sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — provsbaserat och inte får konsekvenser för enskilda elever gör det också lämpligt att användas för utprövning av ny teknik. I inget av de beskrivna länderna har de nationella systemen för kunskapsutvärdering i mer än begränsad utsträckning ersatt med- verkan i de internationella studierna. Det finns inte heller bland dessa länder exempel på sambruk mellan nationella och inter- nationella system för kunskapsutvärdering av det slag som har föreslagits av Skolverket29. En förklaring till det kan vara att man använder de två varianterna av kunskapsutvärderingssystem för olika syften. De internationella studierna har just som syfte att ge information om det egna utbildningssystemet i ett internationellt perspektiv. Frågor om graden av överensstämmelse mellan de egna läroplanerna och de internationella studiernas ramverk blir i detta fall inte en fråga om validitet utan snarare ett informationsunderlag för diskussion om det egna utbildningssystemets styrkor och svagheter i ett större perspektiv. Av beskrivningen av de olika nationella kunskapsutvärderings- systemen framgår att dessa är tekniskt komplexa och att de kräver betydande resursinsatser. Detta är en viktig anledning till att det förutom i endast är det kompetens- och resursstarka som har byggt upp ett system som på ett liknande sätt som de internationella studierna undersöker förändring med hjälp av modern mätteori. Likaså framgår att uppbyggnad, genomför- ande och utveckling av nationella kunskapsutvärderingssystem kräver långsiktiga åtaganden och ställningstaganden till innehålls- liga och metodmässiga frågor av betydande komplexitet. En grund- läggande fråga är hur ramverk ska konstrueras så att de ger möjlig- het att följa elevers kunskapsutveckling som det sker förändringar i såväl kunskapens art som i styrdokumenten för skolans verksamhet. Denna och andra frågor i anslutning till upp- byggnad och genomförande av NKU diskuteras utförligt i en bilaga till en Skolverksrapport30. 29Skolverket (2006). Rullande stickprovsbaserat system för kunskapsutvärdering av grund- skolans ämnen. 30Gustafsson, J-E. (2006). för ett system för uppföljning av kunskapsutvecklingen i . Bilaga till (2006). Rullande stickprovsbaserat system för kunskaps- utvärdering av ämnen. 6Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och en ny begreppsapparat I det här avsnittet lämnar utredningen förslag om ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Dessutom lämnar vi vissa över- gripande förslag om de olika delarna i systemet. Förslagen innebär i korthet följande: Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning ska införas. Systemet ska innehålla tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Statens skolverk ska få ett samlat uppdrag att utveckla proven, bedömningsstöden och kunskapsutvärderingen samt informera om, utbilda i, följa upp och utvärdera det nya kunskapsbedöm- ningssystemet. Skolverket ska fortsätta utarbeta bedömningsstöd, som ska vara betygsstödjande, diagnostiska eller formativa. 6.1Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning Utredningens förslag: Ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning ska införas i och gymnasieskolan. Systemet ska innehålla tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. ska få ett samlat uppdrag att utveckla proven, bedömnings- stöden och kunskapsutvärderingen. I uppdraget ska bl.a. ingå att Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och … informera om och utbilda i det nya kunskapsbedöm- ningssystemet och dess olika delar samt att följa upp och utvär- dera hur respektive del används och fungerar. 6.1.1Det finns ett antal problem med det nuvarande provsystemet Det nuvarande provsystemet i och gymnasieskolan består av nationella prov och bedömningsstöd, och enligt utred- ningens uppfattning finns det ett antal problem med dagens system. Ett problem är att systemet inte har skapats utifrån ett helhets- perspektiv utan att olika delar har byggts upp på olika sätt och att förändringar kan ha skett i en del utan att andra delar har kon- sekvensändrats. Ett annat problem är att systemet kan upplevas som komplicerat och att det kan vara svårt att förstå skillnaderna mellan prov och bedömningsstöd. Det finns exempelvis vissa oklarheter om vilket syfte proven respektive de olika bedömningsstöden har. Ytterligare ett problem med det nuvarande provsystemet är att de nationella proven, enligt vår uppfattning, har fått ett alltför stort utrymme och blivit alltför omfattande. Som exempel kan nämnas att den totala tidsåtgången för genomförandet av proven är 23 per elev i årskurs 9 (se tabell 3.1 i avsnitt 3.3.1). Effekten har blivit att de nationella proven priori- teras på bekostnad av bedömningsstöden. 