sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — 2014/15:109) att det i finns unik systemkunskap på områden som för svensk del har definierats som väsentliga säkerhetsintressen. Stridsflygs- och undervattens- förmågan är exempel på sådana områden. För att dessa förmågor över tiden ska bibehållas och utvecklas behöver forsknings- och utveck- lingsverksamheten inom relaterade områden understödja Försvars- maktens materielförsörjning. Det bör därför tydliggöras vilka krav som väsentliga säkerhetsintressen och andra förmågor som omgärdas av sekretess ställer på forsknings- och utvecklingsverksamheten och hur dessa krav bör hanteras på ett effektivt och rationellt sätt. försvars-, säkerhets- och utrikespolitik är beroende av en god underrättelseförmåga. Förmågan att inhämta, analysera, förstå och rapportera underrättelseinformation kräver kontinuerlig teknisk och metodmässig förmågeutveckling, bland annat baserad på forsk- ning och utveckling inom försvarsområdet. Samarbeten mellan forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvarsområdet och motsvarande verksamhet för civila ändamål gynnar uppbyggnaden av en bred kunskapsbas. Forskning och ut- veckling inriktad på civila tillämpningar kan nyttiggöras inom för- svarsområdet. Likaså kan forskning och utveckling inriktad på för- svarstillämpningar tillgodogöras inom civil verksamhet. För ett effektivt resursutnyttjande bör utredningen analysera hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan utveckla sam- arbeten med forskning och utveckling inom andra områden. En bred kunskapsbas främjas av deltagande i internationella samarbeten. Genom att samordna finansiering och verksamhet med samarbetspartner kan i många fall ett forskningsresultat erhållas med relativt begränsade resurser. En förutsättning för att kunna delta i sådana samarbeten och få tillgång till resultat av försvars- relaterad forskning och utveckling är att är en kompetent och trovärdig partner, något som gynnas av en långsiktigt stabil finansiering. Det är viktigt att prioritera sådana samarbeten som lång- siktigt stöder utvecklingen av det militära försvarets operativa förmåga och som möter dess långsiktiga kompetensbehov. I detta samman- hang behöver det tas hänsyn till aspekter som sekretess och möjliga säkerhets- och försvarspolitiska konsekvenser av exempelvis infor- mations- och teknologispridning. Därför bör det också analyseras och kartläggas inom vilka områden internationella samarbeten bör efter- strävas och hur dessa bör genomföras. Genomlysningen av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom försvarsområdet bör skapa förutsättningar för prioriteringar, långsiktighet och kontinuitet samt en ändamålsenlig styrning och uppföljning. Målsättningen är att detta ska stärka förutsättningarna för att verksamheten bidrar till Försvarsmaktens långsiktiga för- mågeutveckling. Det är därför betydelsefullt att verksamheten är av en sådan omfattning att den över tiden kan finansieras och är långsiktigt livskraftig. Därför bör även omfattningen av forsk- nings- och utvecklingsverksamheten på försvarsområdet ses över. •beskriva hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att förstärka Försvarsmaktens operativa förmåga, •föreslå en metod för hur den säkerhetspolitiska analysen kan utgöra basen för inriktning av forskning och utveckling på för- svarsområdet, •redovisa en omvärldsanalys av forskning och utveckling, allmänt och på försvarsområdet, •analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvars- området och föreslå inom vilka områden forskning och utveck- ling på försvarsområdet bör bedrivas med offentliga medel i , •föreslå vilka krav som väsentliga säkerhetsintressen och områ- den som berörs av sekretess ställer på forskning och utveckling på försvarsområdet, •föreslå hur samarbeten kan utvecklas mellan forskning och ut- veckling på försvarsområdet och forskning och utveckling på andra områden, •föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forskning