sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — En reservation är dock att dessa uppskatt- ningar är mycket osäkra och bygger på försiktiga antaganden om efterfrågekurvans form. En annan reservation är att fokus för dessa beräkningar ligger på sökfunktionen på internet, vilket kanske var det viktigaste innehållet i början. har internet ett mycket bredare innehåll och digitalisering är ett ännu vidare begrepp. Det har gjorts ett antal studier på hur konsumentöverskott kan beräknas. Studierna berör bl.a. hur man rent allmänt kan beräkna konsumentöverskott, konsumentöverskott i den digitala ekonomin 19Lal och Sarvary, 1999. 20Brynjolfsson och , 2000. 21Brynjolfsson m.fl., 2003. 22Rifkin, 2014. 23Fellander, och , 2015. och konsumentöverskott i den så kallade ”svarta ekonomin”. För en förteckning över dessa studier se tabell 1. Varför är då konsumentöverskottet större p.g.a. digitaliseringen? Det beror på att den senaste innovationsvågen, till skillnad från de föregående, inneburit alltfler kostnadsfria, eller i det närmaste kost- nadsfria, varor och tjänster, tjänster av bättre kvalitet och skapat mer fritid för konsumenterna. Det är svårt att mäta värdet av fria varor och kvalitetsförbättringar och traditionella studier av BNP har vanligtvis inte granskat hur fritiden används. Av dessa skäl menar vi att de vinster som gjorts underskattas i den befint- liga BNP-statistiken, vilket följande avsnitt kommer att visa. Kvalitetsförbättringar underskattas i BNP-statistiken Ett område där livskvaliteten drastiskt underskattas i BNP-måttet är kvalitetsförbättringar som rör varor och tjänster. Kvalitetsförbätt- ringarna kan ta många skepnader. Många av dem är en följd av att alltfler kostnadsfria, eller i det närmaste kostnadsfria, varor blir tillgängliga, medan andra utgörs av prestandaförbättringar till följd av digitaliseringen. Utbudet av gratistjänster har ökat Mycket av innehållet på internet kan vara helt gratis, eller så betalar konsumenter indirekt genom till exempel reklamexponering. Denna omständighet spelar mindre roll i de fall ett företag använder så- dana gratistjänster och därmed lyckas producera mer. I sådant fall ökar mervärdet och i slutändan även BNP. Men om användaren är en konsument så räknas utökningar eller förbättringar av gratis- tjänster inte in i BNP. I vissa fall betalas en prenumerationsavgift. I båda fallen noteras en utveckling där man går från att prissätta en knapp fysisk vara med hjälp av ett enhetspris till att erbjuda ett obegränsat digitalt utbud med hjälp av prismodeller som gör det svårt att fånga pris och konsumtion per enhet. Tack vare billig digital inspelningsteknik, fildelning, YouTube, musikströmning och sociala medier är en stor del av internetanvänd- ningen gratis. I viss mån sker det lagligt, men ibland även genom illegal kopiering. En följd är att intäkterna för inspelad musik, och även dess bidrag till BNP, har rasat . Trots det har musikindustrins egentliga produktion ökat kraftigt. Enligt en studie beräknas kvaliteten på inspelade låtar ha förbättrats avsevärt24. har urvalet av tillgängliga låtar tredubblats, vilket enligt studien skapat 15 gånger så stort värde för konsumen- terna jämfört med en tredubbling av valmöjligheter med cd-skivor. Att söka information är också oftast avgiftsfritt. En studie fin- ner att tiden som går åt för informationssökning har minskat per fråga tack vare internet25. 24Waldfogel, 2014; 2015. 