har ett bredare perspektiv och inkluderar länder från samtliga världsdelar. 10 Digital information som är fritt tillgänglig utan inskränkningar såsom patent eller upphovsrätt. : ”Data kan kallas öppna data om vem som helst fritt får använda, återanvända och distribuera dessa med som största motprestation att ange källa eller krav på att dela data på samma sätt.” Når det it-politiska målet? •Digital Index () – Publiceras av och syftar till att mäta EU- ländernas utveckling av den digitala ekonomin och det digitala samhället. samlar ett antal indikatorer som rör nuvarande sammansättning av politikområden inom digitalisering. •ICT Development Index () – Publiceras av Internationella teleunionen (ITU) och ser på digital utveckling utifrån tillgång, användning och kunskap. •e-Government Development Index (EGDI) – Publiceras 2010 av FN och mäter hur användningen av e-för- valtning har utvecklats och hur det kan användas för att uppnå de internationellt avtalade utvecklingsmålen. •Networked Readiness Index (NRI) – Publiceras av . Bedömer i vilken utsträckning ett land har kapacitet att dra nytta av it-utvecklingens möjligheter utifrån ett antal delområden. •eGovernment Benchmark – Publiceras av och mäter e-förvaltning utifrån ett livshändelseperspektiv. Når det it-politiska målet? Sammanfattning av trend och placeringar i fem utvalda internationella index index, mäter EU- fart jämfört med andra, unionens (ITU) index. FN:s index, mäter hur Human Capital och den Index (EGDI) digitala tjänster bidrar till en stark placering. Readiness index, mäter om ett Index land kan dra nytta av eGovernment benchmark index, mäter e-förvalt- ning ur ett livshändelseperspektiv. bra, men det finns en utmaning i att lyfta i relation till EU- 2.2.4Digital Index, () •EU-kommissionens index som följer digitalisering genom kvantitativa indikatorer. •Sverige går från en första till tredje plats bland EU-länderna i den senaste mätningen. Anledningen till förändringen är att bedöms tappa i utvecklingstakt, även om vi fortfarande ligger över EU-genomsnittet vad gäller digitaliseringsgrad. •Störst utmaningar har i kategorin digitalisering av offentlig sektor. Når det it-politiska målet? Index () publiceras av och syftar till att följa digitalisering genom en rad kvantitativa indikatorer.11 Indexet tar sin utgångspunkt i strategi för den digitala inre marknaden, Digital Single Market. består av 30 indikatorer indelade i fem kategorier; Connectivity, Human Capital, Use of Internet, Integration of , och . Syftet med indexet är att identifiera prioriteringsområden och ge rekommendationer och förslag på åtgärder till respektive EU-land för att förbättra den nationella digitaliseringsutvecklingen. Samtliga länder poängsätts på en skala mellan noll och ett. Music, Videos, I mätningen får en total poäng på 0,67 och tappar första platsen för att i stället rankas på tredje plats av EU:s 28 medlemsstater, och på fjärde plats om EES-landet räknas med. är topplacerad i samtliga kategorier, men tappar i utvecklingstakt. kategoriseras som ett ”lagging ahead country”, vilket Når det it-politiska målet? innebär att landet totalt sett ligger ovanför EU-genomsnittet men har lägre utvecklingstakt. Övriga länder i denna kategori är , och . Majoriteten av de länder som presterar bäst 2016 finns i denna kategori, men det är värt att notera att samtliga EU-länder förutom har ökat sin poäng i den senaste mätningen. Detta tyder på att inte utvecklas i samma takt. I kategorin Connectivity, som mäter uppkoppling och digital infrastruktur, ligger på tredje plats. av hushåll har tillgång till fast bredband, dock har av hushållen bredbandsabonnemang. Skillnaderna är också stora mellan stad och landsbygd. Statens målsättning är att av befolkning ska ha tillgång till bredband med en överföringskapacitet på minst /sekund. Givet detta ambitiösa mål finns det, trots höga poäng i indexet, fortfarande möjlighet att förbättra positionen. Även i kategorin Human Capital ligger högt upp bland EU-länderna. I befolkningen använder sig av internet och anser sig ha den kunskap som behövs för att utnyttja möjligheterna i ett digitalt samhälle. Av sysselsatta är it-specialister. Efterfrågan överstiger dock utbudet och enligt en undersökning är av tjänsterna för it-specialister otillsatta.12 Utöver detta visar indikatorn för andelen examinerade högskolestudenter inom naturvetenskap, teknik och matematik på en låg placering. 13 En 19:e-placering indikerar att det finns behov av insatser inom utbildningsområdet för att möta efterfrågan på it-kompetens. Kategorin Use of Internet mäter befolkningens internetanvändning och inbegriper indikatorer såsom digitala nyheter, videosamtal, bankärenden och onlinehandel. Även i denna kategori hamnar högt upp, på en andra plats, men vi tappar i den senaste mätningen förstaplatsen. Användning av internet är högt sett till samtliga aspekter. Kategorin Integration of mäter snarlika aspekter av digitaliseringen som Use of Internet, men med fokus på företag 12EU-kommissionen (2016), 2016 Country Profile: . It-specialister definieras här som personer som har förmåga att utveckla, hantera och underhålla it-system och för vilka it utgör huvuddelen av deras arbete. 