sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Fördelning efter region/land 2001 och 2011, mnkr och procent utgifter (%) utgifter (%) Källa: Egna beräkningar baserade på Tillväxtanalys (2013). Trots att multinationella företag i ökad utsträckning väljer att lokalisera sin FoU utanför sitt hemlands gränser har dessa företag kvar en märkbart stor andel av sin FoU i hemlandet. En möjlig förklaring till att så är fallet är förekomsten av just de (lokala) överspillningseffekter som nämndes ovan. Det innebär att företagen måste vara lokaliserade nära FoU-centra för att kunna dra nytta av den produktion av nya idéer och metoder som bedrivs i dessa centra. Patel och Pavitt (1999) betonar att företag ofta är väldigt nära invävda (embedded) i de nationella innovationssystemen och att FoU därför är mindre rörligt över nationsgränserna än andra verksamheter. Belderbos m.fl. (2013) försöker att empiriskt uppskatta storleken på denna s.k. hemlandsfördel (home bias) och Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU förklara vilka faktorer som påverkar den. Hemlandsfördelen beräknas genom att jämföra den faktiska andelen FoU som finns i det multinationella företagets hemland med en predicerad andel om företagen enbart hade baserat sina lokaliseringsbeslut på de observerbara faktorer som gör ett land attraktivt för lokalisering av FoU. De länder som har störst hemlandsfördel, enligt studien, är , , och . Det som förklarar varför ett land har en hög hemlandsfördel är: –FoU-verksamheten sker inom skalintensiv teknologi. –Företagen har en väldiversifierad teknologiportfölj, dvs. de bedriver FoU inom olika områden. –Höga kostnader för att koordinera forskningsaktiviteter i andra länder. –Ett relativt starkt skydd för immateriella rättigheter som kan skydda att kunskap och innovationer ”läcker ut” till andra länder. Framför allt de tre första faktorerna gör att det blir lönsamt för företagen att centralisera sin FoU till en och samma plats. Skalfördelar i FoU innebär att det behövs färre FoU-laboratorier, provanläggningar etc. för att ta fram en viss mängd FoU. Företag med diversifierade FoU-portföljer kan utnyttja överspillnings- effekter mellan olika teknologiområden. Eftersom FoU-verksam- het kännetecknas av många kontakter mellan forskare, ofta ”ansikte-mot-ansikte”, ökar kostnaderna för FoU om den sprids ut över flera FoU-enheter. Viss typ av FoU kan också kräva nära samarbete med olika huvudkontorsfunktioner. Sammantaget finns det således starka företagsekonomiska skäl för företagen att lokalisera sin FoU på en och samma plats. Att den platsen i stor utsträckning – i synnerhet för små länder i den geografiska periferin – är hemlandet kan bero på att det är där huvudkontoren finns och att det är i dessa länder som företagen gjorde sina FoU- investeringar . Det är dock värt att ha i åtanke att den studie som Belderbos m.fl. gör avser företagens FoU- verksamhet ; lokaliseringsmönstren kan ha ändrats eller i varje fall kan hemlandsfördelarna minskat. Därtill betyder lokaliseringsfaktorer olika mycket för olika branscher. Det förefaller exempelvis rimligt att ett starkt skydd för Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 immateriella rättigheter är mer betydelsefullt för läkemedels- och bioteknikforskning än för annan forskning. Dachs (2014) lyfter fram att branscher skiljer sig åt när det gäller hur beroende ny FoU är av tidigare FoU – ”ackumuleringsgraden”. I vissa branscher såsom kemi, läkemedel och IKT är ny kunskap i högre grad än för t.ex. maskinindustri, livsmedel och kläder en funktion av den ackumulerade FoU:n (FoU-stocken) eller innovationerna (patent- stocken). Om verksamheten är beroende av tidigare utförd FoU, blir kostnaderna av att sprida ut FoU:n större än i branscher som är mindre beroende av tidigare forskningsresultat. 