sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — En viktig förklarande faktor till trendbrottet är att många väljer energisnålare läsplattor och smarta telefoner (små skärmar) i stället för stationära datorer och tv-apparater, och försäljningen av den sistnämnda typen av produkter har minskat med nästan 20 pro- cent . De inbyggda utsläppen från tillverkning av datorer och tv-apparater utomlands utgör dock fortfarande den största delen av de IKT-relaterade koldioxidutsläppen i . Kol- dioxidavtrycket från själva driften är låg i på grund av vår koldioxidsnåla energimix som grundas på vattenkraft och kärnkraft. Studien visar att det totala koldioxidfotavtrycket från sektorn ut- gör av totala avtryck (1,från IKT respektive från media- och underhållning), och att minskningen är . Ett konsumtions- perspektiv baserat på hela livscykeln (inklusive tillverkning i andra länder) har använts. Historiskt sett har fotavtrycket ökat sedan mät- ningarna började , men har den 20-åriga trenden brutits. Påverkan från näten är mindre än den från användarutrust- ningen och den största delen av påverkan har främst att göra med antalet användarapparater som släpps ut på marknaden och hur de används. För att återspegla den globala situationen ersattes den svenska elmixen i beräkningarna med en genomsnittlig global energi- mix, och då blir trendbrottet i samband med minskad användning av stora apparater ännu tydligare.8 IKT som en väsentlig infrastruktur för hållbar utveckling Enligt en rapport från och Ericsson9 är uppnåendet av de globala målen 2030 en ambitiös gemensam global agenda som kräver en grundläggande samhällsomvandling som går långt utöver 9Earth Institute och . ”ICT and SDGs”, 2016. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål den förändringstakt som kan uppnås med en så kallad BAU-ansats (Business-As-Usual). IKT ses som en central möjlighetsfaktor och en infrastruktur som kan spela en central roll för att uppnå de globala målen. I låginkomstländer där det krävs genomgripande ansträngning- ar för att överbrygga utvecklingsklyftan kan IKT ses som ett verk- tyg för tekniksprång som kan driva på innovation och investeringar. Ett exempel på detta är utvecklingen av infrastruktur för mobil teknik som avancerat snabbt sedan millenniemålsfasen (2000–2015) till att nu omfatta nästan hela världens befolkning. fanns färre än 700 miljoner mobilabonnemang – finns det över 7 mil- jarder10. Mobilt bredband erbjuder enorma fördelar i fråga om tillgäng- lighet, skalmöjligheter och överkomliga priser, vilket gör att länder kan överkomma ett flertal utvecklingsklyftor på rekordtid utan att behöva bygga upp den infrastruktur som tidigare krävdes (figur 1). Förvaltningar på alla nivåer behöver utnyttja alla de verktyg som står till deras förfogande – teknik, investeringar, politik och partnerskap – för att kunna leverera den förändring som krävs.11 ”2016: Digital Dividends”. Doi:10.1596/978-1-1-4648-0671-1. 11Earth Institute och . ”ICT and SDGs”, 2016. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål IKT är alltså en viktig accelerationsteknik som kan ta oss ur BAU- kurvan. IKT har uppvisat det snabbaste och mest globala teknik- upptaget i mänsklighetens historia och dess transformerande poten- tial för ekonomin är minst lika stor som tidigare tekniska genombrott som ångmaskinen, elektriciteten och förbränningsmotorn. IKT bör därför betraktas som en central infrastrukturplattform för att nå de globala målen13. Ur ett IKT-infrastrukturperspektiv är det i synnerhet mobilt bredband som har potential att fungera som accelerator, med tanke på dess snabba spridning, storskaliga utveckling till låga kost- nader och anslutning till internet. IKT:s transformerande roll i samhället Enligt prognoser från Ericsson14 kommer det 2021 att finnas 9 mil- jarder mobilabonnemang, 7,7 miljarder bredbandsabonnemang och 6,3 miljarder abonnemang kopplade till en smart telefon. Dessutom är det enligt dessa prognoser många konsumenter på utvecklingsmark- nader som kommer att uppleva internet på en smart telefon, främst på grund av den begränsade tillgången till fast bred- band. Det tog att nå upp till den första miljarden abon- nemang kopplade till en smart telefon – en milstolpe som passerades 2012 – och mindre än att nå upp till den andra miljarden. Ökningen kommer att fortsätta, driven av en massiv tillväxt på mark- nader som och , där antalet abonnemang kopp- lade till en smart telefon kommer att öka med mellan 2015 och 2021.15 hade det totala antalet mobilabonnemang nått 7,4 miljarder, dvs. lika många mobilabonnemang som antalet människor i världen. Många abonnemang är inaktiva, och många per- soner äger flera apparater eller optimerar sina abonnemang för olika typer av samtal – antalet abonnenter är därför omkring 5 miljarder, medan antalet abonnemang är 7,4 miljarder. ": On the Pulse of the ”, . EAB-16:006659 Uen, Revision A. 15Ibid, s. 7. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Nya användningsområden för cellulär kommunikation mellan maskiner påskyndar i allt högre grad utvecklingen av sakernas inter- net (Internet of Things, (IoT). 5G kommer att utöka fältet för möj- liga applikationer i IoT. Enligt kan IoT förväntas gå om mobila enheter som den största kategorin uppkopplade enheter redan 2018.16 Oavsett om det är fråga om kommunikation person till person eller maskin till maskin innebär IKT:s enorma förmåga att växa brett och snabbt att det finns en nästan oändlig potential både för att accelerera och för att öka spridningsnivån för ett mycket brett fält banbrytande tekniker, applikationer och plattformar i hela ekono- min, vilket leder fram till ett globalt sammankopplat samhälle. Snabb teknikspridning kan ge stöd till de globala målen på områden som hälsovård, utbildning och finansiella tjänster, liksom på energiområ- det och för att bekämpa klimatförändringar. Den kan också på ett markant sätt minska kostnaderna för tillhandahållande av tjänster, och skapa möjligheter för låginkomstländer att göra utvecklings- språng och uppnå viktiga utvecklingsmål, som den bidrar till en tillväxtekonomi.17 Trots den snabba ökningen av datatrafiken uppskattar att IKT-sektorns andel av de globala växthusgasutsläppen var om- kring 2015 och kan beräknas till . Denna andel förväntas öka marginellt . Nya studier har visat att det totala energifotavtrycket i med en hög användning av IKT har börjat minska. som användningen av mobila enheter ökar har nämligen användningen av större, mer energikrävande enheter minskat, vilket minskat IKT-sektorns totala energi- och koldioxidavtryck.18 Att dra full nytta av IKT-potentialen är därför en central del i strävan att nå de globala målen och till och med på- skynda framstegen. I punkt 15 i Agenda för hållbar utveckling konstateras följande: 17Earth Institute och . ”ICT and SDGs”, 2016. ”: On the Pulse of the ”, november IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Spridningen av informations- och kommunikationsteknik samt den glo- bala sammanlänkningen har stor potential att påskynda det mänskliga framåtskridandet, överbrygga den digitala klyftan och utveckla kun- skapssamhällen, och detsamma gäller även för vetenskaplig och teknisk innovation på så skilda områden som läkemedel och energi.19 Genom att aktivt främja IKT-driven innovation i alla sektorer av ekonomin, från infrastruktur till tjänster och datainsamling, kan vi göra framsteg för att stödja de globala målen och erhålla betydande effektivitetsvinster. Detta gäller i synnerhet i fråga om kampen mot klimatförändringar, tack vare IKT:s potential att minska klimatför- ändringarna globalt. På alla områden, från energi och transport till byggnader, tillverk- ningssektor (ibland kallad Industri 4.0), tjänster, jordbruk och urba- nisering, kan smarta IKT-applikationer hjälpa länderna att anpassa sig till och mildra effekterna av klimatförändringar. IKT optimerar värdekedjor, minskar resursanvändning och avfall och