sou · H4B370 · 2016-10-26 00:00:00 — Som för förberedelse till bedrägeri eller grovt bedrägeri döms den som för att bedra försäkringsgivare eller annars med bedrägligt uppsåt skadar sig eller någon annan till person eller egendom. Det- samma ska gälla, om någon med samma uppsåt försöker åstad- komma sådan skada. Har han eller hon innan skadan uppstått fri- villigt avstått från att fullfölja gärningen, ska han eller hon inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds per- sonliga eller ekonomiska för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstå- ende till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och upp- giften förekommer i mål om an- svar för1. sexualbrott,2. utpressning,3. brytande av post- eller tele- hemlighet,4. intrång i förvar,5. olovlig avlyssning,6. dataintrång,7. brott mot tystnadsplikt,8. brott genom vilket infek- tion av HIV har eller kan ha över- förts,9. människorov,10. människohandel, eller11. grovt utnyttjande av annans nödläge. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen att 35 kap. 12 § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds per- sonliga eller ekonomiska för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstå- ende till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och upp- giften förekommer i mål om an- svar för 1. sexualbrott, 2. utpressning, 3. brytande av post- eller tele- hemlighet, 4. intrång i förvar, 5. olovlig avlyssning, 6. dataintrång, 7. brott mot tystnadsplikt, 8. brott genom vilket infek- tion av HIV har eller kan ha över- förts, 9. människorov, eller 10. människohandel. 4 Senaste lydelse 2010:372. Motsvarande sekretess gäller i mål om ersättning för skada med anledning av brott som anges i första stycket. Därutöver gäller sekretess hos domstol för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i mål om 1.ansvar för barnpornografibrott, 2.ersättning för skada med anledning av sådant brott, och 3.förverkande av skildring med sådant innehåll. Sekretessen enligt första och tredje styckena gäller även i ärende som rör brott som anges i denna paragraf. Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte för uppgift om vem som är tilltalad eller svarande. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Med hemlig rumsavlyssning avses avlyssning eller upptag- ning som1. görs i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud, och2. avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmän- heten inte har tillträde till.Hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersök- ning om1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse ,2. spioneri enligt 19 kap. 5 § ,3. brott som avses i 3 § lagen (1990:409) om skydd för före- tagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har lag om ändring i (1942:740) Härigenom föreskrivs i fråga om att 27 kap. 20 d § ska ha följande lydelse. Med hemlig rumsavlyssning avses avlyssning eller upptag- ning som 1. görs i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud, och 2. avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmän- heten inte har tillträde till. Hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersök- ning om 1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2. spioneri enligt 19 kap. 5 § , 3. brott som avses i 3 § lagen (1990:409) om skydd för före- tagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har 5 Senaste lydelsen 2016:510. agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter, 4. annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse och det är fråga om a) människohandel enligt 4 kap. 1 a § , b)våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första eller andra stycket brotts- balken, c)grovt sexuellt tvång enligt 6 kap. 2 § tredje stycket brotts- balken, d)våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 § första eller andra stycket , e)grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , f)grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , g)grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , h)utpressning, grovt brott, enligt 9 kap. 4 § andra stycket , i)grovt barnpornografibrott enligt 16 kap. 10 a § femte stycket , j)övergrepp i rättssak, grovt brott, enligt 17 kap. 10 § tredje stycket , agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter, 4. annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse och det är fråga om a) människohandel enligt 4 kap. 1 a § , b)grovt utnyttjande av annans nödläge enligt 4 kap. 3 § brotts- balken, c)våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första eller andra stycket brotts- balken, d)grovt sexuellt tvång enligt 6 kap. 2 § tredje stycket brotts- balken, e) våldtäkt mot 6 kap. 4 § första f)grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , g)grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , h)grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , i)utpressning, grovt brott, enligt 9 kap. 4 § andra stycket , j)grovt barnpornografibrott enligt 16 kap. 10 a § femte stycket , k)övergrepp i rättssak, grovt brott, enligt 17 kap. 10 § tredje stycket , k)grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), eller l)grov narkotikasmuggling enligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smugg- ling, 5. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1–3, om en sådan gärning är be- lagd med straff, 6. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 4, om en sådan gärning är belagd med straff och det med hänsyn till omständigheterna kan antas att gärningens straffvärde över- stiger fängelse . l)grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), eller m)grov narkotikasmuggling enligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smugg- ling, 5. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1–3, om en sådan gärning är be- lagd med straff, 6. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 4, om en sådan gärning är belagd med straff och det med hänsyn till omständigheterna kan antas att gärningens straffvärde över- stiger fängelse . Denna lag träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Vårt huvudsakliga uppdrag har varit att undersöka om det finns be- hov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell hand- ling av barn (dir. 2014:128). I uppdraget har även ingått att ana- lysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undan- tas från kravet på dubbel straffbarhet (dir. 2015:6), att se över straffskalorna för människohandel och koppleri (dir. 2015:64) samt att utreda om det finns behov av ett förtydligat, utvidgat eller på något annat sätt förändrat straffrättsligt skydd mot dels tvångs- arbete eller exploatering för annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, dels otillbörligt ekonomiskt utnytt- jande av personer som (exempelvis på grund av ekonomiskt svåra förhållanden, okunskap eller en beroendeställning) befinner sig i en utsatt situation (dir. 2015:131). Vi har genom vårt delbetänkande Ett starkt straffrätts- ligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. (SOU 2016:42) redovisat frågor som avser att utvärdera vilket genomslag skärpning av straffet för köp av sexuell tjänst har fått, att se över straffskalan för köp av sexuell handling av barn, att utvärdera tillämpningen av oaktsam- hetskravet i 6 kap. 13 § (BrB) samt att analysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet. I detta betänkande, dvs. vårt slutbetänkande, redovisar vi därför endast de delar av uppdraget som avser människohandel, en över- syn av den straffrättsliga lagstiftningen mot exploatering av utsatta Utredningens uppdrag och arbete personer samt straffskalorna för människohandel och koppleri. Vårt uppdrag i denna del har i huvudsak bestått i att •genomföra en praxisgenomgång i syfte att klarlägga tillämp- ningen av bestämmelsen om människohandelsbrott och analy- sera hur den har utvecklats , •uppmärksamma och analysera om det finns några särskilda tolk- ningsproblem eller andra svårigheter vid tillämpningen av straff- bestämmelsen, •överväga om det finns behov av att förtydliga eller annars för- ändra bestämmelsen om människohandelsbrott, •granska och analysera hur polis och åklagare utreder och i övrigt hanterar ärenden om människohandel, •överväga åtgärder för att stärka kvaliteten och effektiviteten i brottsutredningarna och öka lagföringen av människohandels- brott, •se över straffskalorna för människohandel och koppleri, •analysera och ta ställning till om det finns behov av ett förtyd- ligat, utvidgat eller på något annat sätt förändrat straffrättsligt skydd mot tvångsarbete eller exploatering för annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, och •analysera och ta ställning till om det finns behov av ett förtyd- ligat, utvidgat eller på något annat sätt förändrat straffrättsligt skydd mot otillbörligt ekonomiskt utnyttjande av personer som befinner sig i en utsatt situation. I vårt uppdrag har även ingått att vid behov lämna förslag till för- fattningsändringar. För närmare information om våra direktiv, se bilagorna 1−5. Vårt arbete inleddes och utredningsarbetet har be- drivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden. Vårt sista expertsammanträde som avsåg arbetet med delbetänkandet hölls i Utredningens uppdrag och arbete En närmare redogörelse för hur vårt arbete bedrivits innan delbetänkandet överlämnades framgår av det betänk- andet, se SOU 2016:42 (s. 42 f.). Efter överlämnandet av delbetänkandet har