3.4Producera eller forska – eller både och? I den svenska debatten görs ibland observationen att givet att , i synnerhet det svenska näringslivet, lägger så pass stora resurser på FoU, borde exporten av högteknologiska produkter kunna förväntas vara större. Andelen högteknologisk export av total export i är strax över genomsnittet för 23 OECD- länder (se figur 3.1), som det svenska näringslivets FoU- stock är bland de högsta i världen (se kapitel 2). Det talas i dessa sammanhang om en ”svensk paradox”. Detta är ett resonemang som indirekt förutsätter att det är samma faktorer som styr företagens val av produktionsland (eller -region) som styr deras val av lokaliseringsland (eller -region) för forskningsverksamheten. Ser man till sambandet mellan FoU-intensiteten i näringslivet och andelen högteknologisk export av total export, som visas i figur 3.8, tycks paradoxen besannas: har lägre andel export av högteknologiska produkter än vad som ges av FoU-intensiteten i det svenska näringslivet. Såväl 1992 som 2012 ligger ”punkt” under det förväntade samband som ges av regressions- linjerna . , å andra sidan, tycks i den meningen få ut mycket mer högteknologisk export vid en betydligt lägre FoU-intensitet. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU Samband mellan andelen högteknologisk export och FoU- intensitet i näringslivet i 19 1992 och 2012 FoU (BERD) per capita () Källa: , och egna beräkningar. En förklaring till det till synes paradoxala förhållandet mellan exporten av högteknologi och FoU-intensitet är att multinationella företag har (ökade) möjligheter att separera olika delar av produktionen geografiskt och förlägga de separata delarna där förutsättningarna för en effektiv och kostnadsminimerande verksamhet är som bäst.53 De ökade möjligheterna till inter- 53 En annan förklaring är brister i den indelning som gör när det gäller teknologi- intensiteten i olika branscher (se faktaruta 2.4 i kapitel 2). I flera av de branscher som räknas som låg- eller mellanteknologiska ingår det moment, t.ex. olika produktionsprocesser, som kan vara väl så FoU-intensiva men inte registreras som export av en högteknologisk produkt i statistiken. Ett exempel på en sådan bransch är ”Massa- och pappersindustrin” där mycket FoU läggs på att få till stånd mer effektiva och bättre produktionsprocesser men där själva slutprodukten (pappersvaran) inte bedöms vara högteknologisk. Typiskt sett är förädlingsvärdet i processindustrier lägre än i t.ex. elektronik- eller farkosttillverkning och pappersprodukter är i den meningen inte högteknologiska. Däremot är förädlingsvärdet per arbetad timme, dvs. arbetsproduktiviteten, högre, vilket illustrerar att FoU:n inom processindustrin finns ”invävd” i de, ofta mycket dyra, maskininvesteringar som görs inom denna bransch. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 nationell – eller mer generellt geografisk – separation54 har möjlig- gjorts av minskade handelskostnader samt bättre möjligheter att koordinera och leda verksamheter, inte minst genom mer sofistikerade (och billigare) IT-lösningar. Detta har inneburit att även FoU har kunnat separeras från produktionen i syfte att förlägga FoU-verksamheten där förutsättningarna för den är som bäst givet de kostnader för att samordna FoU och produktion som trots allt finns kvar. Det finns, mot den bakgrunden, skäl att inte förvänta sig att all FoU ska bedrivas där produktionen sker. Ett skäl till varför multinationella företag skulle vilja separera FoU och produktion geografiskt är att det ger företagen möjlighet att förlägga FoU:n i närheten av FoU-centra i andra länder för att på så vis berika den egna FoU:n genom att dra nytta av (lokala) överspillningseffekter. Ett annat skäl är att tillgången till högkvalificerad arbetskraft kan vara större i vissa länder, vilket ger företaget en kostnadsfördel av att lägga sin FoU där det finns relativt gott om kvalificerad arbetskraft eller där lönerna för denna arbetskraft är lägre (se avsnitt 3.2.2). och (2007) utvecklar en teoretisk modell för att försöka förklara det faktum