underbygger en övergång till en mer ”cirkulär ekonomi” – dvs. en övergång till en tjänsteekonomi där resurser används mer effektivt och där åter- användning och materialåtervinning går före återvinning. Tekniken spelar också en avgörande roll för utbyte av information om klimat och väder i realtid, prognoser och system för tidig varning samt för stöd till resiliens och klimatanpassning20. Den allmännyttiga sektorn står, liksom många andra sektorer, inför höga krav på att ta itu med energieffektivitet och ökad hållbar- het. Enligt Internationella energirådet (IEA) stod kraftproduktion- en för den största andelen utsläpp (i nio ), följt av transportsektorn (). Utsläppen från el- och värmeproduktion härrörde till nästan lika delar från industri, bostäder och tjänsteanvändning. producerade elektricitet (nästan så mycket som 1971), varav kom från fossila bränslen.21 ”Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. Resolution antagen av generalförsamlingen ”. A/RES/70/1. Punkt 15, sida 5/35. ”Recent trends in the : energy and CO2 emissions”, 2016 preliminärt. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål IKT-lösningar kan driva på minskningen av koldioxidutsläppen inom alla ekonomins sektorer, däribland transport och logistik, bygg- nader och allmännyttan. Innovationer i fråga om kommunikation inom smart elmätning och smarta elnät kan möjliggöra en högre an- del förnybar el och minska hushållens energiförbrukning genom åter- kopplingsmekanismer. I olika applikationer, inom allt från bostäder och kommersiella byggnader till parkering och offentlig belysning, kan den digitala omvandlingen främja energieffektivitet och kol- dioxidminskning med hjälp av intelligenta sensorer och kontroller som kan anpassa energikonsumtionen mer exakt till efterfrågan.22 I takt med att dessa lösningar vinner mark uppstår ett antal problem, bland annat behovet av att hantera integritetsfrågor och den så kal- lade rekyleffekten, dvs. risken för att det man vinner på ökad effek- tivitet går förlorat genom ökad konsumtion. Båda dessa problem tas upp i avsnitt 4. IKT-lösningarnas effekter på växthusgasutsläpp Trots den allmänna uppfattningen att IKT har en stor potential för minskning av växthusgasutsläppen i hela samhället har det inte publicerats särskilt mycket uppgifter om vilka minskningar IKT bi- drar med . För att avhjälpa detta genomförde , med hjälp av de uppgifter som finns tillgängliga om minskning av växthus- gaser genom olika IKT-lösningar, en kollegialt granskad undersök- ning23 om IKT:s sannolika effekter på den globala minskningen av växthusgaser . Flera företag, bland andra , har börjat följa sina poten- tiella utsläpp från utvalda produkter och tjänster och jämföra dessa med sina egna operativa utsläpp. Exempelvis åstadkom en potentiell minskning med över CO2e, vilket motsvarar en minskningsfaktor med cirka 2 gånger egna beräknade utsläpp. 22Earth Institute och . ”ICT and SDGs”, 2016. ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål studie25 visar att de IKT-lösningar som granskats (i ett sce- nario med ”hög minskningspotential”) kan ha en sammanlagd poten- tial för minskning av växthusgasutsläpp på upp till 10 Gton CO2e (inbegripet direkta och indirekta minskningar), vilket motsvarar av de globala växthusgasutsläppen – mer än de nuvarande koldioxidutsläppen i EU och tillsammans. Med hjälp av ett genomsnitt av framtida scenarier från FN:s klimatpanel (IPCC) undersöktes i studien olika IKT-lösningars potential för att minska växthusgasutsläppen vid tillämpning inom sektorer som energi, byggnader, resor och transporter. valdes som målår eftersom det anses ligga tillräckligt långt fram i tiden för att omvandlingar ska hinna ske och eftersom det är det år som post- 2015-agendan och de globala målen ska vara uppfyllda. För undersökningen av IKT-effekterna valdes en sektoriell ansats, eftersom det finns utsläppsdata på sektorsnivå vilket gör det lättare att förstå effekterna av IKT-användningen. En global modell för växthusgasutsläpp som utvecklats av ”Technology for Good: and Corporate Responsibility Report 2015”, 1424EN/LZT 138 1416/1 Uen R1A. ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål (WRI) användes för att kartlägga hur utsläppen fördelats historiskt mellan industrins sektorer och för att beräkna framtida baslinjeut- släpp. De sektorer där IKT främst förväntades påskynda framsteg- en mot en koldioxidsnål ekonomi var energi, byggnader, resor och transporter, arbete, jordbruk och tjänster, vilket förklaras närmare i avsnitten nedan. Huvudsakliga antaganden och begränsningar Det huvudsakliga antagandet i studien var att den relativa fördel- ningen av växthusgasutsläpp (exempelvis från bostäder och kommer- siella byggnader) kommer följa nuvarande trender baserat på WRI’s och IPCC’s framtidsmodeller. Man antog också att andelen inbyggda utsläpp (dvs. utsläpp som härrör från faserna före användningen, dvs. råvaror och tillverkning) förblir oförändrad. I en del IPCC-scenarier beaktas förbättringar vid energiproduk- tion (för mer information, se IPCC-scenarierna). Man vet inte i vilken IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål omfattning detta innefattar åtgärder som möjliggörs av IKT, och följaktligen kan vissa IPCC-scenarier innehålla ytterligare dold minsk- ningspotential som IKT-lösningarna kan bidra med. Det kan också vara så att IKT redan har räknats in i den uppskattade potentialen, och det kan leda till att potentialen beräknas dubbelt i förhållande till baslinjen. På grund av bristen på relevant data kunde denna osäker- het inte lösas som en del av studien.27 I studien uppskattades potentialen för minskning av växthusgas- utsläpp för två scenarier – ett med medelhög minskningspotential (Medium Reduction Potential Scenario, MRPS) och ett med hög minskningspotential (High Reduction Potential Scenario, HRPS). MRPS motsvarar medianen för olika potentialer, medan HRPS mot- svarar den högsta potential som kan anses trovärdig och rimlig att tillämpa som ett genomsnitt i global skala. HRPS kan exempelvis mot- svara de energibesparingar som åstadkoms av de bästa energisparar- na bland konsumenter med smarta mätare. Eftersom båda scenarierna präglas av en hög osäkerhet, ligger ansatsens styrka i att den grundas på en bred uppsättning studier av IKT-lösningars miljöeffekter, och i att man försökt vara så öppen som möjligt i fråga om data, antaganden och osäkerheter. Följande slutsatser har dragits av studien: För scenariot med hög minskningspotential (HRPS) har en sam- manlagd minskning av växthusgasutsläppen med 8 Gton CO2e till följd av de studerade IKT-lösningarna (exklusive jordbruket) beräknats . Detta motsvarar av de globala växthusgasutsläppen . Om potentialen för jord- bruket räknas med är minskningen 10 Gton CO2e, eller av de globala växthusgasutsläppen . IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål För scenariot med medelhög utsläppspotential (MRPS) beräkna- des en minskning av växthusgasutsläppen med 4 Gton CO2e utan att jordbrukssektorns potential medräknades. Det mot- svarar av de globala växthusgasutsläppen. Om jordbrukssektorns potential läggs till blir minskningen omkring 5 Gton, eller av de globala växthusgasutsläppen. De olika IKT-lösningarnas potential att minska de globala växthusgasutsläppen ligger på omkring 1–per sektor med högst potential för smarta elnät och smarta hem.28 Att minska industrins och samhällets bidrag till den globala upp- värmningen är det centrala syftet med det globala målet 13 (Bekämpa klimatförändringen). Studien bekräftar att IKT innebär en unik möjlighet att skapa och leverera effektivitetsvinster som kan hjälpa andra industrisektorer att minska sina växthusgasutsläpp. Det mobila bredbandets framväxt och mognad och den framväxande omfattande användningen av sakernas internet (IoT) är av central betydelse för att förverkliga IKT-lösningarnas potential att möjliggöra en kol- dioxidsnålare framtid, vilket illustreras i