25Chen, 2014. skapas ett konsumentvärde genom att många frågor som inte ens ställdes nu besvaras. Vissa försök att mäta kostnadsfria varor och tjänsters hypotetiska kostnad har dock gjorts. Studier har undersökt eller uppskattat hur mycket mer konsumenterna är beredda att betala för en förbättrad tjänst, dvs. så kallad betalningsvilja. Själva sökningen på internet kan vara nyttoskapande, precis som att strosa i en modebutik. Enligt en studie av Tom , och andra (2014) tillmätte e-bayanvän- dare knappt sökning på nätet någon tidskostnad. De var villiga att genomföra ytterligare en sökning för att uppnå en försumbar genom- snittlig besparing på bara 25 dollarcent. Tydligen utgör lågt pris bara en liten del av det värde som en användare får av att söka på nätet. Enligt en annan studie var konsumenter villiga att betala mer för mer detaljerad reseinformation, inklusive skräddarsydd sådan26. I en studie av betalningsviljan fann man att inkomst, riskuppfatt- ning och lokala normer inverkade på konsumenters vilja att betala för musik som annars var gratis27. Sammanfattningsvis utgör det växande utbudet av gratistjänster på internet en viktig utmaning när det gäller hur BNP och inkomster mäts. Teknikskiften ger mervärden för konsumenterna SCB mäter gradvisa kvalitetsförbättringar av varor, och i viss mån av tjänster. Förbättringar till följd av tekniksprång missas däremot ofta. Ett exempel är Spotify som anses vara en helt ny tjänst. Sum- man av de löner och vinster som Spotify genererar registreras visser- ligen som förädlingsvärde, men konsumentnyttan av att övergå från CD-skivor till Spotify räknas inte in i BNP. Tvärtom kan netto- effekten bli en BNP-sänkning. Förbättrad servicekvalitet kan ibland fastställas utifrån hur tjänster- na optimerar konsumentens tidsanvändning, genom så kallade ”tids- optimeringsstudier”. Enligt en studie av bokförsäljning på nätet genererade nätbokhandlare ett tidsrelaterat välfärdsöverskott för konsumenterna på mellan 731 miljoner och 1,03 miljarder USD år 26Khattak, Yim och Prokopy, 2003. 27Chiang och Assane, 2009. 2000, vilket är mellan 7 och 10 gånger så mycket som effekten av ökad konkurrens och lägre priser skulle ha varit28. Dessutom medför sådana digitala tjänster både ökad automati- sering och tjänstetillgänglighet, vilket gör att många ”mellanleds- tjänster” i stället utförs av konsumenten själv. Exempelvis kanske man inte längre behöver en mäklare när man letar nytt boende, efter- som säljare kan annonsera direkt mot konsumenterna på nätet29. Dessa tjänster flyttar således från den delen av ekonomin som re- gistreras i BNP till hushållsarbete som inte registreras, som tjänsterna också effektiviseras av den digitala tekniken. Viss teknik går till och med längre än så. Digitala tjänster som endast var tillgängliga genom webbläsare på fasta datorer finns på smarta telefoner och surfplattor. Denna ökade till- gänglighet har medfört att fler människor sannolikt kommer att använda sig av digitala produkter och tjänster, vilket därmed ökar deras konsumtion av dessa. Studier har till exempel visat att mobil- telefonspelens lättillgänglighet och utbredning har gjort att spel- sektorn inte har pressats av den ökade konkurrensen, utan växt till följd av den ökade efterfrågan bland användarna30. Även om ökning- en av antalet spel kan fångas med hjälp av traditionell BNP-statistik utgör denna ökning bara en droppe i havet jämfört med den ökade spelanvändningen. Ökad användning på grund av lättillgänglighet utgör dock bara ett av de områden där dagens BNP-statistik inte fångar upp mer- värdet. Andra värdeskapande områden inbegriper skapandet av rent digitala marknader, till exempel i helt digitala världar. Bland exemp- len finns digitala världar med egna ekonomier. I onlinespelet World of Warcraft, finns det till exempel en onlinemarknad för digitala svärd och trollformler (i spelet spelar man olika roller med krigare)31 och i den virtuella världen Second Life kan en hel fastighet eller en mun- dering inhandlas på en egen marknad i den världen.32 Dessa rent digitala varor kan inhandlas med hjälp av fiat-valuta (t.ex. dollar eller euro, eller genom byteshandel eller nyskapade valutor som fungerar inom en virtuell värld). 28Brynjolfsson m.fl., 2003. 29Shideler och Badasyan, 2007. 30Waldron, okänt datum. 31Lehdonvirta och , 2010. 