att många små länder i utkanter, som , har högre FoU-intensitet än t.ex. större kontinentaleuropeiska länder. Modellen skiljer på nationella företag (man kan återigen tala om ”mono-nationella” företag) och multi- nationella företag. De förra samlokaliserar produktion och FoU medan de senare kan separera FoU från produktionen rent geografiskt och dra nytta av att marknader har olika egenskaper, framför allt när det gäller storlek. I modellen antas att företagen producerar två varor men att bara en av de två – den högteknolo- giska varan – behöver FoU-kunnande. Högutbildad arbetskraft används både i produktionen av den högteknologiska varan och i själva FoU-verksamheten. Det innebär således att företagen har en slags intern konkurrens om den högutbildade arbetskraften (även om denna inte antas kunna röra sig mellan länder). Den FoU som utförs antas vidare generera överspillningseffekter men dessa över- 54 används också begreppet ”fragmentering” för att beskriva att företag inte längre har alla delar – från FoU till slutmontering – inom samma enhet, utan kan lägga ut olika delar på underleverantörer alternativt utlokalisera viss verksamhet till andra länder (men behålla ägarkontrollen). Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU spillningseffekter är lokala, dvs. effekterna ökar bara avkastningen av andra företags FoU inom det land där FoU:n utförs. Produktionen av denna vara kännetecknas också av tilltagande skalavkastning, dvs. det är effektivare per enhet (”billigare”) att producera stora kvantiteter än mindre. Slutligen antas separationen av FoU från produktionen av den FoU-intensiva varan medföra kostnader kopplade till hur svårt det är att överföra FoU:n från forskningslabbet till produktionsenheten. Modellen ger ett antal testbara implikationer. Förekomsten av tilltagande skalavkastning gör det mer attraktivt för företag att lokalisera produktionen av högteknologiska varor nära mark- naden.55 Vidare gäller, om överspillningseffekterna är lokala och positiva, att de multinationella företagen kommer att koncentrera sin FoU till små länder medan produktionen av den hög- teknologiska varan förläggs till stora länder. Detta gäller om handelskostnaderna inte är för höga. Hemmamarknadseffekten minskar kostnaderna för att förse marknaden med den högteknologiska varan eftersom tillverkarna helt enkelt kan producera större volymer och relativt enkelt nå ut till slutkunderna. Förekomsten av överspillningseffekter gör det mer lönsamt för företagen att lokalisera sina forskningslabb nära andra forskningslabb. Eftersom högutbildad arbetskraft används i både produktion och FoU kommer det faktum att produktionen blir mer lönsam på, eller nära, den stora hemmamarknaden göra att efterfrågan på den högutbildade arbetskraften ökar och därmed också deras löner. Detta gör det för dyrt, relativt sett, att ha FoU samlokaliserad med produktionen. I stället väljer företagen att lokalisera denna längre från hemmamarknaden eftersom den högutbildade arbetskraften inte är lika dyr där. I ljuset av den teoretiska modellen är således den svenska paradoxen ingen paradox, utan ett fullt logiskt uttryck för hur multinationella företag väljer att fördela olika delar av produkt- cykeln geografiskt. 55 I modellen görs ingen åtskillnad mellan produktion och export men det är rimligt att anta att produktionen av den ”separerbara” varan överstiger konsumtionen av den varan i produktionslandet varvid överskottet exporteras. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 3.4.1Har drivkrafterna för internationell specialisering ändrats? Hur stämmer då och Hakkalas modell in på faktiska förhållanden? Andelen högteknologisk export i relation till total export från tillverkningsindustrin samvarierar positivt med hur mycket företagen lägger ner på FoU. Det säger alltså att länder vars näringsliv är FoU-intensivt också har en stor andel högteknologisk export (och vice versa), vilket i förstone kan tyckas motsäga implikationerna från modellen. och finner dock att länder med en stor marknadspotential – ett mått på den effektiva marknadsstorleken – har högre andel högteknologisk export, men att dessa länder också har lägre FoU-intensitet (mätt som näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP per capita). Dessa resultat gäller betingat på näringslivets FoU-utgifter respektive andelen högteknologisk export. Resultaten kan ses som en indikation på att det är andra krafter som styr var företagen väljer att förlägga sin produktion (och export/försäljning) av högteknologiska varor än vad som styr valet av lokalisering av FoU. I tabell 3.6 redovisas skattningar av sambandet mellan mark- nadspotential och andelen högteknologisk export respektive FoU- intensitet. Skattningarna görs både för perioden –2000 som i och (2007) och för perioden –2012. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU Samband mellan marknadspotential och andelen högteknologisk Beroende variabel: Högteknologi Beroende variabel: FoU 2.52e-09*** 2.97e-09*** 5.23e-08*** -5.10e-08*** 0.0265*** 0.0385*** -17.67*** -65.79*** 430.4*** 1,195*** 74 (12) 81 (12) -3.29e-08*** -0.753*** -0.618*** 24.60*** 41.20*** 0.0136*** 8.021*** 13.50*** 153(12) 165(12) Anm. På grund av det möjliga endogenitetsproblemet mellan andelen högteknologi i exporten och FoU- utgifter används BNP per capita, FoU-utgifter inom högre utbildning och antal forskare inom högre utbildning per 1000 invånare som instrument för FoU-intensitet medan handel som andel av BNP används som instrument för andelen högteknologi i exporten. Kompletterande skattningar har även gjorts med robusta standardfel. Källa: CEPII, (World Development Indicators), Education Database, and Technology Indicators och egna beräkningar. För perioden –2000 erhålls i princip samma skattningar som i och har en positiv effekt på 56 Skillnader i estimat förklaras bland annat av andra diskonteringsfaktorer i fastpris- beräkningar och att vissa dataserier sannolikt har reviderats av respektive . Koefficienterna kan således inte jämföras rakt av, men när hänsyn tas till olika skalningar av variablerna är magnitud och marginaleffekter i stort sett desamma. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 andelen högteknologisk export men en negativ effekt på FoU- intensiteten. Om data förlängs till 2012 verkar emellertid någonting ha hänt. Effekten av marknadspotential på andelen högteknologisk export är fortfarande positiv, men inte statistiskt signifikant. Effekten av marknadspotential på näringslivets FoU-intensitet är alltjämt negativ, men inte heller statistiskt signifikant. En vidare analys gör gällande att det verkar ha inträffat ett strukturellt skifte runt 2000; efter 2000 är effekten av marknadspotential på andelen högteknologisk export negativ och statistiskt signifikant.57 Det är inte självklart hur de uppdaterade resultaten ska tolkas i termer av den teoretiska modellen. Ett specialfall av och Hakkalas modell är när det inte finns några överspillningseffekter av FoU och handelskostnaderna är noll. I detta fall kommer det inte finnas några vinster av att specialisera vare sig produktionen av den högteknologiska varan eller FoU geografiskt. Hemmalandet kommer då att producera högteknologi respektive bedriva FoU i proportion till landets relativa storlek. Även om det verkar rimligt att handelskostnaderna har sjunkit över tiden, förstärkt av den ekonomiska integration som har skett inom framför allt EU, är det svårt att argumentera för att överspillningseffekter skulle ha minskat i betydelse. Ett annat specialfall uppstår om det antas att det finns överspillningseffekter, men att dessa inte är för stora. I det fallet kommer det att ske en specialisering men det kan vara svårt att teoretiskt avgöra i vilket land koncentrationen av FoU- aktiviteterna sker. En ytterligare förklaring till att resultaten antyder att något har hänt är att överspillnings- effekterna kan ha blivit mindre nationella. Om det förhåller sig på det sättet finns det mindre anledning för företagen att koncentrera sin FoU-verksamhet eftersom att de lättare kan dra nytta av FoU:n, oavsett var den är lokaliserad. presenterar och resultat för 16 länder, medan tabellen ovan endast visar resultat för tolv länder på grund av att jämförbar utbildningsdata saknades för några av de länder som analyserades i och Hakkalas studie. En mer utförlig redovisning av skillnaderna kan erhållas av författarna till denna bilaga. 