fallstudie 1, om anslutna mangroveskogar i . Fallstudie 1 – : Anslutna mangroveskogar i (2016) började samarbeta med teknikleverantörer och ickestatliga organisationer för att på ett effektivare sätt återplantera mangroveskogar i . av det malaysiska mangrovebeståndet hade förstörts på grund av ohållbar utveckling, vilket gjort kustområdena sårbara för risker som översvämningar och . I projektet övervakas förhållandena i de malaysiska mangroveskogarna i realtid, vilket möjliggör en bättre skötsel av nyplanteringar genom en kombination av mobil teknik, IoT (sensorer) och datamolnteknik. Det ger samhällena en chans att vidta snabba åtgärder för att hantera föränderliga miljöförhållanden.29 28Ibid, s. 45. ”Technology for Good”, 2015, s. 45. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Aktuella beräkningar från ickestatliga organisationer visar att av mangroveplantorna blir fullvuxna (äldre än ). Av 1 000 mangroveplantor som sätts ut är det alltså bara 400 som blir full- vuxna. Huvudorsakerna till detta är vattenbrist, föroreningar, bränder, olaglig avverkning, betande djur osv. På grundval av resultaten från pilotstudien förväntas en 50-procentig förbättring av plantornas över- levnad. Det innebär att 700 av 1 000 plantor kan bli fullvuxna med hjälp av IKT-lösningarna för de anslutna mangroveskogarna.30 Fallstudien visar IoT-sensorteknikens potential och hur den kan användas för storskaliga tillämpningar i skogsbruk, jordbruk och träd- gårdsnäring. Ett sektorsperspektiv för att utnyttja IKT för att minska växthusgasutsläpp IKT har en avsevärd potential när det gäller att minska energiför- brukning och växthusgasutsläpp inom alla industrisektorer, men i synnerhet inom sektorerna energi, byggnader, resor och transporter, arbete och tjänster, vilket framgår av de fallstudier som inkluderats i den här rapporten och som beskrivs nedan. Förbättringar av smarta elnät kan exempelvis minska utsläppen från alla elförbrukande sek- torer, vilket främst påverkar industrier och byggnader, men även i viss mån andra sektorer, som transport och resor. IKT-lösningarnas minskningspotential har kartlagts inom sju nyckelsektorer på grund- val av studie, vilket illustreras i figur 2.31 Smarta elnät kan definieras på olika sätt, men oftast innefattar kon- ceptet integrering av förnybara energikällor, anpassning av energi- flöden och optimering av kraftnäten. Hantering av efterfrågan och tidstariffer, liksom olika möjligheter att minimera överförings- och distributionsförluster är andra delar. IKT-lösningarna behövs i de smarta näten, men alla potentiella minskningar av växthusgasutsläpp kan inte hänföras till IKT. har genomförandet varit mest ”Connected Mangroves”. Intern rapport för Momentum for Change . ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål fokuserat på smarta elmätare. Smarta elmätare kan leda till lägre energianvändning då de främjar beteendeändringar genom att synlig- göra förbrukningsmönster och genom mer avancerad fakturering med hjälp av automatiserade system, vilket beskrivs närmare i fallstudie 2 nedan. De smarta elnätens potential, tillsammans med smarta hem, för minskning av de globala växthusgasutsläppen är (HRPS).32 Fallstudie 2 – och : Energismarta hus i (2016) i är ett energismart bostadsprojekt med 150 nya lägenheter som invigdes . är en del av det konsortium av företag som är engagerade i projektet, tillsammans med Fortum, ABB, och samt byggföretagen NCC, och . Bostäderna kommer att utrustas med den allra senaste energitekniken och anslutna apparater, så att de boende kan följa och kontrollera sin energianvändning i realtid. Syftet är att utveckla smartare sätt att använda energi och minska det totala energibehovet. Lägenhetsinnehavarna kommer att få en mycket bättre översikt över sin energianvändning, medan företagen kommer att få mer kunskap om energianvändningen i byggnaderna, kunskap som kan bidra till utvecklingen av framtidens smarta städer. Den teknik som används i lägenheterna