och utveckling i större utsträckning kan användas och inom vilka områden internationella samarbeten bör eftersträvas inom forskning och utveckling på försvarsområdet, •föreslå hur forskning och utveckling på försvarsområdet samt finansieringen av denna bör organiseras, •med utgångspunkt i Försvarsmaktens behov eller eventuella förslag om organisation, föreslå en utvecklad process för styr- ning och uppföljning av forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvarsområdet, och •föreslå förbättringar i fråga om möjligheterna att dra nytta av resultat av forskning och utveckling på försvarsområdet. I den utsträckning som utredaren lämnar förslag som motiverar författningsändringar, exempelvis ändring i en myndighets instruk- tion, ska fullständiga förslag till ny lydelse lämnas. Detsamma gäller annan eventuell påverkan av lämnade förslag, såsom ändring av regleringsbrev. Utredaren ska analysera och redovisa de verksamhetsmässiga, eko- nomiska och personella konsekvenserna av förslagen inom försvars- området. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten ska en beräkning redovisas. Utredaren ska bedöma vilken eventuell påverkan på myndig- heter och aktörer som förslagen får om de genomförs. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska fortlöpande hålla (Försvarsdepar- tementet) informerat om sitt arbete. I sitt arbete ska utredaren in- hämta uppgifter som behövs för utredningen från Försvarsmakten, , , Försvars- högskolan och andra myndigheter eller aktörer som bedöms relevanta. Utredaren ska hålla sig informerad om relevanta aspekter av arbetet med regeringens kommande proposition om forskning, högre ut- bildning och innovation. Utredaren ska även hålla sig informerad om och beakta övrigt relevant arbete som pågår inom och relevanta myndigheter, inom ramen för EU och i internationella samarbeten Uppdraget ska redovisas . I denna bilaga beskrivs Försvarsmaktens s.k. FoT1-områden och forskningsområden vid MSB, FHS och FOI. Innehållet i bilagan har faktagranskats av utredningens experter. FoT-område Ledning och MSI (Människa-System-Interaktion) Verksamheten syftar till att säkerställa kunskaper, metoder och tekniska lösningar som stärker Försvarsmaktens förmåga att leda insatser. Det innebär bl.a. stöd till framtagning av robusta, an- vändarvänliga och säkra system för ledning och informations- hantering. Området omfattar delområdena informationssäkerhet, MSI (Människa-System-Interaktion), samband och telekommunikation samt beslutsstöd och informationsfusion. Verksamheten syftar till att stödja utvecklingen av den militära professionella rollen samt till att utveckla medel och metoder för att krigsorganisationen ska kunna verka effektivt i det moderna strids/in- satsområdet. Området omfattar delområdena kompetens och presta- tion, krigsvetenskap, ledarskap, ledningsvetenskap samt militärteknik. 1 FoT- Forskning och teknikutveckling. FoT-område Sensorer och signaturanpassning Verksamheten skapar förutsättningar för att upptäcka, identifiera och följa potentiella hot och mål med låg signatur i en stor spaningsvolym och i en miljö som karakteriseras av komplex våg- utbredning och intelligent telestörning. Sensorintegration och sensor- fusion är centrala för området. Området omfattar delområdena optroniska sensorsystem respektive radarsystem båda inklusive signal- behandling, samverkande sensorer och sensorsystem, signaturan- passning samt rymd. Verksamheten ska ge nödvändig tillgång till kunskap, metoder och teknik för att möjliggöra organisations-, taktik- och stridsteknik- utveckling samt materielförsörjning inom undervattensområdet. grunda vatten och särskilda förutsättningar och årstids- beroende variationer för akustiska och elektromagnetiska signaturer och vågutbredning ställer särskilda krav på undervattenssystemen. Området omfattar delområdena sensortekniker för marin spaning och övervakning, signaturer, kommunikation, verkan och sårbarhet samt varnar- och motverkansystem (VMS), störning och vilseledning. FoT-område Vapen och skydd Verksamheten ska utveckla Försvarsmaktens förmåga till rätt verkan samt till att kunna skydda egna stridskrafter i komplexa och delvis okända insatser mot både högteknologiska och irreguljära mot- ståndare. Verksamheten ska stödja förmågan att föra väpnad strid och omfattar alla operationsmiljöer. Förmåga till långräckviddig bekämpning är central. Konventionella vapensystem och verkans- former samt skydd mot dessa omfattas. Forskningen sker inom del- områdena värdering av vapen- och skyddssystem, verkansformer, vapen och skyddstekniker. Verksamheten syftar till att skapa förutsättningar för att behärska det elektromagnetiska spektrumet för att skydda egna förband, platt- formar och personal. För att nå framgång i insatser krävs en ledande ställning i den ständigt pågående utvecklingen mellan system och motverkanssystem respektive verkanssystem och skyddsfunktioner. Detta gäller såväl för kommunikations-, sensor-, vapen- som för skyddssystem. Verksamheten inom området belyser medicinska problemställningar relevanta inom Försvarsmaktens operativa verksamhet och säker- ställer försvarsunik medicinsk spetskompetens. Verksamheten är indelad i delområdena experimentell och klinisk traumatologi samt försvarsfysiologi/medicin. FoT-område Flygsystem med Elektronik och byggsätt Verksamheten inom området har varit starkt plattforms- orienterad. genomgår teknikutvecklingen en genom- lysning. är forskningen inriktad mot att stödja Försvars- maktens luftstridsförmåga med fokus på flygplattformens betydelse för luftstriden och vikten av egenskaper hos flygsystem i olika scenarier. Forskningen omfattar delområdena värdering av platt- formssystem i luftstriden samt flygteknik och förmågemodellering. Syftet med detta program är att etablera samarbeten med både civila och militära aktörer, svenska såväl som utländska. Genom denna samverkan ska utveckling som är civilt driven, eller finan- sierad av annat land, kunna tillgodogöras det svenska försvaret. Projekt inom programmet är tidsbegränsade och ska ha tydliga tillämpningar i det svenska försvaret. omfattas säker- hetsrelaterad forskning inom terahertzteknik, satellitsamarbete AFRL2, galliumnitridkomponenter, logistik, samt samverkan med externa forskningsutförare. Programmet är nytt . Verksamheten är försvarsunder- rättelserelaterad och omfattas av sekretess. Individens och allmänhetens säkerhet Forskning inom området kan innehålla aspekter av perception, beteende och utveckling av stödjande strukturer, hjälpmedel och åtgärder. Skydd mot brand, olyckor och farliga ämnen Området har fokus på kunskapsutveckling som på olika sätt stärker samhällets skydd. Aspekter som är relevanta är t.ex. förståelse för människan i sammanhanget, konsekvenser av oönskade händelser, avsiktliga såväl som oavsiktliga, samt möjligheter och resurser för att stärka skyddet. Kontinuitet och resiliens i samhället Den ökande komplexiteten i samhällets organisering och beroendet av fungerande flöden studeras. Området innehåller frågor som rör skydd av samhällsviktig verksamhet, kritisk infrastruktur, natur- olyckor samt klimatförändring och hållbarhet ur ett samhällsskydds- och beredskapsperspektiv. Forskningsområdet omfattar också sam- hällsbyggande, kritiska flöden och försörjnings-, ägar-, styrnings-, ansvars- och kontrollfrågor. 2 Det amerikanska . Stärkt krisberedskap och civilt försvar Frågor som berörs inom området är t.ex. kunskapen om särskilt allvarliga hot och risker, ansvar, organisation och struktur, resurser, samt metoder för att pröva och stärka eller motverka dessa aspekter exempelvis genom övningsverksamhet. Området avser skydd av information t.ex. genom upprätthållande av rätt nivå av konfidentialitet, riktighet, spårbarhet och tillgänglighet. Forskning inom informationssäkerhet omfattar många perspektiv; såväl tekniska, som kulturella, sociala, juridiska och ekonomiska. De grundläggande studieobjekten är krig och militär maktutövning. Forskningen