6.1.2Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning ska införas Mot ovanstående bakgrund föreslår utredningen att det ska införas ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i och gymnasieskolan. Systemet ska innehålla tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärde- ring. I figur 6.1 illustreras det nya nationella systemet för kun- skapsbedömning. Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och … Av figuren framgår att de nationella proven ska vara obligatoriska och ha ett betygsstödjande syfte. De ska genomföras i årskurserna 6 och 9 i , årskurserna 7 och 10 i specialskolan, i gym- nasieskolan samt inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. De ämnen där det ska finnas nationella prov är engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. I gymnasieskolan ska proven vara obligatoriska endast i avslutande kurser i dessa ämnen. Figur 6.1 visar också att de nationella bedömningsstöden antingen kan vara obligatoriska eller frivilliga för lärarna att använda. Syftet med de obligatoriska bedömningsstöden ska vara diagnostiskt. De ska göras i ämnena matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 1 och 3 i samt i årskurs 1 och 4 i specialskolan. När det gäller de frivilliga bedöm- ningsstöden ska de ha ett betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt syfte. I figuren anges dessutom förutsättningar för nationell kun- skapsutvärdering. En försöksverksamhet ska införas i form av en stickprovsundersökning som syftar till att följa kunskapsutveck- lingen på nationell nivå . Aktuella årskurser för försöket är årskurs 9 i och den avslutande årskursen i gymnasie- skolan. Ämnena som ska prövas är engelska, matematik, svenska, Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och … naturorienterande (NO) ämnen, samhällsorienterande (SO) ämnen och ämnesövergripande kompetenser. Förslag om syftena för varje del i kunskapsbedömningssystemet lämnas i avsnitt 7. När det gäller antalet nationella prov och prov som ersätts av nationella bedömningsstöd lämnar vi förslag om det i avsnitt 8. Våra förslag om nationell kunskapsutvärdering är samlade i avsnitt 14. 6.1.3Skolverket ska få ett samlat uppdrag om kunskapsbedömningssystemet För att etablera det nya nationella systemet för kunskapsbedöm- ning föreslår vi att ska få ett samlat uppdrag att utveckla de nationella proven, bedömningsstöden och kunskapsutvärde- ringen. I uppdraget ska bl.a. ingå att informera om och utbilda i det nya kunskapsbedömningssystemet och dess olika delar. Dessa informations- och utbildningsinsatser bör pågå . Utbildningsinsatserna kan exempelvis bedrivas av ett eller flera lärosäten. Dessutom ska det ingå att följa upp och utvärdera hur respektive del i kunskapsbedömningssystemet, dvs. de nationella proven, de nationella bedömningsstöden respektive den nationella kunskapsutvärderingen, används och fungerar. 6.1.4Målet är att skapa ett robust system Vi har i utredningsarbetet träffat många intressenter för att diskutera och förankra våra förslag. Alla som vi har träffat har synpunkter på de nationella proven och utifrån våra möten kan vi konstatera att diskussionen om nationella prov och betyg, bl.a. om likvärdighet och rättvisa i bedömningen och betygssättningen, är livlig. Det kan bero på att de svenska betygen utgör underlag för antagning till såväl gymnasieskolan som högre utbildning och att det inte finns några examensprov. Med utgångspunkt i dessa förutsättningar vill vi bygga ett robust system i tre delar där varje del håller hög kvalitet. Frågor om hur en hög kvalitet på de nationella proven och bedömningsstöden kan uppnås behandlas bl.a. i avsnitt 13. Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och … Utredningens förslag: De benämningar som används – ämnesprov och slutprov – ska ersättas av benämningen nationella prov. Även om utredningen i avsnitt 8 lämnar förslag om att en del av dagens nationella prov ska ersättas av nationella bedömningsstöd är vi av uppfattningen att eleverna under sin skolgång ska göra obligatoriska nationella prov, eftersom proven ger förutsättningar för en mer likvärdig betygssättning och en ökad rättssäkerhet för eleverna. Vi föreslår att benämningen ska vara nationella prov både i och i gymnasieskolan samt i motsvarande skolformer1 som använder samma prov. Det innebär att benämningen ämnesprov utgår. Även benämningen slutprov som används inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) föreslås ersättas av benämningen nationella prov. Utredningens förslag: ska fortsätta utarbeta bedöm- ningsstöd som ska vara betygsstödjande, diagnostiska eller formativa. Den benämning som används – bedömnings- stöd – ska ersättas av benämningen nationella bedömningsstöd. utvecklar olika typer av bedömningsstöd.2 Dessa är mycket uppskattade av lärarna och många av de lärare som utred- ningen har träffat efterfrågar, i stället för nationella prov som genomförs på bestämda tider, olika former av bedömningsstöd som kan användas i undervisningen. Fördelen med sådana stöd är att lärarna kan använda dem på de sätt och vid de tillfällen som passar eleverna och undervisningen. För att lärarna ska ha stöd för sin bedömning i olika ämnen och kurser föreslår vi att ska fortsätta att utarbeta bedöm- 1Det vill säga specialskolan, sameskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå. 2Se även avsnitt 3.11. Ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och … ningsstöd som ska vara betygsstödjande, diagnostiska eller formativa. Uppdraget att utarbeta bedömningsstöd ska ges inom ramen för det samlade uppdrag som föreslås i avsnitt 6.1. Benäm- ningen ska vara nationella bedömningsstöd, för att betona att de är framtagna av staten. Som framgår av avsnitt 6.1 ska följa upp och ut- värdera hur respektive del i kunskapsbedömningssystemet används och fungerar. Det är särskilt viktigt för de nationella bedömnings- stöden eftersom det saknas kunskap om deras användning och kvalitet. En ny del i det nationella system för kunskapsbedömning som utredningen föreslår är nationell kunskapsutvärdering (NKU). Utredningens förslag när det gäller NKU behandlas som tidigare nämnts i avsnitt 14. 7Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet I det här avsnittet lämnar utredningen förslag om ett renodlat syfte för varje del i det nya nationella systemet för kunskapsbedömning, dvs. för de nationella proven, de nationella bedömningsstöden och den nationella kunskapsutvärderingen. Förslagen innebär i korthet följande: De nationella proven ska endast ha ett syfte, vilket ska vara att stödja betygssättningen. Dagens andra syfte med proven, dvs. att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskaps- kraven uppfylls på olika nivåer, ska i stället bäras av den nation- ella kunskapsutvärderingen på nationell nivå samt av betygen och lokala utvärderingsprov på skol- och huvudmannanivå. De nationella bedömningsstödens syfte ska vara betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt. Statens skolverk ska informera om de nationella prov och de nationella bedömningsstöd som finns samt om syftet med dessa. Dessutom ska informera om syftet med den nationella kunskapsutvärderingen. Utredningens förslag: De nationella provens syfte ska vara att stödja betygssättningen. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet 7.1.1De nationella provens syften har de nationella proven två syften: dels att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, dels att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skol- nivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Över tid, sedan de nationella proven började användas, har prov- systemet haft fler syften och användningsområden.1 Utöver de två angivna skulle provsystemet också bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna, vara diagnostiskt och visa elevers starka och svaga sidor samt konkretisera kursmål och betygskriterier. I de uppdrag som regeringen har gett till har tanken varit att hela provsystemet, inbegripet de nationella proven och bedöm- ningsstöden, skulle hantera dessa olika syften. har detta dock tolkats som att alla syften skulle bäras av de nationella proven vilket kan ha resulterat i en otydlighet. 7.1.2Dagens syften upplevs som otydliga Det har som redovisats ovan varit otydligt vilka syften som ska gälla för de nationella proven respektive vilka syften som ska gälla för bedömningsstöden. har de nationella proven två uttalade syften. Enligt utredningens uppfattning råder det dock fortfarande oklarhet om provens syften. En del av de lärare vi har träffat vid våra skol- och huvudmannabesök känner inte till provens syften. Dessutom anser de att informationen som går ut i samband med proven inte heller är helt tydlig när det gäller syftena. 7.1.3De nuvarande syftena ska renodlas Dagens två syften med de nationella proven är svåra att förena i ett och samma prov. Några av de intressenter som utredningen har träffat anser att syftena är svårförenliga och att de därför bör ren- odlas. Det här lyfts också fram av Statens skolinspektion2. 1Se även avsnitt 3.2. 2Skolinspektionen (2010). Kontrollrättning av nationella prov i och gymnasie- skolan. Dnr 2009:2796; Skolinspektionen (2011). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet OECD3 kommenterar syftena med de svenska nationella proven. menar att trots att proven är betygsstödjande används de för många fler syften och att de olika sätten att använda proven kan stå i konflikt med varandra. Därför betonar vikten av att det avsedda syftet är tydligt och att det också är tydligt vilka oavsiktliga konsekvenser andra användningssätt kan få. Många forskare inom prov- och bedömningsområdet poängterar att prov måste konstrueras med specifika syften. En av dessa är den engelske professorn menar att olika syften ställer olika krav på hur ett prov konstrueras. Därför måste prov- konstruktören i samråd med beslutsfattaren definiera provets primära syfte. Ett prov som svarar väl mot ett specifikt syfte kan inte nödvändigtvis uppfylla andra syften. När ett prov väl har utvecklats för ett visst syfte är nästa utmaning, enligt , att säkerställa att provet inte används för andra, mindre lämpliga syften. Prov- konstruktören bör inte bara identifiera vilket syfte provet är avsett att uppfylla utan också informera om de syften som inte är möjliga att uppnå. När provresultaten sedan publiceras har provkon- struktören nämligen inte längre kontroll över hur dessa används av exempelvis politiker, rektorer, lärare och föräldrar. Den amerikanska Gordonkommissionen5, som är tillsatt för att förbättra bedömningspraktiken i , tar också upp frågan om provs syften.6 Kommissionen anser att ett bedömningssystem kan och behöver svara mot flera olika syften. Däremot är det inte säkert att ett och samma prov kan bära alla syftena i bedömningssystemet. Ett enskilt prov bör, enligt , inte användas för andra syften är det som provkonstruktören avsåg.7 Mot denna bakgrund kan vi konstatera att det är svårt att förena flera syften i ett och samma prov. Därför är vår slutsats att de nationella provens syften ska renodlas. Proven ska framöver konstrueras med ett avsett syfte. 3OECD (2015). Improving Schools in : An Perspective. (2007). Clarifying the purposes of educational assessment. Qualifications and Curriculum Authority, UK. Assessment in Education, Vol. 14, No. 2, 2007, s. 149– 170; , . (2007). Evaluating assessment systems. Regulation and Standards Division. Qualifications and Curriculum Authority (QCA). 6The on (2013). To Assess, To Teach, To Learn: A Vision for the Future of Assessment. 7Frågan om provs syften behandlas också i bilaga 3 ur ett historiskt perspektiv. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet 7.1.4De nationella proven fungerar mindre bra för uppföljning på olika nivåer I flera sammanhang8 framhålls att de nationella proven är brist- fälliga som verktyg för uppföljning på skolnivå, på huvudmanna- nivå och på nationell nivå samt för trendmätning av resultat . Resultaten på proven är svåra att jämföra , svårig- hetsgraden varierar, proven prövar inte hela kurs- och ämnes- planerna och proven innehåller för få återkommande uppgifter. OECD9 pekar på ytterligare en svaghet när det gäller de nation- ella provens lämplighet för att följa upp elevernas kunskapsutveck- ling på olika nivåer, nämligen att provresultaten ganska ofta grundar sig på prov som är bedömda av enskilda lärare. Flera studier visar en bristande likvärdighet i bedömningen av proven. Därigenom är de aggregerade resultaten på proven inte lämpliga för trendmätning. Mot denna bakgrund anser utredningen att de nationella proven inte längre ska konstrueras med syfte att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. I stället ska detta syfte på nationell nivå bäras av den nationella kunskapsutvärdering (NKU) som vi föreslår i avsnitt 14. Där återkommer vi med förslag om syftet med NKU. På skol- och huvudmannanivå ska i första hand betygen bära syftet att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kun- skapskraven uppfylls. kritiseras betygen, liksom de nationella proven, för att inte fungera särskilt väl för uppföljning. Med våra förslag, bl.a. om stabilare prov och bedömningsstöd av hög kvalitet (se avsnitt 13), en tydligare relation mellan prov och betyg (se av- snitt 12) och ett ökat inslag av extern bedömning och medbedöm- ning (se avsnitt 10 och 11), anser vi att bättre förutsättningar ges för likvärdiga betyg. Därmed blir betygen ett mer verkningsfullt instrument för uppföljning. Som komplement till betygen kan lokala utvärderingsprov användas som baseras på utbytta NKU- 8Se t.ex. , J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskaps- bedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. SNS Utbildningskom- mission; (2011). Reviews of Evaluation and Assessment in Education. ; Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12). 9OECD (2011). Reviews of Evaluation and Assessment in Education. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet Vad som menas med utvärderingsprov och hur dessa kan användas återkommer vi till i avsnitt 14. 