sou · H4B34 · 2016-01-15 00:00:00 — 19Rektorn åberopade särskilt en del i läroplanen som angav: ”Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och för- medla”. 20Dessa bestämmelser finns numera i 2 kap. 20-23 §§ RF. enskilde inte är anställd, utan ställer sina tjänster till förfogande genom någon form av överenskommelse. Enligt JO innebar det sagda att det kan, trots att det finns en koppling till utnyttjandet av yttrandefriheten, vara försvarbart att en skola avslutar samarbetet med t.ex. en skolpräst om denne gett uttryck för sådana åsikter att det står klart att han eller hon i sin praktiska verksamhet inom skolan kan förväntas agera på ett sätt som står i direkt strid med portalparagrafen i skollagen (dvs. 1 kap. 2 § skollagen [1985:1100]). JO framhöll dock vidare att den svåra avvägning som skolan måste göra för att nå fram till sitt ställnings- tagande givetvis måste ske med den utgångspunkten att grundlagen är överordnad annan lag och att skolan, liksom alla andra myndig- heter, är skyldig att respektera grundlagens bestämmelser om ytt- randefrihet. När det gällde det aktuella fallet kunde skolledningen inte, endast på grundval av prästens undertecknande av upproret, kunnat dra någon som helst slutsats om hur hans verksamhet inom skolan skulle kunna påverkas. JO ansåg således att rektorns agerande måste anses ha innefattat en kränkning av yttrandefriheten. (dnr 5531-2006) Anmälan mot en kommun angående förhör med en anställd angående dennes politiska åsikter En lärare var medlem i ett lokalt parti som enligt barn- och utbild- ningsnämnden i kommunen kunde uppfattas som främlingsfientligt. Läraren kallades till ett samtal med skolchefen som i efterhand till JO uppgav att skälet till samtalet var att utröna om läraren kände till de värdegrunder som gäller för skolan, säkerställa att han tilläm- pade dessa i sin yrkesverksamhet och förvissa sig om att han i sin verksamhet inte gav uttryck för värderingar oförenliga med skolans värdegrunder. Läraren anförde å sin sida att han under mötet för- hördes om sina politiska åsikter och att förhöret skedde under tvång. JO hänvisade inledningsvis till reglerna i regeringsformen, tryck- frihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om yttrandefrihet och meddelarfrihet. JO anförde att det skydd för yttrandefriheten som regeringsformen och tryckfrihetsförordningen respektive ytt- randefrihetsgrundlagen anger är ett skydd gentemot ”det allmänna”, t.ex. kommunens valda församlingar och förvaltningsorgan. Skyddet innebär att en myndighet inte får ingripa mot någon för att han eller hon har använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att yttra sig i mass- medier eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning. En myn- dighet får inte heller försöka motarbeta att den anställde använder sig av sina rättigheter. En arbetsgivare får således inte genom generella uttalanden eller genom kritik i enskilda fall söka påverka arbets- tagaren i fråga om det sätt på vilket denne utnyttjar sin yttrandefrihet. Varje åtgärd som medför negativa konsekvenser för en offentligt anställd person och som grundar sig på medverkan i tryckt skrift har i princip ansetts vara otillåten enligt tryckfrihetsförordningen. I 2 kap. 2 § RF stadgas vidare att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning i t.ex. politiskt hänseende. Av skolchefens redogörelse för saken framgick enligt JO:s mening att den direkta bakomliggande anledningen till att hon kallade läraren till samtalet var en tidningsartikel i vilken ett uttalande av läraren citerades. Även om avsikten inte varit att lägga läraren detta uttalande till last måste det med hänsyn till omständigheterna enligt JO ha stått klart för skolchefen att kallelsen till mötet kunde uppfattas på detta sätt. Med hänsyn till att samtalet motiverades inte endast av tidningsuttalandena kunde dock inte JO göra gällande att skolchefen redan genom kallelsen hade ingripit mot läraren på ett enligt tryck- frihetsförordningen otillåtet sätt. JO betonade att en arbetsledare eller annan person i chefsställ- ning måste iaktta stor försiktighet när han eller hon tar upp frågor med anställda som rör deras grundlagsskyddade fri- och rättigheter. I detta fall hade det i samtalet med läraren ställts frågor om hans åsikter i politiska ställningstaganden. Detta förfarande var enligt JO självfallet inte godtagbart och skolchefen förtjänade i detta avse- ende kritik. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. Del rapport från Sverigeförhandlingen. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. Del rapport från Sverigeförhandlingen. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget.