sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Ett ämne som har uppkommit i vår intervjustudie är den särorganisering som finns i två av de fem partier som intervjuats. Försök till en särorganisering av utrikes födda finns bl.a. i Socialdemokraterna i och i på nationell nivå. nätverk ”rasifierade vänstern” skiljer sig från Socialdemokraternas mer traditionella ”invandrarutskott”, så till vida att det senare också är öppet för medlemmar med svensk bak- grund och har sin bas i de etniska s-föreningar som länge funnits i invandrartäta stadsdelar. har regelbundna möten och driver frågor av som anses vara av särskild betydelse för personer med utländsk bakgrund. Utskottet agerar mellanleds- förhandlare i nomineringsprocessen och verkar för att stärka representationen av personer med utländsk bakgrund på partilistorna. När det kommer till nomineringsprocesserna finns det dock inget som tyder på att utrikes födda generellt har en längre kvali- ficeringstid i partierna än inrikes födda. De flesta partiers val- beredningar arbetar aktivt för att få in utrikes födda på listorna. Enligt Wides undersökning kan utrikes födda missgynnas i partier som tillämpar provval, eftersom dessa främst gynnar personer som är bekanta för andra partimedlemmar.65 visar andra studier att utrikes födda i större grad än svenskfödda gynnas av personvalen. Den framgång som vissa utrikes födda kandidater har i personvalen visar att de har haft förmåga att mobilisera väljare som själva är utrikes födda. Den fördel som de utrikes födda har av 65 , 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten personvalssystemet tycks dock inte gynna dem när det kommer till att utnämnas till mer inflytelsesrika poster i kommunalpolitiken.66 Våra intervjuer med utrikes födda förtroendevalda ger inga belägg för att de politiska partierna aktivt exkluderar eller missgynnar utrikes födda. Det finns ingen uttalad rasism eller diskriminering inom partierna. Denna bild framkommer också i och utredningsrapport nominerar . Få av de utrikes födda som intervjuades uppgav att de bemötts på ett nedsättande sätt när de gått med i partiet. Flera menade snarare att de mötts särskilt positivt med anledning av deras bakgrund, men att partikulturen skapat vissa svårigheter för deras politiska engagemang.67 Enligt SCB:s enkät till folkvalda i kommun- och har av alla förtroendevalda utsatts för diskriminering och trakasserier i det politiska arbetet.68 Det går emellertid inte att se att förtroendevalda som är födda utomlands utsatts mer än andra. Några av de förtroendevalda som har vi intervjuat säger dock att de har mött fördomar hos andra partimedlemmar och att de dömts på förhand som mindre kompetenta med anledning av sin bak- grund. Det kan ibland ha att göra med personens kraftiga brytning eller ett uppträdande som av andra uppfattats som ”osvenskt”. En av de vi har intervjuat uttrycker det som att det krävs en extrem form av ”svenskhet” av personer med utländsk bakgrund. Det kan exem- pelvis handla om att vara lugn och balanserad. Vikten av att bete sig ”svenskt”, t.ex. att vara lågmäld och att inte sticka ut, har lyfts av några av de som vi har intervjuat. En av de intervjuade politikerna uppgav att hans stil och förhållningssätt inte hade uppskattas av en partikollega med utländsk bakgrund, som hade uppmanat honom att ”tagga ner blattigheten”. Två av de män som har intervjuats lyfter fram svårigheten med att delta i vissa sociala aktiviteter, t.ex. att jaga tillsammans, sitta i bastun eller äta sill, vilket försvårar inkludering av personer med 66Folke & Rickne, 2015. 