32Martin, 2008. Externa och plattformsrelaterade effekter Några av gratistjänsterna på internet ger också upphov till positiva externa effekter, ofta i form av plattforms- eller nätverkseffekter. En persons användning av Facebook gör till exempel Facebook mer attraktivt för andra användare. Dessa externa effekter skapar kon- sumentnytta men registreras normalt inte i BNP. Ett annat exempel är självkörande bilar. SCB kommer sannolikt att försöka att mäta hur tekniska förbättringar av självkörande bilar värderas av konsumenter. Teoretiskt sett kommer det att inbegripa en värdering av hur konsumenter värderar minskad egen olycksrisk. Däremot förbises de externa effekter som genereras i och med att personer som köper självstyrande bilar kanske mer sällan orsakar skador på andra trafikanter. En av följderna av dessa nätverkseffekter är att enskilda plattfor- mar får en dominerande ställning inom vissa områden. Om man betraktar plattformar som två- eller flersidiga så krävs det att man verkar genom den plattform som har flest medlemmar för att göra en affär, då detta maximerar möjligheten att göra en affär eller ett byte. Likaså minskas transaktionskostnaderna. Av dessa skäl ten- derar användare att koncentreras till en eller två plattformar. Ta till exempel en tjänst som Hemnet. Mäklare skulle gå miste om möjlig- heten att marknadsföra sina fastighetsobjekt mot ett mycket stort antal potentiella köpare om de valde att annonsera via en annan platt- form än Hemnet. Dessa plattforms- eller nätverkseffekter skapar en ”inlåsningseffekt”. Så länge det inte finns något incitament för ett stort antal användare att byta plattform är det inte troligt att de kommer att byta plattform överhuvudtaget. Detta ger därför upp- hov till plattformsmonopol, även om nätverkseffekter ökar konsu- mentnyttan genom minskade sök- och transaktionskostnader. Dramatiska kvalitetsförbättringar har skett inom tjänstesektorn Kvalitetsförbättringar i fråga om konsumenttjänster räknas endast i marginell utsträckning in i BNP. Det kan ha fungerat relativt väl så länge många tjänster, såsom restaurangtjänster, kunde anses hålla en ganska stabil kvalitet . I och med digitaliseringen blir detta emellertid ett ganska tveksamt antagande. Kvaliteten på till exempel banktjänster har förbättrats dramatiskt för kunder som ett resultat av 24-timmars tillgänglighet genom internetbanking, bankomater och mobil telefonbank. Inget av dessa förbättringar räknas i BNP- statistiken, men tillkommer bankkunden i form av ett konsument- överskott, en tidsoptimering och en icke-obetydlig positiv effekt på plånboken. kommer detta konsumentöverskott att växa stort i takt med t.ex. robotiserad rådgivning. Även digitala paket är relevanta att diskutera, eftersom de gör det omöjligt att mäta en ökad konsumtion och att fånga BNP-effek- ten. Digitala leveranser av varor och tjänster har gjort att många traditionella sätt att sälja styckevis ersätts av paket till fastpris, där paketpriset normalt sett är lägre än summan av de enskilda delarna. I går paketerbjudanden för multimedieinnehåll via kabel-tv långt tillbaka, och stöds i ekonomisk litteratur. Konsumenten betalar ett fast prenumerationspris och får i gengäld ett paket bestående av diverse tv-kanaler. Även om konsumenten troligtvis vill ha en del av dessa kanaler blir det ett betydande spill, eftersom konsumenten i slutändan betalar för en rad kanaler som hen inte är intresserad av. Möjligtvis kan det bli vanligare framöver med sk. ”unbundling”, där konsumenterna väljer endast de kanaler eller tv-program som de är intresserade av. I en studie om paketerbjudanden bland akade- miska tidskrifter fann ekonomer att som strategi för vinstmaxime- ring ger separat försäljning bättre resultat än rena paketerbjudan- den33. Kvalitetsförbättringar sker i skattefinansierad verksamhet Även i de flesta skattefinansierade verksamheter räknas kvalitets- förbättringar endast i marginell utsträckning. Vissa länder har dock börjat göra smärre justeringar för vissa kvalitetsförändringar i väl- färdstjänsterna. SCB tar numera hänsyn till förbättringar i betyg, som ett kvalitetsmått för offentligt finansierad utbildning, och till några kvalitetsparametrar inom hälso- och sjukvården. Men detta arbete befinner sig fortfarande i ett tidigt skede och har bara resulterat i marginella justeringar. Digitalisering kan genom till exem- pel digitala lärplattformar eller diagnosstöd inom vården komma att 33 Chuang och Sirbu, 1999. leda till stora kvalitetsförbättringar som inte kommer att mätas i nationalräkenskaperna. Ett annat exempel är en reseapp som låter lokala trafikanter hitta rätt buss eller tåg. Den kan avsevärt förbättra kvaliteten på kollek- tivtrafiken utan att förbättringen någonsin räknas in i BNP. I har användningen av digitala verktyg lett till besparingar i form av tid och till serviceupplevelser. Ta till exempel användningen av BankID. Många av dess fördelar fångas upp i måttet för BNP-tillväxt. Det gör dock inte de tillhandahållna tjänsternas kvalitet. I en studie om BankID i som genomfördes fann man t.ex. att det gav upphov till nya affärs- och intäktsmöjligheter samt fördelar för miljön34. Precis som i används BankID i även för identifiering mot myndigheter, bl.a. för identifiering i skattehänse- ende eller vid sjukledighet. Dessa tjänster fanns tillgängliga tidigare, oftast endast i analog form, men genom att se till att de blev säkrare och mobila förbättrade man tillgången därtill för många människor. En fördel har varit att enskilda får mer tid över för annat, och det är även troligt att det bidragit till att fler människor är benägna att använda sig av dessa skattefinansierade tjänster. Digitaliseringen ökar hushållens produktion Förädlingsvärdet inom hushåll ingår inte i BNP. Digitalisering kan öka hushållsproduktionen på tre sätt: –För det första kan kvaliteten på den egna konsumtionen för- bättras. Om man exempelvis använder en kostnadsfri idrottsapp på en smart telefon, som fungerar som en hälsocoach, förbättras hushållsproduktionens kvalitet. –För det andra skapar människor nätinnehåll som hjälper andra människor. Ett exempel är med instruktioner om hur man kan reparera hushållsartiklar. –För det tredje produceras och säljs varor och tjänster som inte räknas in i BNP (eller beskattas). Ett exempel är att uthyrning av rum genom Airbnb, eller försäljning på e-bay av begagnade före- mål som tidigare skulle ha kasserats. 34 m.fl., 2014. Vissa delar av delningsekonomin ligger i en skuggsektor där man inte betalar skatt, moms eller arbetsgivaravgifter. En del av dessa tjänster delas gratis medan ett pris fastställs för andra tjänster genom ”perfekt konkurrens” på plattformen. Värdet av effektivare resursutnyttjan- de och ”delande” av vilande kompetens, bostäder, varor och tjänster blir underskattat om det begränsas till det traditionella BNP-måttet. Tidsoptimering bland konsumenter mäts inte i BNP-statistiken Mycket av den utveckling som digitaliseringen driver leder i slut- ändan till förbättrad användning av fritid och fritid av högre kva- litet. Traditionellt sett har denna fritid inte mätts av ekonomer som studerat BNP. Detta har delvis berott på att man har ansett att förbättrad tidsoptimering och tidsbesparing i produktionssektorn fångas upp i förbättrad produktionsstatistik, vilket inte är fallet när man studerar tidsoptimering bland konsumenter. Ta till exempel tvättmaskinen. Denna innovation frigjorde inled- ningsvis tid för dem som utförde hushållsarbete, vanligtvis kvinnor. I slutändan gav kombinationen tvättmaskin och andra bekvämlig- heter kvinnor så mycket tid över att de började yrkesarbeta. Deras inträde på arbetsmarknaden påverkade i sin tur produktionen och ledde till en ökning av både produktionsstatistiken och konsum- tionen, till följd av det ökade antalet löntagare. Vi får dock inte fram en komplett bild ens om vi tar hänsyn till tidsoptimeringen. Ta till exempel skillnaden mellan att åka tåg eller att köra bil i . Det är inte alls samma upplevelse. När man kör bil måste man vara uppmärksam och kan bara fokusera på kör- ningen. på tåget ger en däremot möjlighet att göra andra saker , som att till exempel titta på en film eller läsa en bok. Skiftet är inte