syftar till såväl kunskapsutveckling som till utveckling av praktiska förmågor hos främst militära yrkesutövare. Typiska krigs- vetenskapliga forskningsfrågor rör krigets natur, militära medels användbarhet, militära organisationers modus operandi och hur militära förmågor skapas, leds, organiseras och verkar i olika typer av insatser. Krigsvetenskapen studerar också drivkrafter i militära organi- sationer, officersyrkets villkor, och hur man förklarar seger och nederlag i slag, fälttåg och krig. Krigsvetenskapen handlar även om kunskapsutveckling kring systemfunktioner, t.ex. ledningssystem och interaktion människa – teknik – organisation. Vidare behandlas frågor kring praktisk ledning av militärt förmågeskapande före insats, förmågenyttjande under insats och förmågeåteruppbyggande efter insats. Inom militärteknik studeras hur tekniken och tekniska system in- verkar på och påverkas av militär verksamhet. Inom området studeras bl.a. vilka nya militära möjligheter nyutvecklad teknik liksom en annorlunda användning av befintlig teknik kan ge. Militärteknik behandlar de skilda sätt på vilka tekniken kan bidra till att uppfylla de grundläggande krigföringsförmågorna (verkan, skydd, uthållig- het, underrättelser, rörlighet och ledning). Flera perspektiv såsom naturvetenskap, matematik och teknik är nödvändiga för att be- handla militärtekniken i dess helhet och förstå dess möjligheter och begränsningar. Ledarskapsforskningen vid tar sin utgångspunkt i disciplinerna pedagogik, psykologi och sociologi. Forskningen in- riktas mot att bidra till generell kunskapsutveckling samt att svara mot sektorsspecifika behov, som t.ex. Försvarsmaktens och officers- professionens, men även civila aktörers behov. för ledar- skapsforskningen är ledarskap under påfrestande förhållanden, dvs. ledarskap vid samhälleliga insatser, nationellt och internationellt, i samband med kris, krig, väpnad konflikt eller extraordinära händelser. Forskningen inom ledningsvetenskap är inriktad mot att förstå vad ledning av insatser innebär och kräver. Syftet är att stödja utveck- lingen av Försvarsmaktens ledningskoncept, ledningsmetoder och ledningssystem. För att uppnå inriktning och samordning vid en insats krävs ett ledningssystem som består av bl.a. personal, teknik, organisation, metoder och mandat. Militärhistoria är en specialinriktning inom historieämnet. Den militärhistoriska forskningen syftar till att stödja officersutbildningen genom att undersöka olika aspekter av den militära professionens och Genom nära samarbete med historieveten- skapliga forskningsmiljöer utanför Försvarshögskolan ska forsk- ningens vetenskapliga relevans och bredare samhällsnytta säkras. Forskningen inom folkrätt är inriktad på folkrättsliga aspekter av militära operationer. Den kombinerar teoretiska och praktiska an- greppssätt för att skapa synergieffekter mellan grundforskning och tillämpad forskning. Integreringen av folkrättsforskningen tar sig bl.a. uttryck i interdisciplinära projekt tillsammans med forskare inom andra ämnen vid . Den innefattar också samarbete med andra forskningsinstitut och både i och utomlands. Statsvetenskap med inriktning krishantering och säkerhet Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och säkerhet är det centrala huvudområdet i högskolans civila utbildningar. Ämnet rymmer forskning om försvar, samhällsskydd och säkerhet, men har ett särskilt fokus på säkerhet och krishantering. Studiet av säkerhet och krishantering har också rötter i disciplinen inter- nationella relationer och säkerhetsstudier, men hämtar även in- spiration från andra akademiska fält, såsom förvaltningspolitiska studier och politisk psykologi. Inom beslutsstöd och informationsfusion utvecklas mjukvarulös- ningar som sträcker sig från datainsamling till presentationssystem. Målet med verksamheten är att öka användares förmåga att förstå och omsätta tillgänglig information i effektiva beslut. Forskningen innefattar såväl teknik som metod och utgör en brygga