sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — har blivit lite ostadigare på benen och är därför lite orolig när hon ger sig ner till allrummet i källaren. Och mycket riktigt så faller hon och blir liggande. Fallsensorn hon har på kroppen skickar automatiskt en signal till trygghetsjouren. De för- söker få tag på genom att ringa upp trygghetsknappen som finns på hennes arm. När de inte lyckas gör de bedömningen att hon slagit sig eftersom en sensor signalerar att hon ligger ned. Ambulans tillkallas och personalen kommer automatisk in genom de låsta dörrarna, då det gått en signal till låssystemet att blåljuspersonal har begärt inträde. Systemet har skickat hennes position så räddningspersonalen vet exakt var hon ligger. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Mycket kring situation går ut på att skapa trygghet för både henne själv och för hennes närstående. Det har skett en markant för- bättring sedan hon fick ett trygghetslarm som fungerar överallt i kom- munen. Hon kan även ta med det till landet när hon är på besök hos sin syster till exempel. En annan funktion som lagts till är att det går ett SMS till bägge döttrarna när tagit sin medicin, så att de vet att hon inte glömt det. Kommunerna står inför stora utmaningar. An- talet medborgare i åldern är runt 500 000 och förutsägs öka till 825 000 personer enligt SCB prognos. Det kommer att ställa stora krav på förändringar i omsorgen. Kom- munernas digitala välfärdstjänster har precis börjat användas men de är bara i början på en lång konvertering av personalens arbetssätt. Med 290 kommuner som är relativt olika måste en radikal förändring komma till stånd om digitaliseringens möjligheter verk- ligen ska tas till vara. har digitala trygghetslarm börjat installeras och flera kom- muner har infört elektroniska lås och överväger att införa digitala tillsynstjänster. Många av de nya tjänsterna baseras på sensorer, GPS och analys av stora datamängder. För gruppen äldre omsorgstagare finns mycket att göra, både för att effektivisera nuvarande omsorg och att utveckla den vidare. Digi- tala verktyg kan användas för en rad nya tjänster; från att förebygga fallskador till att upptäcka behov av insatser. Att bryta social isolering med IKT-lösningar är möjligt men det sätts sällan in som tilldelat bistånd. Ett batteri av tjänster står och knackar på dörren, men för att de enkelt ska kunna införas krävs överenskom- na standarder, plattformar och marknadsplatser. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Med hjälp av dataanalys ges möjligheten att varna vid avvikelser. Det är en funktion som passar bra för olika typer av trygghetslarm, särskilt i kombination med GPS. En äldre och kanske dement män- niska lever mycket tryggare med ett sådant larm och kan röra sig friare. Digitala larm ska fungera både inom- och utomhus, i tvätt- stugan, i sommarstugan och i båten. Även när det gäller övervakning i hemmiljö är avvikelsedetek- tion en central funktion. Systemet lär sig av det som är normalt för den enskilda individen och varnar vid avvikelser. Sensorer kan använ- das för att detektera rörelse, madrasstryck, om spisen är på, aktivi- tetsband på patienten etc. En patientövervakning larmar om de hälsodata som kommer in via aktivitetsbandet visar på en försäm- ring, mindre aktivitet, högre puls etc. Avvikelsedetektion kan också användas vid fallprevention. Forskningsprojekt inom EU har utveck- lat sulor som känner av om patienten har balansproblem och kom- penserar för det genom att olika övningar föreslås. Sensorer och video kan ersätta tillsynstjänsten . I stället för att gå dit och titta till patienter när de sover övervakas de via video eller sensorer. Det är inte ovanligt att äldre människor tar många olika mediciner utan att någon har kontroll över det. Det är också vanligt att patien- ten äter för litet eller för mycket medicin. Med ett samlat hälsokonto på nätet kommer utskrivande läkare kunna se vilka andra mediciner som patienten tar. Med hjälp av intelligent analys får läkaren också stöd för att de mediciner man förskriver fungerar tillsammans med dem som patienten redan tar. Med hjälp av uppkopplade medicindosor, aktiva Apodos-band och kommunicerande piller, kommer vården kunna över- vaka att patienten faktiskt tar sina mediciner enligt ordination. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Livssituation: Ung med psykisk ohälsa är och lider av lättare depression och ångest. insåg inte genast att hon var sjuk, så hon mådde dåligt innan hon började söka hjälp. Hon fick tips via kompisar att det fanns något som hette depression och ångest och hittade därefter hemsidorna för Ayemind i och för Youngminds i . Det ledde vidare till i , en sajt med fokus på att minska det sociala stigmat med psykisk ohälsa, att lära ungdomar att upptäcka tydliga tecken på psykisk ohälsa och att erbjuda självtester och rekommen- dationer hur de ska göra för att må bättre. börjar sätta sig in i området och inleder ett självtest, men orkar inte fullfölja hela testet. Hon känner inte att hon vill ta kontakt med kuratorn på skolan då hon är rädd för att bli utpekad och för vad kompisarna ska säga. Hon prövar till och med att skada sig själv med en nål för att dämpa ångesten. Efter någon vecka känner hon att det blivit värre. Hon börjar vara borta ännu mer från skolan och döljer det för föräldrarna genom att gå iväg och sedan återvända hem när de gått till sina jobb. Mer och mer tid ägnar hon åt sitt spelande på nätet i ett destruktivt spel som handlar om djurplågeri. I chatten möter hon en hel del lika- sinnade som också mår dåligt och ger tips om olika typer av sajter och communities. Några av dessa är rent destruktiva medan andra inne- håller konstruktiva metoder. Hon får kontakt med nätvandrare, det vill säga vuxna som deltar i diskussionerna på ungdomsforum. På sajten Tjejzonen uppmanar de henne till att ta kontakt med Självmords- . Hon inser dock att hon måste inleda en kontakt med någon som verkligen kan hjälpa henne. Hon går tillbaka till UMO och fullföljer testet och får rekommendationen att säga ja till en behandlingskontakt. Hon får direkt en kontakt med en person via nätet och bokas in för ett fysiskt möte . träffar en psykoterapeut som hjälper henne att se sina styrkor och utmaningar och erbjuder KBT-behandling via nätet – en terapi som används frekvent även för ungdomar. Hon förskrivs adekvata stödverktyg som ger självhjälp och analysmöjligheter. En sen- sorutrustning samlar in data om hur hon beter sig. Verktyget är försett med dataanalys så att beteendeförändringar detekteras. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid ingår frågor som hon svarar på och som tillsammans med sensordata som registreras automatiskt ger både terapeuten och själv en god bild av hur hon mår. Med hjälp av självhjälpsverktygen tränar på rutiner som hjälper henne att må bättre. träffar också sin terapeut regelbundet via video. Hon får hänvisning till en ”big white wall”, där hon ges möjlighet att träffa andra personer som befinner sig i liknande situationer. Där skapar man tillsammans en aktiv community som är modererad av en erfaren terapeut. Hon får hjälp med hur hon kan kommunicera med sina föräldrar och det skapas också ett virtuellt rum för en dialog med relevanta per- soner om en planerad återgång till skolan. I diskussionerna om hur detta rum ska sättas upp är fortfarande osäker på om hon vill ha med föräldrarna. Hon bestämmer sig i stället för att inkludera andra stödpersoner från vuxenvärlden. har ett uppföljningsmöte med sin psyko- terapeut. Analysverktygen kommer dock att vara aktiva så länge som känner att hon snabbt vill kunna få hjälp. är nu även aktiv i communityn för att kunna hjälpa andra på samma sätt som hon själv fick hjälp. Kostnaden för psykisk ohälsa i uppskattas till av BNP3. Det är den vanligaste orsaken till sjukskrivning4. En stor ut- maning är ungdomar med lättare till medelsvår psykisk ohälsa, en grupp som under ökat stadigt5. av fallen uppstår före ålder6. rapporterar att av 15-åriga flickor i ofta har psykosomatiska symptom. ligger sämst till i . 