7.1.5De nationella provens syfte ska vara betygsstödjande De lärare som genomfört nationella prov har en övervägande positiv syn på proven. Många av dem anser att proven ger ett gott stöd vid bedömning och betygssättning. Även eleverna uppskattar proven och det stöd de ger för likvärdighet och rättvisa i betyg- sättningen. Några av de intressenter som utredningen har träffat anser att de nationella proven bör fortsätta vara betygsstödjande som . Andra menar att proven i stället bör användas som stöd för lärarnas kontinuerliga och formativa bedömning. För det senare behövs dock inte, enligt vår uppfattning, obligatoriska nationella prov som i princip genomförs vid samma tillfälle i hela landet. I stället kan lärarna använda bedömningsstöd som utgör en integrerad del av deras undervisning för det syftet. För att stärka en likvärdig betygssättning och elevernas rätts- säkerhet föreslår vi att de nationella provens syfte ska vara att stödja betygssättningen. Likvärdigheten och rättssäkerheten är viktiga eftersom betygen har så stor betydelse för individen, sär- skilt i årskurs 9 och gymnasieskolan där antagning till olika utbild- ningar ofta sker på grundval av betygen. Vi återkommer till frågor om provens kvalitet i avsnitt 13. 7.2Betygsstödjande, diagnostiska och formativa nationella bedömningsstöd Utredningens förslag: Syftet med de nationella bedömnings- stöden ska tydliggöras och begreppet bedömningsstöd ska ren- odlas. Stödens syfte ska vara betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet 7.2.1Syftet med de nationella bedömningsstöden ska tydliggöras De bedömningsstöd som utvecklar varierar mycket i sin utformning. En del bedömningsstöd är uppbyggda på liknande sätt som de nationella proven medan andra snarare kan kategoriseras som undervisningsstöd eller stöd för att tolka kurs- och ämnesplaner.10 På grund av variationen är det svårt att över- blicka vilka bedömningsstöd som finns. Dessutom är det oklart vad respektive bedömningsstöd har för syfte. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att syftet med de olika nationella bedömnings- stöden ska tydliggöras. Bedömningsstöden ska vara obligatoriska eller frivilliga för lärarna att använda. 7.2.2Obligatoriska nationella bedömningsstöd med ett diagnostiskt syfte De obligatoriska nationella bedömningsstöden (se även avsnitt 8.1.8) ska ha ett diagnostiskt syfte, dvs. de ska användas för att bestämma elevernas kunskapsnivå med utgångspunkt i kursplanerna och kunskapskraven samt visa elevernas starka och svaga sidor i respektive ämne. 7.2.3Frivilliga nationella bedömningsstöd med ett betygsstödjande syfte Frivilliga nationella bedömningsstöd ska antingen ha ett betygs- stödjande, ett diagnostiskt eller ett formativt syfte. finns det exempel på betygsstödjande bedömningsstöd i form av frivilliga prov som främst är utarbetade i gymnasiekurser i bl.a. fysik, historia, matematik, franska, spanska och tyska. Dessa liknar de nationella proven. De ger stöd för betygssättningen men är frivilliga för lärarna att använda när det passar in i undervis- ningen. Liksom de nationella proven anger de betygsstödjande bedömningsstöden betygsgränser för olika betyg. 10 Se även avsnitt 3.11. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet De frivilliga betygsstödjande nationella bedömningsstöd som utredningen föreslår kommer, på samma sätt som , att ha stora likheter med nationella prov. Dessa bedömningsstöd kommer att ha motsvarande egenskaper som proven: De kommer att utformas och utprövas på liknande sätt, vara ungefär lika tidskrävande och kostsamma att utarbeta, ange betygsgränser samt kräva uppfölj- ning, analys och kvalitetssäkring. Skillnaderna mellan de betygs- stödjande nationella bedömningsstöden och de nationella proven ligger framför allt i att stöden är frivilliga och kan användas mer flexibelt av lärarna. För att kunna utarbeta, utveckla och kvalitetssäkra de betygs- stödjande bedömningsstöden måste de universitet och högskolor som konstruerar stöden få återkoppling på de uppgifter som används. När de nationella bedömningsstöden är digitaliserade (se avsnitt 9.4.2) kan en insamling av elevlösningar till universiteten och högskolorna ske med automatik för de lärare som väljer att använda bedömningsstöden. Fram till dess behöver frågan om insamling hanteras så att universiteten och högskolorna kan få till- gång till den information de behöver för att kunna vidareutveckla stöden. 7.2.4Frivilliga nationella bedömningsstöd med ett diagnostiskt eller ett formativt syfte Utöver de frivilliga betygsstödjande nationella bedömningsstöden kan frivilliga bedömningsstöd ha ett diagnostiskt eller formativt syfte. Som tidigare nämnts innebär ett diagnostiskt syfte att stöden ska användas för att bestämma elevernas kunskapsnivå med utgångs- punkt i kursplanerna och kunskapskraven samt visa elevernas starka och svaga sidor i respektive ämne.