mellan rent teknisk forskning, som t.ex. sensor- och kommunikationssystem, och mänskligt beslutsfattande. Inom området sker forskning kring metoder och verktyg för olika typer av datadriven analys för att t.ex. kunna detektera påverkansoperationer i sociala medier. Området omfattar såväl forskning om CBRN-ämnen som teknisk forskning och analys kopplad till massförstörelsevapen och deras bärare, samt till rymdrelaterade frågeställningar. Forskning rörande kemiska och biologiska ämnen syftar till att utveckla metoder och teknik för analys och detektion, samt att värdera skydds- och saneringsmetoder. Forskning rörande joniserande strålning och radioaktiva ämnen omfattar detektion, provtagning och analys av, samt skydd mot dessa ämnen. Forskning om kärnvapenfrågor täcker hela kedjan från hotbe- dömning, nedrustning och ickespridning till tekniska verifikations- frågor, dvs. hur man kan mäta om ett kärnvapen sprängts och hur framtida avtal kring kärnvapen skulle kunna verifieras. Inom delområdet missilfrågor analyseras förmåga hos befintliga arsenaler av främst ballistiska robotar, kryssningsrobotar och obemannade flygplan samt försvarssystem mot dessa obemannade vapensystem. Verksamheten inom rymdområdet syftar till systemkännedom och rymdfrågors implikation på säkerhetspolitiska och politiska sammanhang, samt till militär förmågeutveckling. Forskningen har fokus på rymdlägesbild, vilket i korthet innebär att identifiera och karakterisera satelliter med spaningsförmåga. Området omfattar flygteknisk forskning och verksamheten vid Flyg- vapnets Luftstridssimuleringscentrum (FLSC). Den flygtekniska forskningen vid FOI är inriktad mot metoder för prestanda- analys, hotsystemvärdering och konceptvärdering för olika flygande plattformar. Forskningsresultaten omsätts i simuleringar i FLSC, som är en simuleringsanläggning för bemannad luftstrid i en taktisk kontext. Vid FLSC bedrivs utbildnings- och övningsverksamhet för såväl piloter och flygstridsledare som lednings- och stabspersonal. FLSC stödjer också Försvarsmaktens studieverksamhet avseende utveckling av flygstridskrafternas förmåga. Vid FLSC bedrivs även forskning med syfte att öka effekten av flygträning genom att utveckla och anpassa pedagogiska ansatser och metoder för att utvärdera, planera och följa upp träning och träningsresultat. Området informationssäkerhet omfattar bedömning av informations- säkerhetsrisker, sociala aspekter av informationssäkerhet, genom- förande av IT-försvarsövningar och tekniska lösningar, för såväl IT-system som industriella informations- och styrsystem. Inom ramen för denna verksamhet driver FOI en test-, tränings- och övningsanläggning för IT-säkerhet, CRATE. Inom området drivs kompetenscentret NCS33 i samarbete med MSB. Forskningsfokus inom robust telekommunikation är militära krav på radiokommunikation, exempelvis störtålighet och avbrotts- frihet. Den långsiktiga forskningen omfattar mobila radionät, meto- der för förbättrad systemintegration på rörliga plattformar för reduktion av samlokaliserings- och störningsproblem samt forsk- ning och teknik för navigerings- och positioneringstjänster. Forskningsområdet rör den övergripande samhällsutvecklingen av- seende säkerhet inom infrastruktur och energirelaterade hot i kombination med expertkunskap om förutsättningar och stöd vid krishantering, t.ex. avseende ledning och tekniskt stöd vid led- ningsplats. Framtagning av strategiska beslutsunderlag utgör den största delen av forskningsområdet. FOI arbetar med krisberedskap och samhällssäkerhet utifrån många olika perspektiv, med flera olika aktörer, både myndigheter och företag, samt på olika nivåer, från den kommunala, den regionala och nationella nivån, till den euro- peiska och internationella nivån. 