3OECD (2014). Making Mental Health . 4Försäkringskassan (2016) Korta Analyser 2016:2. 5Petersen S, , , , , , , , & , B (2010) Barns och ungdomars psykiska hälsa i . En syste- matisk litteraturöversikt med tonvikt på förändringar . För Kungliga Vetenskaps- akademins konsensuskonferens i Barn och ungas psykiska hälsa. 6Jones, P.B. (2013) Adult mental health disorders and their age at onset. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Det finns både risker och möjligheter med den ökande använd- ningen av datorer hos unga7. Några etablerade risker är att unga fastnar i spelmissbruk i form av dataspel, tittande på Youtube etc. Ett annat problem är cybermobbing (ibid.). Man vänder sig inte till sina föräldrar eller lärare eftersom unga uppfattar att de inte har förståelse för området och att man kan känna skam för att ha psykisk sjukdom. Vården kräver båda föräldrars godkännande inför be- handling, vilket medför svårigheter att nå fram. behöver insatser samordnas och då finns utman- ingar kring informationsdelning såväl kring personer och för plane- ring, genomförande och uppföljning. Digitalt stöd vid psykisk ohälsa Digitala hjälpmedel har stor potential att hjälpa individer med psy- kisk sjukdom. Exempel på möjligheter är beteendemotiverande spel, upptäckt av tidiga tecken på ohälsa samt uppföljning vid medici- nering ev. med hjälp av sensorer, KBT-program på nätet, övervakning vid akut psykisk sjukdom, och teknik som underlättar livsviktig kontakt med närstående. Den sjuke kan också erbjudas enkla vägar till kommunikation med andra personer (communities) kring sin psykiska hälsa och tillgång till en neutral kunnig person som man enkelt kan kontakta utan faktiska eller upplevda begränsningar så- som skam. Digitaliseringen ger nya möjligheter när stöd utvecklas för unga med psykisk ohälsa. Nedan ges exempel på vad som går att göra. Öka utbud för egenvård – för att upptäcka och åtgärda enklare problem, t.ex. genom spel eller andra tekniker där man tränar hanteringsförmåga och känsloreglering etc. Erbjuda struktur i vardagen: En smartphone med dataanalys kan detektera avvikelser i både beteenden (t.ex. om man vänder ) eller attityder (t.ex. i texter på sociala media). 7 Aboujaoude, E & Starcevic, V (eds.) (2015) Mental Health in the Digital : , Great Promise. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Öka tillgången till psykoterapeutisk behandling: Digitalisering erbjuder möjlighet att enklare nå fram till vård och därmed öka antalet som får nödvändigt stöd. Det kan också underlätta själva vårdprocessen, t.ex. exponeringsterapi vid fobier med virtual reality-teknik. KBT på nätet används för vuxna men inte alls i samma utsträckning för ungdomar, vilket den borde kunna göra. Skapa proaktivitet genom kontinuerlig kontakt på distans med t.ex. vårdoperatör (se mer om vårdoperatörsrollen under . Skapa communities för råd och stöd, dvs. kontakt med andra per- soner med samma sjukdom för stöd patient-till-patient. Exem- pel är Big i och KoKo i . Erbjuda enkla vägar in i vården och enkla sätt att upprätthålla vårdkontakt via påminnelser, chattar etc. Utveckla samordning mellan olika aktörer som stödjer samma person och mellan verksamheter som delar målgrupp. Nyckeln i framtidens hälso- och sjukvård kommer att vara att hålla varje individ frisk . När väl sjukdomar inträder kommer fokus ligga på att skapa lindringar och en så god livskvali- tet för varje individ som möjligt. Teknikutvecklingen pågår inom den flesta områden ovan. För att snabba på och möjliggöra nödvändiga förändringarna be- hövs ett antal åtgärder. behöver välja relevanta internationella tekniska standarder och se till att de följs i kommuner och landsting. Öppna platt- formar behöver etableras så att kommuner och landsting enkelt kan införa nya tjänster från såväl stora som små leverantörer. Standarder är också en förutsättning för samarbete mellan olika tjänsteleveran- törer för t.ex. omsorgstjänster, sjukvård i hemmet, sjukgymnastik etc. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Att möjliggöra delad tillgänglig journaldata för alla vårdgivare stödjer såväl patient som omsorgs- och vårdgivare. Satsningar på testbäddar och mötesplatser för utvecklare, bolag, offentliga aktörer kommer att stödja tillgången, såväl som införan- det av digitala tjänster. Det behövs också fortsatta forskningsinsatser inom bl.a. grafiska gränssnitt, sensorer och sensorsystem, aktuatorer, visualisering, AI och självlärande system, Data Science och Analytics. Lagarna är skrivna för en situation där vården bedrivs genom att patienten besöker sjukhuset eller vårdinrättningen. Lagstiftningen behöver ses över så att den även täcker distansvård och hantering av personliga data. Ett av många exempel är att man inte kan använda e-mail för vårdkontakterna, då det inte anses tillräckligt säkert. Nya vårdformer innebär också nya avväganden när det gäller den personliga integriteten, vilket ställer nya krav på lagstiftningen. Affärsmodellerna för hur vårdgivare får betalt för vård behöver ses över. Det är viktigt att den som satsar även tar hem vinsten. kan t.ex. en akutklinik tjäna på att andra kliniker tar kostnader för att hålla patienterna borta från akuten. Klinikerna måste kunna få betalt för att hantera patienter utanför sjukhuset och uppmuntra dem att sköta sin egen hälsa. Landstingen satsar enligt SLIT (Landstingens IT-strateger/IT- chefer)-rapporten av omslutningen på IT, vilket är på samma nivå som 2004. I andra branscher har IT-kostnaderna ökat radikalt. Inom finans- och försäkringsbranschen är den enligt Radar Ecosystem av omsättningen. För att vården skall kunna dra nytta av digitalisering fullt ut, behövs en omfördel- ning av resurserna så att mer går mot IT. Offentliga verksamheter kan då visa hur de genom digitaliseringslösningar får ned de totala kostnaderna för verksamheterna. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Man måste avsätta medel för att förändra processerna i vård och omsorg. Processutvecklingen måste gå hand i hand med IT-utveck- lingen och de nya verktygen. Ny teknik kan inte införas på ett bra sätt om man inte också ändrar vårdprocesserna. Detta kom- mer att kräva satsningar från stat, landsting och kommuner. För att upphandla IKT-lösningar krävs specialistkompetens. Cen- trala upphandlingar baserade på gemensam kompetens kring platt- formar skulle underlätta en framtidssäkring av lösningarna i kom- munerna och landstingen. Tekniska plattformar för offentlig verksamhet som gör det enkelt att integrera en ny tjänst mot till exempel kommuner behöver införas. Då kan en tjänst integreras en gång och fungera för alla kommuner Risk och belöning är sammankopplade i näringslivet, men när det gäller införande av offentliga tjänster är det ofta så att man inte blir premierad för införandet utan enbart riskerar att bli straffad och granskad i media om det visar sig att satsningen inte var lyckat. Det innebär i praktiken en risk för individen, även om samhället förstår att innovationerna behövs. Former för att öka incitament för risktagande behöver utvecklas. Detta skulle kunna ske genom att man inför en fond som kan absorbera riskerna. Innovationer kommer ofta från och det måste vara enkelt för dessa att komma in på marknaden och få affärer. Åtgär- der som underlättar för SME är bl.a. tillgång till testbäddar, tydliga standarder, öppna plattformar, marknadsplatser och tillgång till kapi- tal. Integritetsfrågorna för patienter och brukare har i flera projekt visat sig vara ett mindre problem än befarat. Integritetsforskningen visar snarare att den privata sfären är förhandlingsbar, beroende på vad man får i utbyte. Om patienterna upplever en förbättring av vård, omsorg och livskvalitet och de har kontroll över vilka upp- gifter som visas, minskar oron. Patientföreningarna bör hantera inte- gritetsfrågorna vid utvecklingen av tjänsterna så man på ett struktu- rerat sätt får återkoppling på dessa frågor. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Samspelet mellan landsting och kommuner gällande patienter som vårdas i hemmen måste tydliggöras. Patientens trygghet och väl- befinnande måste alltid stå i centrum. har 290 kommuner och 21 regioner och landsting och för att utveckla e-hälsoområdet behövs starka centrala noder som t.ex. SKL och e-hälsomyndigheten, vilka behöver få tydliga mandat. Forskningsinstituten har en bra position för att med sin neutrala roll, tekniska kompetens och områdeskunskap framtidssäkra e-hälso- lösningar och -processer och därigenom ge stöd till SKL, såväl som till myndigheter. Slutligen behövs en rejäl kompetensutveckling av personal i så- väl landsting och kommuner om de skall kunna dra full nytta av digitaliseringens möjligheter. Personalen behöver förstå vad det inne- bär att arbeta på nya sätt, med nya lösningar och verktyg. I ”Markets and Markets” marknadsestimat spås den globala mark- naden för digital hälsa växa från ca till mer än . har de rätta förutsättningarna för att lyckas inom området digitalisering av hälsa, vård och omsorg. Det är genom samverkan mellan alla parter och genom en målmedveten satsning på digitali- seringen som kan göra sig gällande på en internationell mark- nad. Svenska företag kan nå framgång genom att utveckla och ut- prova produkter på sin hemmamarknad, för att sedan exportera. , kommunikatör vid , har varit med- författare till artikeln. Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet Dagens ”smarta hem” bildade och ett gemensamt bolag för att satsa på det ”smarta hemmet”. Visionen var att alla skulle kunna övervaka sina hushållsmaskiner, larm, energiförbruk- ning, hälsa etc. samt även kunna kontrollera utrustning i hemmet och ta del av tjänster som att låta kylskåpet beställa mjölk vid behov. hemserver Ebox och skärmförsedda kylskåp var grundbultarna i systemet. Satsningen var mycket omtalad men blev aldrig någon framgång och lades ner efter . Orsaken var en kombination av omogen teknik, för dålig bredbandsuppkopp- ling, brist på vettiga tjänster och ohållbara affärsmodeller. I slut- ändan blev det för dyrt, och människor var kanske inte redo för ett sådant teknikskifte. Grundidén var dock helt rätt, och visionen om att på distans kunna övervaka och styra allt i hemmet gäller fortfarande. Skillnaden mot då är att det finns bra och billig teknik, bredband av hög kva- litet och gott om attraktiva tjänster för hemmet. Alla prognoser pekar på att det globala marknadsvärdet för utrustning och tjänster för smarta hem ökar kraftigt och det finns många olika typer av aktörer som kämpar om konsumenternas gunst. Mest aktiva är såväl små som stora bolag som erbjuder konsumentelektro- nik, men även aktörer från andra branscher, som larmbolag och el- bolag, blandar sig i kampen, och seriösa leverantörer av t.ex. värme- pumpar erbjuder möjlighet för fjärrövervakning och fjärrkontroll av sin utrustning. Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet Det finns två intressanta observationer om man analyserar smarta hem-marknaden : Spridningen av offentligt finansierade digitala nytto- och väl- färdstjänster i hemmet är mycket begränsad, med undantag för digitala trygghetslarm. Det riktigt smarta hemmet är inte här . Dagens lösningar är präglade av vertikal integration och brist på öppenhet. De olika ”smarta lösningarna” i hemmet fungerar inte ihop om de kommer från olika leverantörer och det finns inga bra mekanismer för att dela på varken data eller utrustning. Kombinationen av dessa två punkter gör att det finns mycket begränsade möjligheter för innovativa, datadrivna välfärds- tjänster i hemmet. Följdfrågorna blir då bland annat: hur skapar man förutsättningar för en öppenhet som kan frigöra innovationskraft- en för tjänster i hemmet, vilka möjligheter kan vi förvänta oss om man lyckas