57 Resultaten av detta test redovisas inte i bilagan, men kan erhållas från författarna till denna bilaga. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU 3.4.2Studier av samlokalisering av produktion och FoU Styrkan i och Hakkalas modell är att den är en teoretiskt konsistent modell som låter sig testas empiriskt. Det finns dock flera andra studier som inte utgår från någon explicit modell eller där modellen är mindre formaliserad. I gengäld är dessa studier mer informationsrika när det gäller de olika överväganden företagen gör när det gäller val av produktions- respektive FoU-land (-region). Som nämndes i avsnitt 3.3 tycks det finnas ganska starkt empiriskt stöd för en positiv effekt av marknadsstorlek på företagens beslut om att lokalisera sin FoU. Detta indikerar att det förekommer en betydande samlokalisering av FoU och produktion. Europeiska kommissionen (2012) gör en genomgång av ett antal studier som försöker klargöra vilka faktorer som styr företagens beslut om att samlokalisera eller separera produktion och FoU. Genomgången av de empiriska studierna visar att det inte finns några säkra belägg för att samlokalisering är den rådande ordningen. I stället tycks förekomsten av samlokalisering bero dels på vilken typ av FoU som utförs – produktutveckling eller ”ren” (grund-)forskning – dels på branschspecifika egenskaper såsom produktionsprocessernas och produkternas komplexitet samt produktcyklernas längd. Om produktionsprocesser och produkter kännetecknas av en hög grad av komplexitet och höga krav på att relativt ofta lansera nya produkter (kort produktcykel), kommer produktion och FoU i högre grad att vara samlokaliserade. Vidare finns det empiriskt stöd för att mycket behöver ett närmare samarbete mellan produktion och FoU. finns studier som visar att lokaliseringsbeslut när det gäller mer adaptiv FoU påverkas mer av de faktorer som styr lokaliseringsbeslut av produktionen, t.ex. marknadspotential. Mer innovativ FoU är, å sin sida, mer motiverad av värdlandets teknologibas, tillgången till kvalificerad arbetskraft, förekomsten av överspillningseffekter etc. Dachs (2014) tar upp att vissa företag kan vara beroende av att ha sin produktion (montering) geografiskt nära underleverantörer, vilka i sin tur kan vara FoU-intensiva. Det leder till att det uppstår en samlokalisering av produktion och FoU om än inte inom samma företag eller koncern. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 För att illustrera att graden av samlokalisering kan variera mellan branscher redovisas i figur 3.9a-c sambandet mellan FoU- intensiteten (mätt som FoU-utgifter i relation till förädlingsvärdet) och andelen av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin för tre forskningsintensiva branscher där närvaron av stora, internationellt verksamma koncerner är stor: ”Motorfordon”, ”Läkemedel” samt ”Elektronik och optik”.58 För både motorfordon och läkemedel finns ett positivt samband mellan FoU-intensitet och respektive branschs andel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin. I den meningen tycks samlokalisering av produktion och FoU vara viktig i dessa två branscher. För ”Elektronik och optik” ser det något annorlunda ut: sambandet mellan FoU-intensitet och förädlings- värdesandel är mycket svagare och till och med negativt. Figur 3.9a Samband mellan FoU-intensitet och andel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin för Motorfordon, 18 2005, procent Andel av förädlingsvärdet (procent) Källa: (2009). 58 Förädlingsvärdet används som en ”proxy” för produktionen eftersom det måttet fångar upp vad respektive lands företag tillför i produktionskedjan. Förädlingsvärdet anger produktionsvärdet när köp av insatsvaror och tjänster räknats bort. Att använda bruttoproduktion eller försäljning skulle (kraftigt) överdriva produktionsvärdet i länder som bara ”slutmonterar” produkter och sedan säljer dem till kunderna. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU För vissa länder blir uppdelningen av FoU och produktion tydlig. När det gäller ”Motorfordon” är länder som och tydliga produktionsländer. De har en förädlingsvärdesandel i nivå med genomsnittet, men en FoU-intensitet som är relativt sett låg. Det omvända förhållandet gäller för där FoU-intensite- ten är hög men förädlingsvärdesandelen förhållandevis låg. verkar kunna kombinera en hög FoU-intensitet med en hög förädlingsvärdesandel. Detta kan tyda på att svenska tillverkare av motorfordon inklusive deras underleverantörer har lyckats bättre med att omsätta sin höga FoU-intensitet till en produktion med högt förädlingsvärde, dvs. att producera förhållandevis sofistike- rade produkter med högt teknologiinnehåll. Figur 3.9b Samband mellan FoU-intensitet och andel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin för Läkemedel, 21 2005, procent Andel av förädlingsvärdet (procent) Källa: (2009). När det gäller ”Läkemedel” är det positiva sambandet mellan FoU- intensitet och förädlingsvärdesandel tydligast av de tre branscherna. I synnerhet har lyckats kombinera hög FoU-intensitet med stor andel av förädlingsvärdet. Här känne- tecknas av att vara mer av ett produktionsland än ett FoU- land, även om FoU-intensiteten ändå är i paritet med (det oviktade) genomsnittet för de länder som ingår i jämförelsen. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 och utmärker sig för att vara utpräglade FoU-länder i detta avseende. Figur 3.9c Samband mellan FoU-intensitet och andel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin för Elektronik och optik, 24 2005, procent Andel av förädlingsvärdet (procent) Källa: (2009). utmärker sig genom att både ha en hög FoU-intensitet och en stor andel av förädlingsvärdet inom ”Elektronik och optik”. Här är , , och i viss mån mer av FoU-länder än produktionsländer, medan , , och är tydliga produktionsländer. Även om sambandet mellan FoU-intensitet och förädlings- värdesandelar i figur 3.9a-c är ett mycket grovt mått på separationen av produktion och FoU, blir det ändå tydligt att det finns betydande variationer mellan branscher när det gäller graden av samlokalisering. Det finns också länder, inom alla tre branscherna, som kombinerar hög FoU-intensitet med ett högt bidrag till förädlingsvärdet, t.ex. . Trots att resultaten från studierna över de faktorer som påverkar företagens val av att samlokalisera eller separera FoU och produktion inte är entydiga, säger de ändå att international- iseringen av företagens FoU ingalunda är någon statisk, lagbunden process utan kan ändras till följd av faktorer på såväl efterfrågesidan Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU (t.ex. önskemål från kunder om kortare produktcykler) som på utbudssidan (t.ex. förändringar i forskningsvillkor). Studierna är också tydliga med att det kan finnas branschspecifika förhållanden som gör att det är svårt att dra generella slutsatser huruvida FoU och produktion på ”makronivå” kommer att bli mer eller mindre samlokaliserade. 3.5Effekter av internationalisering av FoU Det är rimligt att anta att en ökad internationalisering av företagens FoU kommer att uppvisa liknande effekter som international- iseringen av andra produktionsfaktorer. Med andra ord kan de länder som har gynnsamma villkor för FoU komma att locka till sig nya investeringar alternativt att ny, mer effektiv FoU ersätter gammal, mindre effektiv FoU.