68SCB, 2015a. De förtroendevalda och den sociala representativiteten utländsk bakgrund i den innersta kärnan i partiet. Deltar man inte i sådana aktiviteter blir det svårt att ingå i den gemenskap som på många sätt utgör grunden för det politiska arbetet. En liknande bild framkommer i Soininens och Etzlers studie. De menar att just informella nätverk och sociala gemenskaper inom partierna är bety- delsefulla. Dessa förstärker sammanhållningen i partiet, men exklu- derar också personer som inte passar in.69 Flera politiker med utländsk bakgrund, men som är födda i , ger också exempel på erfarenheter av särbehandling. har det rört sig om svårigheter i de initiala mötena, tills dess att partikollegorna lärt känna dem. De ger uttryck för flera faktorer som samspelar på ett negativt sätt och som bidrar till deras exklu- dering. Det första bemötandet i partiet har enligt flera av de vi har intervjuat haft avgörande betydelse för om personen i fråga väljer att fortsätta att engagera sig. Utrikes föddas möjligheter till politisk karriär En betydelsefull faktor för att göra politisk karriär, vilket vi be- skrev i avsnittet om politisk jämställdhet, är politisk erfarenhet. Nykomlingar i fullmäktige har begränsade möjligheter att bli ut- nämnda till inflytelserika uppdrag i kommun- eller landstings- politiken. SCB har i sin studie om folkvaldas villkor i fullmäktige tittat på hur många av de utrikes födda som blir återvalda från en mandatperiod till en annan. Enligt SCB åternomineras ut- rikes födda i lägre grad än inrikes födda i nästkommande val och ytterligare något färre blir återvalda. Medan av alla in- rikes födda förtroendevalda återväljs är det enbart av de utrikes födda som blir det. Det är också färre utrikes födda med längre erfarenhet som blir återvalda. Betydligt fler utrikes än in- rikes födda försvinner alltså bort från politiken mellan varje val. Det innebär att de flesta utrikes födda i politiken är nyrekryterade och att det är en mycket liten andel i denna grupp som har lång erfarenhet. Därmed finns det ett lägre antal utrikes födda som har 69 SOU 2006:53. De förtroendevalda och den sociala representativiteten den politiska erfarenhet som i normalfallet krävs för att bli ut- nämnd till ett tyngre uppdrag.70 och har studerat sannolikheten för utrikes födda att göra politisk karriär. Enligt deras studie har de lägre sannolikhet än svensk födda att nå positionen som nämndord- förande och lägre sannolikhet att nå positionen som kommunstyrelsens ordförande.71 Analysen visar att det är mindre sannolikt utrikes födda, oberoende av kvalifikation och politisk erfarenhet, blir utnämnda till tyngre poster. På detta sätt går det att påstå att ett glastak existerar även för utrikes födda personer. Betydelsen av nätverk och kontakter Flera studier visar att informella kontakter är betydelsefulla för att ta sig in i politiken. I vår enkät till lokala partiorganisationer uppger de svarande att medlemmarnas personliga kontakter är den viktig- aste kanalen för att rekrytera nya medlemmar. I SCB:s studie av folkvaldas villkor uppgav ungefär hälften av de tillfrågade att de har gått in ett parti efter att de har blivit tillfrågade eller för att de ingår i ett socialt sammanhang med andra partiaktiva. Vidare har av alla förtroendevalda föräldrar som själva varit poli- tiskt aktiva.72 Utrikes födda saknar dock i regel politiska kontakter som grundar sig på släktskap. och visar i sin studie att avsaknaden av släktingar inom politiken är en förklaring till varför utrikes födda har lägre sannolikhet att nomineras. Detta kan dock inte förklara varför de inte utnämns till tyngre uppdrag, såsom nämndordförande och kommun- eller ordför- ande.73 Av samtliga politiker med utländsk bakgrund som vi inter- vjuat var det endast en person som hade föräldrar som var enga- gerade i ett politiskt parti i och som uppgav att han skolats in i politiken från tidig ålder. Övriga intervjuade hade själva tagit kontakt med partiet. En del hade visserligen uppmanats av personer som själva varit politisk aktiva att engagera sig. 70SCB, 2015a. 71Folke & Rickne, 2015. 72SCB, 2015a. Se även , 2005. 