skapa öppenhet i hemmet, hur påverkar det de kommer- siella aktörerna, och vilken roll spelar offentliga sektorn i allt detta? Dagens situation samt målbild för digitala omsorgstjänster I kommunerna finns det en växande insikt om att digitala omsorgs- tjänster behövs om man ska kunna erbjuda framtidens äldre samma kvalitet på omsorg som dagens äldre. Många kommuner testar olika typer av digital utrustning i hemmet, som t.ex. digital nattillsyn där tillsyn via kamera ersätter ett eller flera fysiska besök . Just digital nattillsyn är en tacksam tjänst på det sättet att den ekono- miskt kan tjänas in på relativt kort sikt och den är ingen ersättning för personlig kontakt eftersom brukaren ändå sover under själva till- synen. För att verkligen digitalisera omsorgen räcker det dock inte med mindre tester av olika digitala tjänster eller eventuell småskalig in- stallation av digital nattillsyn, det kommer att krävas genomgripande tekniska och organisatoriska förändringar i kommunen. Figur 1 illustrerar hur det fungerar i de flesta kommuner som har börjat testa digitala omsorgstjänster, typiskt i form av digital Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet Tjänsteleverantören och kommunen gör tillsammans en integration av tjänsten in i kommunens tekniska system. Integra- tionen tar kanske och därefter kan man placera utrustning i hemmet och börja testa. Det är relativt enkelt och de flesta kom- muner kan hantera det. Fast när samma tjänsteleverantör går till nästa kommun med exakt samma tjänst krävs ett nytt integrationsarbete mot nya kommunens tekniska system eftersom de fun- gerar olika i alla kommuner. Det är alltså inte skalbart för tjänste- leverantören om den vill nå ut i 290 kommuner. På samma sätt är det inte heller skalbart för kommunen eftersom en ytterligare tjänste- leverantör måste igenom samma integrationsprocess som den första, och det samma gäller även efterföljande tjänsteleverantörer. Tyvärr är det så det fungerar i de flesta av kommunerna . Lösningen för en kommun är att införa en plattform som alla tjänste- leverantörer kan integrera sina tjänster mot. Då behöver kommunen bara göra en integration. Det finns ett mindre antal kommuner som har börjat upphandla och införa olika plattformer för omsorgs- tjänsterna, men det är fortfarande inte optimalt för tjänsteleveran- törerna som ändå måste göra en integration mot varje plattform. Det som behövs – och som inte finns än – är att man för platt- formen definierar tydliga, standardiserade gränssnitt mot kommunen och mot tjänsteleverantören. I så fall behöver såväl kommun som tjänsteleverantör bara göra en integration mot själva plattformen. Då kan alla tjänsteleverantörer enkelt erbjuda sina tjänster till alla kommuner på en gång och alla kommuner kan välja fritt mellan alla Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet Helt så enkelt är det förstås inte, men det är ditåt man måste sträva. I det smarta hemmet delar man på infrastruktur och data Om inte det smarta hemmet är här ännu, vad är då det smarta hem- met? En bra början är att utgå ifrån behovsägarnas snarare än teknik- leverantörernas världsbild. Olika grupper av behovsägare som kan ha intresse av välfärdstjänster i hemmet är den boende, det kom- munala bostadsbolaget, den kommunala äldreförvaltningen som vill erbjuda omsorgstjänster i hemmet samt med digitala vård- tjänster. Det finns även andra aktörer, men denna text fokuserar fort- sättningsvis på just dessa, med huvudvikt på kommunerna. Behovsägarna vill ha funktioner som ger nytta, förenklar, effek- tiviserar och sparar pengar – gärna . Det ska vara enkelt att installera, driftsätta och använda tjänster och utrustning. Man vill inte ha många olika system och man vill undvika att hamna i in- låsningssituationer. Olika behovsägare kan prioritera olika typer av krav olika högt och ibland kompromissa, t.ex. att spara pengar på kort sikt genom att acceptera viss inlåsning. Samutnyttjande av infrastruktur och data