syftar till att möjliggöra efterfrågerespons. De boende får sin energianvändning visualiserad på en display till- sammans med miljö- och prissignaler. De kan då välja att låta tvätt- maskinen eller torktumlaren automatiskt köra sina program då klimatpåverkan är lägre och/eller när priset är lägre. De boende kommer även att få ett särskilt elavtal som stödjer detta.33 Invigningen sker och en av målsättningarna med partnerskapet är att ge forskningen en större förståelse för hur teknik och smarta tjänster kan användas för att påverka konsumentbeteenden (aktiva hus) och möjliggöra en flexibel efterfrågan. Runtom i världen sker mycket forskning kring efterfrågerespons och smarta bostäder. Den mesta forskningen är teoretisk och baseras ofta på intervjuer. 33Earth Institute och . ”ICT and SDGs”, 2016, s. 80. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål dock knappt några studier av den här omfattningen, där data kommer att samlas in om konsumenterna verkliga beteende, och det är en av projektets främsta styrkor. IKT-lösningar för byggnader är bland annat automatiska system för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering (HVAC) och för belysning, fastighetsförvalting och fastighetskontroll, samt lösningar i samband med spänningsoptimering och lokal integration av för- nybara energikällor. De smarta byggnadernas (inkluderar ej industrier och hushåll) globala potential för minskning av växthusgasutsläp- pen är (HRPS).34 Smarta transportlösningar som beaktats i studie är bland annat ruttoptimering och fordonsspårning, som båda leder till minsk- ad bränsleförbrukning för vägtransporter, särskilt för lastbilar. IKT- baserad programvara för effektivisering kan dessutom optimera trans- porttiderna vid ändring av transportsätt, t.ex. vid byte från lastbil och flyg till järnväg eller fartyg. De smarta transporternas globala poten- tial för minskning av växthusgasutsläppen är (HRPS).35 Något omfattande upptag av självköran- de bilar och lastbilar har inte räknats med i studien , inte heller elektrifierade vägar. Om den tekniken utvecklas och mognar snabbt kan den innebära en ännu större minskningspotential inom transportsektorn. De flesta lösningar för smarta arbeten har en avsevärd potential att minska arbetsresor och pendling, vilket påverkar både resemönster och behovet av hotell och kontor. ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål och telekonferenser i kombination med distansarbete anses vara lös- ningar för smarta arbeten. De finns redan i hög grad, men används inte till sin fulla potential. De smarta arbetenas globala potential för minskning av växthusgasutsläppen är omkring 2 pro- centenheter (HRPS).36 Inom resekategorin används IKT-lösningar för ruttoptimering, applikationer för hastighetsreglering och allmänna transportmedel. Exempelvis kan så kallade crowdsourcing-applikationer visa trafik- stockningar, informera om olika resesätt och rutter och ge stöd för samåkning. Smart parkering är ytterligare ett sätt att bidra till den övergripande ruttoptimeringen. Smarta allmänna transportmedel innefattar exempelvis smarta biljettsystem, information om ankomsttider, vägtullar osv. som kan leda till minskad privatbilism. Sådana lösningar illusteras i fallstudie 3 nedan. Lösningarna för att följa bilflottor är desamma som IKT-lös- ningarna för smarta transporter, men gäller utsläppen från bilresor i stället för utsläppen för varutransporter med lastbil. De smarta resor- nas globala potential för minskning av växthusgasutsläppen är (HRPS).37 Fallstudie 3 – och : Smartare busstransporter i och (2016) införde Varna, tredje största stad, ett intelligent transportsystem (ITS) för sin stadsbusstrafik, som omfattar 220 bussar. Genom att integrera trafikföljning med trafiksignalerna för att ge bussar prioritet ger systemet stöd för ett bättre och jämnare trafikflöde för bussarna, vilket minskar bränsleförbrukningen. Syftet är att få folk att välja bort privatbilismen i stadskärnan.