sou · H4B336 · 2016-05-16 00:00:00 — Om en utlänning som inte befinner sig i har beviljats uppehållstillstånd för studier eller arbete får en nationell visering beviljas i avvaktan på att ett bevis om uppehållstillstånd (uppehållstillståndskort) enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredje land ska utfärdas.En nationell visering får också beviljas om det finns särskilda skäl.En nationell visering ger tillstånd att resa in i och vistas i och får endast beviljas25 lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 3 kap. 4 § och 9 kap. 8 a § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 28 och 29 §§ och 6 kap. 9 §, av följande lydelse. Om det finns särskilda skäl får nationell visering beviljas. En sådan visering ger tillstånd att resa in i och vistas i . Viseringen får endast beviljas än , dock högst . Den får beviljas än utlänningens pass gäller endast när det finns särskilda skäl. än , dock högst . Den får beviljas än utlänningens pass gäller endast när det finns särskilda skäl. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, får besluta att överlämna förvaltningsuppgifter till en extern tjänsteleverantör i ärenden om uppehållstillstånd, när det gäller ansökningar som ska ges in före inresa till . Ett sådant beslut får inte ge den externa tjänsteleverantören i uppgift att utreda eller fatta beslut i ärenden. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om de uppgifter som får överlämnas med stöd av 28 §. Regeringen får även meddela föreskrifter om serviceavgift, villkoren för överlämnande av uppgifter och tillsyn av en extern tjänsteleverantörs verksamhet. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, får besluta att överlämna förvaltningsuppgifter till en extern tjänsteleverantör i ärenden om arbetstillstånd, när det gäller an- sökningar som ska ges in före in- Ett sådant beslut får inte ge den externa tjänsteleverantören i uppgift att utreda eller fatta beslut Det som anges i 5 kap. 29 § gäller även vid överlämnande av En utlänning som ansöker En utlänning som ansöker om, om uppehållstillstånd är skyldig eller har beviljats, uppehållstill- att låta , en ut- stånd är skyldig att låta Migra- tionsverket, en utlandsmyndig- kansliet fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes grafera honom eller henne och ta hans eller hennes fingerav- het gäller om bevis om uppe- kort) ska utfärdas enligt rådets (uppehållstillståndskort) ska ut- förordning (EG) nr 1030/2002 av om en en- (EG) nr 1030/2002 av hetlig utformning av uppehålls- 2002 om en enhetlig utformning tillstånd för medborgare i tredje av uppehållstillstånd för med- land av annan anledning än att borgare i tredje land av annan en utlänning ansöker om uppe- anledning än att en utlänning ansöker om uppehållstillstånd. Skyldigheten att låta en myndighet ta fingeravtryck gäller inte om utlänningen är eller om det är fysiskt omöjligt för utlänningen att lämna fingeravtryck. Ett fotografi och två finger- Ett fotografi och två finger- avtryck ska sparas i ett lagrings- avtryck ska sparas i ett lagrings- sparats i ett sådant medium och de biometriska data som tas fram ur fingeravtrycken och ur fotografiet ska förstöras när uppehållstillståndskortet har lämnats ut eller ärendet om uppehållstillstånd har avgjorts utan att utlänningen har beviljats uppehållstillstånd. sparats i ett sådant medium och de biometriska data som tas fram ur fingeravtrycken och ur fotografiet ska förstöras när uppehållstillståndskortet har lämnats ut eller ett beslut om att en utlänning inte beviljas uppehållstillstånd har fått laga kraft. Om utlänningen vänder sig till en extern tjänsteleverantör som fått i uppdrag att utföra uppgifter som gäller uppehålls- och arbetstillstånd gäller skyldigheten att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck gentemot tjänsteleverantören. Denna lag träder i kraft . av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna förordning finns kompletterande föreskrifter om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd till en extern tjänsteleverantör, när ansökan ges in före inresa till . De uttryck som används i denna förordning har samma innebörd och tillämpningsområde som i utlänningslagen (2005:716). Uppgifter som får överlämnas 2 § får besluta att en eller flera av följande uppgifter som gäller uppehålls- och arbetstillstånd ska överlämnas till en extern tjänsteleverantör 1.tillhandhålla allmän information om uppehålls- och arbetstillstånd och ansökningsformulär 2.ge sökande information om de handlingar som krävs i ärendet 3.ta emot ansökningar, ansökningsavgifter och handlingar 5.ta upp och överföra de biometriska kännetecken som krävs i ärendet 6.ta prov för DNA-analys eller medverka vid provtagningen 7.sköta tidsbokning och andra arrangemang i anslutning till muntlig handläggning i ärendet 8.förmedla begäran om komplettering av en ansökan 9.lämna ut handlingar och beslut. De uppgifter som anges i första stycket får även överlämnas till en extern tjänsteleverantör i ett ärende om främlingspass som har samband med ett ärende om uppehålls- och arbetstillstånd. 3 § () får besluta att en extern tjänsteleverantör har rätt att ta ut en serviceavgift av sökande. Serviceavgiftens storlek ska regleras i avtal med den externa tjänsteleverantören. Serviceavgiften ska vara skälig och återspegla de tjänster som den externa tjänsteleverantören tillhandahåller. Avgiften ska också stå i proportion till den externa tjänsteleverantörens kostnader för skötseln av de uppgifter som lagts ut på den. Denna förordning träder i kraft . 31En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt, eller i elektronisk form till Migrationsverket.En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i kan också ges in till en extern tjänsteleverantör som har fått i uppdrag att ta emot sådana ansökningar. i utlänningsförordningen (2006:97) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 15 §, 4 kap. 20 och 22 §§ samt 5 kap. 8 § utlänningsförordningen (2006:97) ska ha följande lydelse. En ansökan om främlingspass ges in till eller, om utlänningen inte befinner sig i , till en svensk beskickning eller svenskt konsulat. En ansökan om främlingspass som har samband med en ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd får ges in till en extern tjänsteleverantör som har fått i uppdrag att ta emot sådana ansökningar. 20 § En ansökan om uppehålls- tillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till och utreds av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt. En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som vistas i ges in till . En ansökan enligt första eller andra stycket utreds av en svensk beskickning, ett svenskt konsulat eller . Bevis om uppehållstillstånd ska utfärdas i form av en sådan handling som avses i rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredje land (uppehållstillståndskort). En utlänning som innehar ett bevis om uppehållstillstånd som utfärdats i form av ett tillstånds- märke som förts in i utlänningens pass eller någon annan handling har rätt att byta ut detta mot ett En ansökan om arbetstill- En ansökan om arbetstill- stånd av en utlänning som inte stånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till befinner sig i ges in till och utreds av en svensk beskick- en svensk beskickning eller ett ning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där eller i det land där utlänningen utlänningen annars är stadigvar- är stadigvarande bosatt, eller i elektronisk form till Migra- En ansökan om arbetstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i kan också ges in till en extern tjänsteleverantör som har fått i uppdrag att ta emot sådana ansökningar. En ansökan om arbetstillstånd av en utlänning som vistas i ges in till . En ansökan enligt första och andra stycket utreds av en svensk beskickning, ett svenskt konsulat eller . Denna förordning träder i kraft . Utlänningar som vill resa in i och vistas i ska som huvudregel ha antingen en visering eller ett uppehållstillstånd, om de inte är medborgare i ett EES-land. För arbete i krävs arbetstillstånd. En utlänning som har fått uppehållstillstånd i får som huvudregel ett uppehållstillståndskort som ett bevis på att han eller hon har tillstånd att vara i . Bestämmelser om uppehålls- och arbetstillstånd finns bl.a. i utlänningslagen (2005:716, UtlL). Lagen reglerar villkoren för när en utlänning ska få resa in i samt vistas och arbeta i . I lagen regleras bl.a. i vilka situationer en utlänning kan få uppehålls- och arbetstillstånd i och handläggningen av sådana ärenden. I utlänningsförordningen (2006:97, UtlF) finns närmare bestämmelser om handläggningen i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. I huvudsak är det som beslutar i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utlandsmyndigheterna (dvs. ambassader och karriärkonsulat) tar emot ansökningar och medverkar i handläggningen. har cirka 100 ambassader och karriärkonsulat, i det följande benämnda utlandsmyndigheter. Utlandsmyndigheterna är direkt underställda som de är fristående myndigheter. Utlandsmyndigheternas uppdrag är att representera och att bevaka och främja svenska intressen. En annan arbetsuppgift är att hjälpa nödställda svenskar. lägger även ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd, viseringar samt pass och nationella identitetskort m.m. Därutöver bistår utlandsmyndigheterna svenska myndigheter t.ex. när personer med avvisnings- eller utvisningsbeslut ska återvända till sitt hemland. Migrationsärenden handläggs vid ett 60-tal utlandsmyndigheter och sysselsätter cirka 210 årsarbetskrafter. Av de senare är uppskattningsvis en femtedel utsända av , medan övriga är lokalt anställda. Därutöver har ett 10-tal migrationssambandsmän utsända vid de olika utlandsmyndigheterna i syfte att effektivisera handläggningen av uppgifter inom migrationsområdet. Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna omfattar cirka 200 000 viseringsärenden , som i huvudsak beslutas av utlandsmyndigheterna. Vidare involveras utlandsmyndigheterna i delar av handläggningen av cirka 70 000 ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd . 2.3Samarbetet med en extern tjänsteleverantör i viseringsärenden Viseringsärenden (Schengenviseringar) regleras i och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex). Viseringskodexen gör det möjligt för medlemsstaterna att lägga ut en del förvaltningsuppgifter i viseringsärenden på privata tjänsteföretag. har, liksom de allra flesta Schengenländer, utnyttjat denna möjlighet. Det svenska samarbetet med en tjänsteleverantör inbegriper numera cirka 20 länder och 75 orter. Vidare kan nämnas att lämnades cirka 143 000 av sammanlagt cirka 198 000 viseringsansökningar in hos tjänsteleverantören. Vid en utläggning svarar tjänsteleverantören för information och en betydande del av de administrativa uppgifter som en utlandsmyndighet annars skulle ha utfört, medan myndigheten precis som tidigare svarar för bedömningar och beslut. Genom samarbetet med en tjänsteleverantör erbjuds den sökande en utökad service, t.ex. möjlighet att ansöka närmare hemorten och även i övrigt en ökad tillgänglighet, dock mot en extra kostnad. För utlandsmyndigheterna betyder samarbetet bl.a. att de får färre besök och en förbättrad säkerhetssituation. En utlänning som beviljas uppehållstillstånd i ska som huvudregel också få ett bevis på att han eller hon har tillstånd att vistas i , ett uppehållstillståndskort. Uppehållstillståndskortet innehåller bl.a. innehavarens biometriska kännetecken i form av ansiktsbild och fingeravtryck. Det kostar ingenting att få ett uppehållstillståndskort utöver ansökningsavgiften för uppehållstillståndet. Om en utlänning beviljas uppehållstillstånd måste utlänningen som huvudregel vänta på att uppehållstillståndskortet levereras till utlandsmyndigheten innan han eller hon kan resa in i . Den som ansöker om uppehålls- och arbetstillstånd i ska därför normalt lämna de biometriska uppgifter som ska lagras i kortet hos en utlandsmyndighet i samband med ansökan. Det gäller även om personen t.ex. ansökt om uppehålls- och arbetstillstånd elektroniskt på webben och tillståndsärendet som sådant inte i övrigt kräver ett besök vid en utlandsmyndighet. Om uppehållstillstånd beviljas den sökande produceras kortet i och skickas därefter med kurirpost till utlandsmyndigheten för uthämtning. I vissa fall kan dock uppehållstillståndskortet vidarebefordras från utlandsmyndigheten till den som beviljats uppehållstillstånd eller till ett honorärkonsulat närmare hemorten. 2.5Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd vid utlandsmyndigheterna Den som vill ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd i kan i de allra flesta fall göra det genom att fylla i en ansökan på . Ansökan kan också ske genom att utlänningen lämnar en ifylld ansökningsblankett till en svensk utlandsmyndighet i hemlandet eller i det land där han eller hon är stadigvarande bosatt. Handläggningen av ärendet följer sedan normalt det schema som framgår av figuren nedan. Sökanden ger in ansökan via webben till . Sökanden ger in ansökan vid besök på en utlandsmyndighet. beslutar om vilken utredning som krävs. Tidsbokning för utredning på en utlandsmyndighet Sökanden kontaktar berörd utlandsmyndighet. Gäller i allmänhet endast i ärenden om familjeanknytning. Besök på en utlandsmyndighet Sökanden besöker en utlandsmyndighet för utredning, kontroll av identitet och dokument (familjeanknytning) att lämna biometri för ett eventuellt uppehållstillståndskort. fattar beslut i ärendet kontaktar den sökande. Alternativt kontaktas sökanden av sin referent i , om sökanden gett denne fullmakt. Besök på en utlandsmyndighet Den sökande besöker en utlandsmyndighet för att hämta beslut och ev. uppehållstillståndskort. 2.6Några utgångspunkter för utredningen Som ovan nämnts handläggs migrationsärenden vid ett 60-tal utlandsmyndigheter. Det innebär att det i flera länder saknas en utlandsmyndighet där en utlänning på plats kan få hjälp med sin ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd. Vidare är en del av de länder där det finns en utlandsmyndighet som handlägger ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd geografiskt mycket vidsträckta. Den sökande kan därför tvingas resa långt för att uppsöka en utlandsmyndighet, vilket i sig kan vara förenat med stora kostnader och ibland vissa faror. I vissa fall är det till och med omöjligt för en utlänning att ta sig till en utlandsmyndighet för att ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd, t.ex. på grund av restriktioner i in- eller utresebestämmelser. Antalet ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd skiljer sig kraftigt åt mellan de olika utlandsmyndigheterna. Hur resurskrävande migrationsverksamheten vid en viss utlandsmyndighet är beror självklart på mängden ärenden, men också på vilken sorts ärenden det är frågan om. Vissa ärendetyper kräver i större utsträckning utredning med personlig inställelse på utlandsmyndigheten – och således också mer resurser – än andra. Generellt sett kräver ett ärende om uppehållstillstånd på grund av anknytning mer utredning än ett ärende om uppehållstillstånd på grund av arbete eller studier. Behoven av resurser i migrationsärenden förändras ständigt t.ex. beroende på antalet sökande och var i världen de för tillfället finns. För utrikesförvaltningen innebär det betydande administrativa, resursmässiga och även säkerhetsmässiga utmaningar att möta fluktuationerna i migrationsverksamheten och ibland är det inte ens möjligt att praktiskt lösa uppgiften på ett rimligt sätt. De senaste årens kraftiga ökning av antalet asylsökande i kan dessutom föra med sig en ökad migrationsverksamhet vid vissa utlandsmyndigheter, inte minst i form av förfrågningar samt ansökningar om uppehållstillstånd från anhöriga och ansökningar om visering. Även förändringar inom EU påverkar migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Mot ovanstående bakgrund ska utredningen överväga om man bör lägga ut vissa förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd till en extern tjänsteleverantör. I detta sammanhang finns det även skäl att utreda behovet av och förutsättning- arna för en förändrad hantering av uppehållstillståndskort. Dagens ordning vad gäller uppehållstillståndskorten – som innebär att de sökande som huvudregel måste uppsöka en utlandsmyndighet för att lämna biometri för uppehållstillståndskortet och invänta kortet innan han eller hon kan resa till – för med sig kostnader och vissa besvär för den sökande. Dessutom medför nuvarande ordning en rad arbetsuppgifter, förfrågningar och logistiska problem för utlandsmyndigheterna och kurirexpedition samt för som också belastas med kostnader för transporten av uppehållstillståndskorten. 3Utredningens uppdrag och arbete Utredningen fick ursprungligen i uppdrag att analysera förutsättningarna för att lägga ut vissa förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd till en extern tjänsteleverantör i utlandet. Utifrån resultatet av analysen ska utredningen ta ställning till om en sådan utläggning är lämplig och i så fall i vilken utsträckning. Utredningen ska därutöver ta ställning till hur verksamheten ska organiseras och hur tjänsteleverantörens tjänster ska finansieras. En- ligt tilläggsdirektiv som beslutades ska utredningen även överväga behovet av och förutsättningarna för en förändrad hantering av uppehållstillståndskort. Utredningen ska även lägga fram de författningsförslag som är nödvändiga och redovisa förslagens konsekvenser. Direktiven till utredningen (dir. 2015:50 och dir. 2015:132) bifogas som bilaga 1 och 2. Utredningens arbete påbörjades . Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden. Utredningen har sammanträtt med de förordnade experterna sammanlagt sju gånger, varav en gång vid ett tvådagarssammanträde. Arbetet har även i övrigt bedrivits i nära samråd med experterna. Utredningen har under arbetets gång samrått med företrädare för , och . Utredningen har även besökt kontor i , och och då sammanträffat med Utredningens uppdrag och arbete företrädare för verkets olika verksamheter inom ramen för utredningsuppdraget. Vid dessa besök har bl.a. frågorna om hur en överlåtelse av uppgifter till tjänsteleverantörer kan bidra till en fortsatt digitalisering av och utlandsmyndigheternas verksamhet samt hur nya arbetssätt och nya tekniska lösningar kan bidra till ökad service och effektivitet diskuterats. Utredningen har även besökt de svenska, norska och danska ambassaderna i , , samt det norska Utenriksdepartementet. Utredningen har dessutom besökt tjänsteleverantören ansökningsmottagning i , . I samband med dessa besök har utredningen getts möjlighet att följa verksamheten på plats och inhämta synpunkter avseende handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd och uppehållstillståndskort i och övriga nordiska länder. Därutöver har utredningen besökt tjänsteleverantören i , , för att inhämta information om hur en utläggning av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd skulle kunna bidra till en fortsatt digitalisering av och utlandsmyndigheternas verksamhet genom exempelvis nya arbetssätt och tekniska lösningar. Vid besöket har utredningen getts möjlighet att följa verksamheten på plats. I samband med besöket har utredningen också träffat företrädare för Visas and Immigration (UKVI), som är den myndighet i som ansvarar för ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd, och tagit del av de brittiska erfarenheterna av samarbete med en extern tjänsteleverantör i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Därtill har utredningen samrått med företrädare för i frågor som rör en fortsatt digitalisering av och utlandsmyndigheternas verksamhet genom exempelvis nya arbetssätt och tekniska lösningar. Som framgått ovan har utredningen bl.a. fått i uppdrag att ta ställning till om man bör tillåta en utläggning av vissa förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd till en extern tjänsteleverantör och i så fall i vilken omfattning. I uppdraget ingår också att föreslå hur en sådan verksamhet kan organiseras utifrån Utredningens uppdrag och arbete nuvarande ansvarsfördelning i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. I uppdraget ingår således inte att lämna förslag på förändringar i ansvarsfördelningen mellan , och utlandsmyndigheterna i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen beslutade emellertid att ge en särskild utredare i uppdrag (dir. 2016:5) att kartlägga och beskriva nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av ovan nämnda kartläggning ska denna utredare dessutom bl.a. bedöma i vilken utsträckning nuvarande ordning ger förutsättningar för en kostnadseffektiv, flexibel och i övrigt ändamålsenlig verksamhet belysa alternativ till dagens ordning samt för- och nackdelar med dessa föreslå hur ansvarsfördelning, organisation och finansiering om möjligt kan göras mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv utreda bl.a. rättsliga och övriga förutsättningar för ett eventuellt genomförande av de förslag som lämnas samt beräkna kostnaderna för dessa. Betänkandet omfattar 21 kapitel. Kapitel 4–7 innehåller en beskrivning av den rättsliga regleringen om uppehållstillstånd, arbetstillstånd, främlingspass och viseringar. I kapitel 8 redogör utredningen för handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Kapitel 9 innehåller en beskrivning av samarbetet med andra Schengenstater och utläggningen av förvaltningsuppgifter till externa tjänsteleverantörer i viseringsärenden. I kapitel 10 beskriver utredningen handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd i , och . Kapitel 11 innehåller en redogörelse för de rättsliga förutsättningarna för att lägga ut förvaltningsuppgifter till en extern tjänsteleverantör. Kapitlet innehåller bl.a. en presentation av de författ- Utredningens uppdrag och arbete ningsbestämmelser och JO-uttalanden som främst är av betydelse för denna frågeställning. I kapitel 12 analyserar utredningen de konsekvenser som en utläggning av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd kan få för servicen, kvaliteten, garantierna för rättssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten. Mot bakgrund av analysen överväger utredningen om en utläggning som sådan är lämplig. Kapitel 13 innehåller en redogörelse för de uppgifter som förekommer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd tillsammans med utredningens bedömning av om det finns uppgifter som det är lämpligt att lägga ut på en extern tjänsteleverantör. Utredningen överväger i kapitel 14 om det i bör införas en förändrad hantering av uppehållstillståndskort. I kapitel 15 analyserar utredningen om en överlåtelse av uppgifter till en tjänsteleverantör kan bidra till en fortsatt digitalisering av och utlandsmyndigheternas verksamhet. Kapitel 16 innehåller utredningens bedömning av hur ansvarsfördelningen mellan , och utlandsmyndigheterna bör se ut vid en utläggning av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen har i sin bedömning utgått från myndigheternas nuvarande ansvarsfördelning. I kapitel 17 överväger utredningen hur en tjänsteleverantör ska få ekonomisk ersättning för sina tjänster.