73Folke & Rickne, 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten Flera av de som vi har intervjuat bekräftar bilden av att informella nätverk och kontakter är viktiga för den politiska karri- ären. De flesta menar emellertid att det med viss ansträngning och tur går att skaffa sig dessa kontakter. Många menade att det varit av betydelse att en inflytelserik person inom partiet tagit sig an dem då de gått in i partiet, och på så vis agerat som . Rollen som har ofta anammats av en person med en ledande roll i partiet. Mentorn har säkerställt att de nya politikerna anmält sig till rätt kurser, gått med i rätt föreningar och på andra sätt väglett dem. Vikten av att ha någon i ledande position som ”backar upp en”, som en av politikerna uttrycker det, är något som alla instämmer i. Tillgången till stöd från ledande personer kan även vara en källa att hämta kraft ur för att stå emot det motstånd som kan finnas internt i partiet mot politiker med utländsk bakgrund. Utrikes födda politiker som förebilder Rollen som förebild för andra politiker med utländsk bakgrund är ett tema som var återkommande i vår intervjustudie. De intervjuade gav flera exempel på när personer som har bakgrund i samma land eller världsdel som de själva gett uttryck för uppskattning eller stolthet när de har träffat dem. Flera av de intervjuade uttryckte också förvåning över uppskattningen, dels för att de själva inte bedrivit någon kampanj som riktat sig till dessa väljargrupper, dels för att identifikationen med gruppen långtifrån varit självklar för alla. En av politikerna menade att han även mött uppskattning från politiska motståndare med utländsk bakgrund, som i mötet med honom varit lite artigare, lite trevligare och lite mer stöttande. Även om han själv inte har tillskrivits en identitet som person med ut- ländsk bakgrund i sitt parti, eller själv har identifierat sig som sådan, uttryckte han ändå uppskattning över den gemenskap han har upplevt. Ungefär hälften av dem vi har intervjuat ser sig själva som representanter för personer med utländsk bakgrund. En del avvisar representationstanken på principiell basis, medan andra inte kan se att de själva, med anledning av var de kommer ifrån och hur länge de har bott i , kan föra fram gruppens intresse. De politiker som har varit aktiva i ett tiotal år och har uppdrag som hel- De förtroendevalda och den sociala representativiteten eller deltidsarvoderade förtroendevalda har lättare för att se sin bakgrund som en tillgång när de ska driva mångfaldsfrågor än de som är nya i politiken. Som en av de intervjuade uttrycker det var hennes strävan initialt att sudda bort alla eventuella olikheter med majoritetsgruppen, men med tiden har hon i stället börjat betrakta sig själv som en representant för gruppen. Tiden i partiet kan även ha den effekten att den utländska bakgrunden blir sekundär i relation till hur andra partimedlemmar uppfattar en. tenderar identiteten som partimedlem, och inte som en person med utländsk bakgrund, att bli mer framträdande. Bland dem vi har intervjuat är det i huvudsak de intervjuade med bakgrund i som ger uttryck för möjligheten att förvärva en svensk identitet. De som uppger att den möjligheten inte står till buds är i huvudsak förtroendevalda från och . En av de intervjuade, vars föräldrar har sitt ursprung i , menar att det hon kallar igenkänningsfaktorn har hindrat henne från att göra karriär. Det är inte många i ledande position inom hennes parti som kan känna igen sig i henne. De som ser sig själva som representanter för personer med utländsk bakgrund har det gemen- samt att de har erfarenheter av diskriminering och menar att det gemensamma gruppintresset för invandrade personer är att försöka minska rasismen i samhället. 