längre så uppenbart. Det är mindre troligt att moderna bekvämligheter, inklusive gratistjänster och kvalitetsför- bättringar, kommer att bidra till att öka deltagandet i arbetslivet. De förblir i stället konsumentfördelar, eller det man brukar kalla för konsumentöverskott. Den tidsoptimering som ger konsumentöver- skott skulle, om den uppmättes, visa den effekt som tjänster av högre kvalitet har på konsumenter. När det gäller tidsoptimeringen bör man vidare beakta att all tid inte är densamma i kvalitetshän- Förbättringar av tjänsters kvalitet spar inte bara tid utan kan även innebära att den tid som sparas håller högre kvalitet. Hur nationalräkenskaperna påverkas av digitaliseringen Inom statistiken har man traditionellt sett fokuserat på produktion, eftersom den ansågs utgöra den viktigaste värdeindikatorn i sam- hället. Produktionsstatistik, särskilt BNP-statistik, visar att moderna industrialiserade samhällen utvecklades enormt under de senaste år- tiondena, särskilt sedan digitaliseringens början och i synnerhet . I ett viktigt avseende har nationalräkenskaperna ändrats för att ta hänsyn till en aspekt av digitaliseringen. Många länder har relativt justerat sina räkenskaper uppåt för att ta hänsyn till IKT-investeringar. Dessa har traditionellt räknas som produktionskostnader betalningen sker. mäts de och behandlas uttryckligen som investeringar med ett värde som skrivs av över tiden. Detta har lett till en engångs-uppjustering av produk- tivitet och därmed av BNP. I många andra avseenden förblir dock nationalräkenskaperna ofullständiga. Digitala kvalitetsförbättringar gav avtryck , men fångas övergången från hårdvara till innehåll? uppstod en diskussion om sättet att beräkna kvalitetsförbättringar i mobiltelefoner i nationalräkenskaperna. Dessa förbättringar stod nämligen för en till synes orimligt stor andel av totala BNP-tillväxt. Många makroekonomer gladde sig åt den höga produktivitetstillväxten, utan att uppmärk- samma att den nästan helt härrörde från en kraftig kvalitetsför- bättring av mobiltelefoner som fick IKT-sektorn att lyfta35, såsom visas i figur 1. Eftersom denna kvalitetsförbättring räknades om i ett motsvarande prisfall, fick i motsvarande utsträckning ett enastående fall i sina bytesförhållanden. Enkelt uttryckt: enligt nationalräkenskaperna ökade den kvalitets- justerade mobiltelefonproduktionen kraftigt som intäkter- 35 , 2009. na därav minskade, vilket gjorde att nationalinkomsten inte spurtade på samma sätt. Källa: SCB. (2014) uppmärksammade samma utveckling i . Diagrammet nedan visar en kraftigt avvikande och större ökning av tillväxttakten i industrin i total faktorproduktivitet . Denna ökning hänför sig helt till den delen av indu- strin som tillverkar it-produkter, eller som är mycket stora använ- dare därav, medan övriga näringslivet inte visar någon ökning av produktivitetstillväxten. Källa: Fernald (2014). I en senare artikel argumenterar , Fernald och Reinsdorf (2016) att den lägre produktivitetsökningstakten efter 2004 jämfört med perioden –2004 inte kan hänföras till felmätning i det som tra- ditionellt ryms inom BNP-måttet. Men de utesluter inte möjligheten att perioden –2004 kan ha haft ovanlig snabb produktivitets- ökning både beroende på speciella tillväxtmönster och på mät- problematik. Dessutom erkänner de att det kan ha skett en snabbare tillväxt i dimensioner som ligger utanför det traditionella BNP-måttet, vilket är tesen i detta kapitel. uppvisar samma mönster som och . Andra länder visar dock inte alls samma it-topp . Vi har försökt att undersöka några länders principer för beräkning av nationalräkenskaperna och funnit att de oftast använt mer kon- servativa estimat för den implicita kvalitetsförbättringen av it-produk- ter. Flera länder har inte heller haft så stora industrier inom denna sektor. Allt detta stödjer hypotesen att den låga produktivitetsöknings- takten delvis visar på en återgång till ett normalläge, efter att den möjligen har överskattats . detta bero på att drivkraften i it-utvecklingen skiftat från hårdvara till internetinnehåll. Den första kategorin fångas upp i national- räkenskaperna i större utsträckning än den andra. Några räkneexempel om det icke inräknade digitala välståndet Här ger vi några rudimentära räkneexempel som visar på att de väl- ståndsökningar som digitaliseringen medför och som inte mäts kan vara betydande. Ett räkneexempel visar värdet av appar och nättjänster som ersät- ter produkter som man tidigare köpte separat. Exempelvis kan en smart mobiltelefon som kostar ersätta följande produkter som fanns att köpa , utöver att den ersätter en mobiltelefon som kunde köpas till ungefär samma pris då: –Bärbar stereo: –Enklare dator: –Fast telefon med smarta funktioner: Att köpa dessa produkter kostade i dåtidens penningvärde. Alla köpte visserligen inte samtliga dessa produkter separat, men även de som inte köpte dem tillskriver san- nolikt de nya funktionerna ett värde. En smart mobiltelefon kan dessutom utföra mycket mer, vilket vi inte tar hänsyn till i detta räkneexempel. Sammanlagt är det då inte orimligt att tänka sig att konsumenter därmed har erhållit ett ökat värde motsvarande . Det motsvarar en ökning av disponibla inkomster per capita , vilket inte mäts i BNP. Då är ändå inte hänsyn taget till det konsumentöverskott som upp- stått längs vägen, till exempel till följd av integrationen av GPS med sökfunktioner på internet. Däremot kan minskad produktion av de tidigare köpta produk- terna, som ersätts med en smart mobiltelefon, snarare uppmätas som en negativ BNP-effekt, eller oförändrad om konsumenten lägger de sparade pengarna på andra inköp. För att få en ökad tillväxt på av de disponibla in- komsterna behövs i vanliga fall en lika stor ökning av BNP (givet några antaganden, t.ex. att effekten på den offentliga konsumtionen är lika stor som på den privata). Eftersom detta är en ytterst partiell beräkning av digitaliseringens effekter får anses vara icke oväsentligt. deLong föreslår ett helt annat sätt att räkna. Anta att vi till- bringar med våra audio/video-apparater. Anta vidare att bredbandet, med dess innehåll, har fördubblat den upp- levda nyttan av dessa timmar. Det motsvarar som tillkommit sedan säg , vilket skulle motsvara en tillväxt på . Enligt DeLong räknas bara 0,2 pro- cents tillväxt därav in i nationalräkenskaperna, i form av be- talning för bredband och tillhörande betaltjänster. En invändning mot dessa räkneexempel skulle kunna vara att det kan ha funnits annan, icke uppmätt, tillväxt även innan digitalise- ringen. Så kan naturligtvis vara fallet, men det minskar knappast behovet av att få en bättre bild av ekonomisk tillväxt . Vilka konsekvenser skulle brister i BNP-statistiken kunna ge ? Låt oss göra ett tankeexperiment som vi kallar för Matrixscenariot. I filmen ligger människorna i kuvöser, och allt liv utspelar sig i en virtuell värld. Vårt scenario går dock inte riktigt lika långt. Ponera att halva produktionen och konsumtionen skulle ske i virtuella världar inom ungefär . I dessa sker kollaborativ produk- tion och konsumtion i viss mån utan externa monetära transaktion- er, eller av andra skäl i former som inte fångas av nationalräken- skaperna. Det kan konstateras att en del datorspelande ungdomar redan lever i en sådan värld. E-sport har globalt fler tittare än is- Amerikanska medborgare tillbringar i snitt fem och med digitala medier, varav hälften med mobila sådana36. I snitt kollar de sin mobiltelefon . Kvinnliga studenter vid rapporterade tio timmars smart mobiltelefons- användande . Vi antar vidare att konsumtionen i dessa virtuella världar är gratis, alternativt att det betalas med medel som intjänats i virtuella världar utan att rapporteras som inkomst i . En del sådana inkomster krävs inte på skatt , t.ex. om en person ”tjänar in” pengar eller förmåner i ett datorspel som också spenderas i samma spel. I andra situationer kan inkomsten teoretiskt vara skattepliktig, men väldigt svårt att kontrollera och kräva in.