3 Nationellt centrum för säkerhet i styrsystem för samhällsviktig verksamhet. FOI bedriver kunskapsutveckling avseende operationsanalytiska metoder. Metodutvecklingen bidrar både till kvalificerat stöd för lösande av aktuella uppgifter och utveckling och prov av nya metoder en inom området. Vidare genomförs studier bl.a. avseende militär- strategisk inriktning, konceptutveckling och stridsavdömningar. Verksamheten inom området omfattar direktstöd, analyser och studier inom bl.a. militärstrategisk inriktning, långsiktig planering, försvarsekonomi, försvarsplanering, genomförande av insatser och beredskap samt utveckling av förband och system. Huvuddelen av arbetet utförs av operationsanalytiker verksamma vid Försvars- maktens högkvarter. Forskningen inom området omfattar sensorer för övervakning och fjärrspaning samt signaturanpassning. Sensorforskningen syftar till att värdera, demonstrera och utveckla ny eller ökad sensorförmåga till stöd för försvar och säkerhet. Huvudsakligen studeras sensor- system inom radar- och optikområdena med avancerad bild- och signalbehandling samt sensornära datafusion. Inom signaturområdet är verksamheten inriktad mot signaturmodellering och mot att följa utvecklingen av material som ger möjlighet till anpassning mot olika bakgrunder. Inom området bedrivs forskning och studier om länder, regioner, internationella insatser och multilaterala organisationer. Forskar- grupperna är fokuserade på , nordisk och transatlantisk säkerhet, och . Förutom säkerhetspolitiska analyser bedrivs också strategiska studier av politisk, ekonomisk och militär utveckling samt på olika policyrelevanta teman. Inom området bedrivs metod- och teknikutveckling, studier, ut- bildning samt teoretisk och experimentell forskning gällande stör- och skyddsmetoder inom det elektromagnetiska området. Mål för verksamheten är bl.a. att öka förbandens förmåga i telekrigföring på olika nivåer, att bevaka omvärldens utveckling inom området samt att utveckla effektiva metoder för egenskydd av plattformar och förband. Undervattensforskningen säkerställer tillgång till kunskap, meto- der och teknik för att stödja Försvarsmaktens utveckling av taktik och stridsteknik samt materielförsörjning inom undervattens- området. Fokus ligger på den littorala zonen i närområde, framför allt . Inom området utvecklas spanings- och varningssystem för ubåtar och fartyg samt utläggbara undervattenssystem. Vidare bedrivs forskning om undervattens- kommunikation, signaturhantering och undervattensverkan. Vapen, skydd och säkerhet Forskningen inom området är i huvudsak fokuserad på frågeställ- ningar som rör Försvarsmaktens uppgift att försvara och främja säkerhet. Väpnad strid, särskilt duellen mellan kon- ventionella vapen och skydd mot dessa står i centrum för verksam- heten. Verksamheten är beroende av forskningsanläggningen i . Området stödjer också det civila samhället och dess behov av fysisk säkerhet kopplat till terrorism och storskaliga olyckor. Verksamheten, som innefattar ett flertal teknikområden, sträcker sig från standardiserad testning och detaljerade studier av vapen- effekter och skyddsmekanismer till analys och värdering av moderna komplexa vapensystem. Området omfattar också forskning kring explosivämnen och explosivämnessäkerhet såsom detektion av bomber, upptäckt av illegala bombfabriker samt forskning för att på kemisk väg förhindra produktion av explosivämnen från kom- mersiella produkter. I utredningsdirektiven anges att utredningen ska redovisa en om- världsanalys av forskning och utveckling allmänt och på försvars- området. Analysen har på uppdrag av utredningen tagits fram av FOI (FOI-2016-272) och redovisas i denna bilaga. Forskning och utveckling i är bland de fem länder inom OECD-kretsen som investerar mest i forskning och utveckling (FoU) i förhållande till brutto- nationalprodukten.1 I har utgifterna för FoU varit relativt stabila och hållit en nivå mellan av brutto- nationalprodukten2 . avsattes cirka 125 miljarder kronor3 för FoU i . Investeringarna för FoU har i medel ökat , även om det funnits variationer mellan enstaka år. 1Tillsammans med , , och . Indikator Gross domestic spending on R&D, . 2Ekonomifakta: Forskning och utveckling – internationellt.