7.5Representativiteten bland andra väljargrupper Både äldre och yngre under är underrepresenterade i politiken. Underrepresentationen av unga politiker i kommun- fullmäktige är i jämförelse med den rösträttsberättigade befolk- ningen . Av de som blev invalda som ordinarie ledamöter i kommunfullmäktige efter valet var i åldern . Motsvarande andel i och riksdag var åtta respektive . Det är något fler unga kvinnor som väljs in än unga män i kommunfullmäktige minskade andelen unga som nomi- nerades, vilket troligen kan förklaras av att intresset bland unga för ett partipolitiskt engagemang avtog. förlorade exempelvis ungdomsförbunden mer än hälften av sina medlemmar. De förtroendevalda och den sociala representativiteten har dock antalet unga som har nominerats ökat, som andelen unga som har blivit invalda i kommun- fullmäktige har ökat . Totalt har sannolikheten för de unga som kandiderar att också bli invalda ökat. Det var ungefär en procentenhet färre unga som blev invalda än som nominerades. Detta tyder på att det inte bara är fler unga som är intresserade av att kandidera, utan att partierna också arbetar aktivt för att få in unga på vallistorna. Källa: SCB Demokratistatistik. Enligt vår enkät till de lokala partiorganisationerna var det hälften av partierna som angav att jämn åldersfördelning hade mycket stor eller stor betydelse. är unga den grupp som partierna uppger som svårast att rekrytera från av samtliga kategorier som vi har frågat om. Nästan var tredje partiorganisation anser att det är svårt att rekrytera ungdomar. Det är inga stora skillnader när det kommer till representationen av yngre i de olika partierna, med undantag från som har unga förtroendevalda. Gruppen äldre , vilket framgår av figuren ovan, är den grupp vars andel i kommunpolitiken ökat mest av alla ålders- kategorier. Det var fler förtroendevalda äldre efter valet än vad det var efter valet . Trots det är det färre förtroendevalda än vad som finns bland de röstberättigade i sin helhet. De förtroendevalda och den sociala representativiteten SOU 2016:5 också den grupp med lägst sannolikhet att väljas in. Det är som nomineras, men enbart som väljs in. Uppenbarligen är äldre inte en grupp som prioriteras på vallistorna. Det kan bero på att äldre är den grupp som de politiska partierna anser är lättast att rekrytera till förtroendeuppdrag, och den grupp som är mest överrepresenterad bland partimedlemmarna. Repre- sentationen av äldre är lägst bland de rödgröna partierna, som gruppen är något överrepresenterad bland och kandidater. Gruppen äldre , vilket har framgått av de samråd som vi har haft med partiföreträdare, är viktiga för partierna eftersom de har tid att ägna sig åt förtroendeuppdragen, har erfarenhet av poli- tiskt arbete och är de som har lägst sannolikhet att lämna upp- dragen . Den stabiliteten är viktig för lokalpolitiken. Ålder och representativitet bland de tyngre uppdragen Ungas underrepresentation bland de tyngre uppdragen, såsom ord- förandeposter och uppdrag i kommunstyrelserna, är betydande. Personer utgjorde av förstanamnen på val- listorna till kommunfullmäktige års val. Underrepresen- tation av unga på de tyngre uppdragen förefaller sig naturlig efter- som uppdragen i regel kräver erfarenhet av åtminstone två mandat- perioder. Det är färre än av de unga som har suttit mer än en mandatperiod. som de unga är underrepresenterade bland de infly- telserika uppdragen i kommunpolitiken är representationen av unga betydligt bättre i . Av samtliga riksdagsledamöter är under . Det är lika många unga kvinnor som män som är riksdagsledamöter. Andelen unga riksdagsledamöter har ökat sedan valet . Det är däremot en- bart av riksdagsledamöterna som är sam- tidigt som äldre utgör av den totala andelen röst- berättigade. Bland riksdagsledamöter är det en jämn könsrepresentation. De förtroendevalda och den sociala representativiteten 7.5.2Representativitet utifrån socioekonomisk bakgrund De som väljs till förtroendeuppdrag har en högre utbildningsnivå än befolkningen överlag. Personer med hög utbildning är alltså överrepresenterade. Mer än hälften av alla förtroendevalda på kom- munal nivå har eftergymnasial utbildning, vilket är nära 20 procent- enheter högre än genomsnittet bland den röstberättigade befolk- ningen. En hög utbildningsnivå bland politiker kan ses som önsk- värd, men kan även resultera i en social selektion och att flera yrkesgrupper inte blir representerade i politiken. Personer med låg utbildning har, vilket vi visade i kapitel 6 om de politiska partierna, blivit mer underrepresenterade i förhållande till andelen i befolk- ningen i de politiska partierna. Utbildningsnivån hos de som väljs in till kommunala uppdrag har ökat , men eftersom utbild- ningsnivån i samhället har ökat har inte representativi- teten när det gäller utbildning totalt sett förändrats. Även höginkomsttagare är överrepresenterade bland de förtro- endevalda. Det är också stora skillnader när det kommer till anställ- ningssektor. Offentlig sektor och i synnerhet kommunen är den vanligaste anställningssektorn för folkvalda. I kommunfullmäktige är det fler kommunanställda och 18 procent- enheter färre privatanställda än i befolkningen i sin helhet.74 Det finns vissa könsskillnader när det kommer till utbildning, inkomst och anställningssektor. Efter kommunalvalet var det fler kvinnliga fullmäktigeledamöter med låg inkomst än män och fler manliga ledamöter med hög inkomst än kvinnor. har kvinnliga ledamöter betydligt högre utbild- ning än sina manliga kollegor. Det var fler män än kvinnor i kommunpolitiken som saknade eftergymnasial utbild- ning. Förklaringen till att välutbildade kvinnor med låg lön var överrepresenterade ligger troligtvis i att det är relativt sett färre politiker som är anställda i privat sektor. Den kommunala sektorn anställer också fler kvinnor än män, och följaktligen är nästan var- annan folkvald kvinna kommunanställd. Kommunala anställningar ger i regel låg lön, men kräver en eftergymnasial utbildning, vilket bidrar till överrepresentationen av högutbildade kvinnor med låg lön i politiken. 74 SCB, 2012d. De förtroendevalda och den sociala representativiteten En ytterligare faktor till varför kvinnor med högre utbildning är överrepresenterade är partiernas kvotering av kvinnor till parti- listorna. Enligt en studie av , , och leder kvotering till att fler högutbild- ade kvinnor blir valda, men också att fler lågutbildade män får lämna politiken. Den totala utbildningsnivån bland politikerna blir alltså högre ju fler kvinnor som tar plats i de politiska försam- lingarna.75 7.5.3De nationella minoriteternas politiska representation har fem erkända nationella minoriteter; judar, romer, samer (som även är ett urfolk), sverigefinnar och tornedalingar. De his- toriska minoritetsspråken är jiddisch, chib, samiska, finska och meänkieli. Cirka en halv miljon personer definierar sig som tillhörande en nationell minoritet i Sverige.76 Siffrorna ska dock beaktas med viss försiktighet eftersom det inte förs någon statistik om etnicitet i . En konskevens av detta, och som vi redogjort för i kapitel 5 om valdeltagande, är att informationen om nationella minoriteters politiska deltagande, såsom valdeltagande och politisk representation, är bristfällig. Utredningen om de finska och sydsamiska språken konstaterade i sitt betänkande Att återta mitt språk - åtgärder för att stärka det samiska språket (SOU 2006:19) att de nationella minoriteterna i hade ett demokratiskt underläge. Det tar sig uttryck i svårigheter att driva sina krav och även i att få sina intressen tillgodosedda genom de vanliga demokratiska kanalerna. En orsak till detta uppgavs vara deras relativa låga antal på många orter, något som försvårar möjligheten att bli hörd. Utredningen lyfte även fram de svårigheter de nationella minoriteterna möter vid försök att nominera kandidater till vallistorna.77 75Besley, , , 2013. 2008/2009:158. 77SOU 2005:40, s. 188. De förtroendevalda och den sociala representativiteten 7.6Överväganden och förslag om de förtroendevalda och den sociala representativiteten Sammanfattande analys: Kvinnor, utrikes födda samt unga och äldre personer är alltjämt underrepresenterade i politiken. Särskilda åtgärder bör därför vidtas för att förbättra jämställd- heten och jämlikheten i politiken. Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger hos de poli- tiska partierna. Vi menar att förutsättningarna för ett jämlikt politiskt inflytande blir bättre när alla olika delar av befolkningen är representerade i de beslutsfattande församlingarna. Social representativitet är en rätt- visefråga och en fråga för demokratins legitimitet. Om vissa väljar- grupper är underrepresenterade kan det vara ett tecken på att de är exkluderade från politiken och det politiska beslutsfattandet. Social representativitet är också viktigt för att allas röster ska komma till uttryck i beslutsfattandet och att de kunskapsresurser som olika sociala grupper bär på ska tas till vara. Politiker som delar sociala och kulturella erfarenheter med en särskild väljargrupp har också en bättre förmåga att fånga upp, lyssna in och förmedla deras in- tressen och åsikter. Dessutom påverkar representativiteten delaktig- heten i samhället. Det är rimligt att anta att individer blir moti- verade att delta när de känner sig delaktiga och upplever sig vara representerade eller då politiker med samma bakgrund kan utgöra förebilder. I vår översyn har vi främst fokuserat på representativitet utifrån kön, bakgrund (födelseland) och ålder. När det gäller dessa tre aspekter kan vi konstatera att politiken varken är jämställd eller jämlik. Jämställdheten i de politiska församlingarna har förbättrats , även om kvinnors representation i har minskat de två senaste mandatperioderna. Det är något fler kvinnor som innehar tyngre poster, såsom kommun- eller landstingsstyrel- sens ordförande, än vad det var vid ingången av millenniumskiftet. Totalt sett är dock kvinnor underrepresenterade på inflytelserika positioner. Kvinnliga politiker är mer utsatta för hot, våld och tra- kasserier och lämnar också sina uppdrag under och efter mandat- De förtroendevalda och den sociala representativiteten perioden i högre utsträckning än män. Kvinnor är också tydligt underrepresenterade i kommunala bolagsstyrelser. Därutöver avspeglar inte de politiska församlingarna den mång- fald som finns i det svenska samhället. Utrikes födda är under- representerade på alla nivåer i politiken. Personer som invandrat till engagerar sig i lägre utsträckning än inrikes födda i kom- mun- och landstingspolitiken, men delaktigheten ökar med vistelse- tid i . Denna eftersläpning i deltagandet är det främsta skälet till att utrikes födda är underrepresenterade. Upplevelse av diskri- minering är också en faktor som påverkar delaktigheten bland utrikes födda. Bostadssegregationen innebär att det är en stor andel utrikes födda som bor i politikerglesa bostadsområden. Eftersom de flesta som går in i politiken gör det efter att de har kommit i kontakt med andra partiaktiva är det mindre sannolikt att utrikes födda motiveras av andra att engagera sig. Dessutom upplever utrikes födda ofta att kulturen inom partierna är ett hinder för deras politiska engagemang och karriär. Undersökningar visar också att utrikes födda avancerar mer långsamt mot de tyngre uppdragen än inrikes födda. Unga och äldre är också underpresentade i de folkvalda försam- lingarna. Underrepresentationen av unga i kommunfullmäktige i relation till andelen bland de röstberättigade är medan underrepresenationen av äldre i är . Det kan medföra att ungas och äldres perspek- tiv inte tillgodoses i det politiska beslutsfattandet. När det gäller unga medför underrepresentationen i den lokala demokratin att det är få unga som får erfarenhet av att ha ett förtroendeuppdrag, vilket är viktigt för den fortsatta politiska karriären. Den kraftiga underrepresentationen av äldre i är också problematisk. Partierna tycks vara ointresserade av att ta tillvara på den erfarenhet och kunskap som äldre besitter. Äldre förtroendevalda är dock viktiga för partierna eftersom de har tid att ägna sig åt förtro- endeuppdragen, ofta har erfarenhet av politiskt arbete och är de som har lägst sannolikhet att lämna uppdragen . Den stabiliteten är viktig för politiken. I kapitel 15 gör vi också en översyn av representativiten av personer med funktionsnedsättning och konstaterar att denna grupp också är underrepresenterad. De förtroendevalda och den sociala representativiteten