13Avser examinerade inom science, technology, och mathematics (STEM). Indikatorn är inte uppdaterad sedan 2013 års upplaga av . Når det it-politiska målet? Inom denna kategori har i de tre senaste mätningarna placerat sig inom topp tre. Den avslutande kategorin är den som presterar sämst inom. Den syftar till att mäta graden av digitalisering av offentlig sektor utifrån fyra indikatorer. Dessa indikatorer innehåller andel inskickade onlineformulär, huruvida formulär är förifyllda med information som andra myndigheter redan har tillgång till, möjlighet att genomföra samtliga interaktioner med det offentliga digitalt (utifrån ett livshändelseperspektiv), samt graden av öppen data enligt European PSI Scoreboard.14 placerar sig på sjunde plats och har inte rört sig nämnvärt under de senaste mätningarna. Sammanfattningsvis står sig alltså bra inom fyra av fem kategorier av . Däremot behöver en negativ trend vändas inom digitaliseringen av offentlig förvaltning om ska kunna realisera sitt mål om att bli bäst på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. 2.2.5ICT Development Index, (ITU) teleunionens (ITU) index som sammanställs , och rankar tillgång, användning och kompetens inom IKT. •Sverige rankas som femma av 167 länder i mätningen . låg på en andra plats, efter . har, som enda nordiska land, stagnerat i en kategori samt tappat placeringar i två kategorier . ICT Development Index () sammanställs av teleunionen (ITU). Indexet rankar 167 länder utifrån tillgång, användning samt kompetens inom IKT. bygger på elva indikatorer indelade i tre kategorier som, enligt , speglar de tre stadier som utmärker utvecklingen mot ett informationssamhälle.15 14Europeiska Kommissionens Public Sector Information Scoreboard är ett verktyg som mäter status för öppna data och återanvändning av PSI i EU-länderna. 15Internationella teleunionen (2014) Measuring the Report 2014. Når det it-politiska målet? ICT Access (ICT readiness) ICT Use (ICT intensity) ICT Skills (ICT capability) Mobile cellular telephone sub- scriptions per 100 inhabitants scriptions per 100 inhabitants bandwidth per internet user scriptions per 100 inhabitants Percentage of households with Percentage of households with internet access placerar sig på en femte plats i den senaste mätningen , vilket är en försämring mot . innehade andraplatsen efter . har även , och passerat . Den första kategorin ICT Access syftar till att mäta hur väl landet är förberett för digitalisering. Kategorin baseras på indikatorer som rör grundläggande förutsättningar för digitalisering. Exempel på dessa är: andel av befolkningen med telefonabonnemang, bandbredd för internetanslutning per användare, samt andel hushåll med dator. I denna kategori har backat från 5:e plats till 10:e plats . Denna kategori är dock inte särskilt rättvisande, eftersom andelen hushåll med fasta telefonabonnemang är inkluderat, något som minskat i takt med att mobila abonnemang blivit standard. Detta bekräftas genom att ett flertal jämförbara länder uppvisar en liknande utveckling. Nästa kategori, ICT Use, syftar till att mäta intensiteten i användningen av informations- och kommunikationsteknik i samhället. Indikatorer är internetanvändning, samt fasta och mobila bredbandsabonnemang. Även i denna kategori har utvecklats negativt och halkat ned från andra till sjätte plats. Utvecklingen har delvis drivits av lägre internetanvändning, en topp- Når det it-politiska målet? notering på har minskat till år 2015.16 Den sista kategorin, ICT Skills, syftar till att mäta landets grundläggande förmåga att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Kategorin mäter humankapital genom indikatorer för läskunnighet samt antagningsgrad till gymnasium respektive högskola17. har legat stabilt på en 24:e plats , vilket får anses vara underkänt, särskilt i jämförelse med våra nordiska grannar som samtliga når högre placeringar. Antagningsgrad till gymnasium och högskola är visserligen inte ett heltäckande mått på it-kompetens, men ger en indikation om framtida humankapital. Sammanfattningsvis har , som enda nordiska land, stagnerat i en kategori i ICT Development Index, samt tappat placeringar i två kategorier. 2.2.6e-Government Development index, EGDI (FN) •FN:s index som startade och uppdateras . Syftar till att kartlägga hinder för utveckling inom e-förvaltning. •Sveriges placering har förbättrats med varje uppdatering och ligger i senaste uppdateringen på en sjätteplats, vilket är i framkant i EU och bland de nordiska länderna. •Kategorin digitala tjänster bidrar särskilt till höga placering. e-Government Development Index, EGDI, ges ut av FN och är ett index som syftar till att förstå de olika hinder som står i vägen för utvecklingen av ländernas e-förvaltning.