utredningen haft ytterligare tre sammanträden med experterna och arbetet har även härefter bedrivits i nära samråd med experterna. Efter överläm- nandet av delbetänkandet har kontakter även skett med Utred- ningen om åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (Ju 2015:13) och den svenske ambassadören för arbetet mot människohandel. Betänkandet omfattar åtta avsnitt. Vi inleder betänkandet med våra författningsförslag, avsnitt 1, och sedan följer en presentation av vårt uppdrag och arbete, av- snitt 2. Därefter behandlar vi frågorna om ett starkare straffrättsligt skydd mot människohandel och mot utnyttjanden av utsatta personer i andra fall än vid människohandel, avsnitten 3 och 4. I påföljande avsnitt, avsnitt 5, behandlar vi frågor som rör straffskalorna för människohandel och koppleri. Varje avsnitt innehåller en redogör- else för bl.a. internationella instrument, gällande rätt och utländsk rätt som är av betydelse i sammanhanget. Varje avsnitt avslutas med våra överväganden och förslag. Avsnitt 6 behandlar frågor om ikraftträdande och övergångs- bestämmelser. Avsnitt 7 innehåller kostnads- och konsekvensanalyser för våra förslag. Avsnitt 8 innehåller våra författningsförslag med kommentarer. Enligt utredningens direktiv ska vi undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel (dir. 2014:128, bilaga 1). Vi ska i detta syfte bl.a. utvärdera tillämpningen av bestämmelsen om människohandels- brott och undersöka om syftet med lagändringen har upp- nåtts samt granska hur de brottsbekämpande myndigheterna ut- reder och i övrigt arbetar med ärenden om människohandel. Vi ska även analysera vilka konsekvenser eventuella lagändringar skulle medföra för tillämpningen av andra relevanta bestämmelser i brotts- balken. Om vi bedömer att det finns behov av författningsföränd- ringar ska vi även lämna förslag på sådana. Utredningen har även fått i tilläggsuppdrag att bl.a. se över straff- skalorna för bl.a. människohandel och göra en översyn av det straff- rättsliga skyddet mot exploatering av utsatta personer för tvångs- arbete m.m. (dir. 2015:64 och dir. 2015:131, bilagorna 3−4). Dessa uppdrag redovisar vi separat i avsnitten 4 och 5. I förevarande avsnitt redogör vi, med nämnda undantag, för frågor hänförliga till vårt uppdrag som rör människohandel. Vi inleder avsnittet med vissa allmänna utgångspunkter, där både relevanta internationella instrument och åtgärder som vidtagits i som rör människohandel redovisas (avsnitt 3.2). Därefter redogör vi för gällande rätt (avsnitt 3.3) och för de brottsbekämpande myndig- heternas arbete med människohandelsärenden (avsnitt 3.4). I på- följande avsnitt behandlar vi relevant domstolpraxis och de brotts- bekämpande myndigheternas hantering av människohandelsärenden (avsnitt 3.5). Därefter belyser vi hur den rättsliga regleringen ser ut i andra länder (avsnitt 3.6). Vi avslutar avsnittet med att redogöra för våra överväganden och förslag hänförliga till ovan angivna fråge- ställningar (avsnitt 3.7). Människohandel är ett brott som innefattar ett hänsynslöst och cyniskt utnyttjande av andra människor. Människohandel är vidare en allvarlig kränkning av den enskilde individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. () uppskattar att upp till fyra miljoner människor, främst kvinnor och barn, är utsatta för människohandel och att majoriteten av dessa utnyttjas sexuellt. Förutom prostitution och andra former av sexuellt utnyttjande utsätts många av människohandelns offer för tvångsarbete, slaveri, organhandel eller andra former av utnyttjanden. Även multipel exploatering före- kommer, dvs. att personer som t.ex. utnyttjas som arbetskraft även utnyttjas sexuellt. Handel med människor är en komplex företeelse. För offret innebär utnyttjandet oftast ett livslångt lidande. Människohandel är ett allvarligt hinder för social jämlikhet, jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Människohandel innefattar flera olika led eller moment. I regel innefattar brottsligheten att människor rekryteras och transpor- teras inom ett land eller mellan länder i syfte att de senare ska utnyttjas på olika sätt. Gärningsmännen utnyttjar ofta möjligheten att föra offren över landsgränser för att försätta offren i en beroendeställning och för att själva undgå lagföring. Framför allt kvinnor och barn rekryteras, transporteras och säljs för att utnytt- jas i prostitution och på andra sätt. I de länder där rekryteringen sker, dvs. s.k. ursprungsländer, råder ofta fattigdom, arbetslöshet och olika former av allvarlig ojämlikhet. I takt med globaliseringen och internets utveckling har förutsättningarna för kontakter mellan 1 Framställningen baseras bl.a. på uppgifter från dels RPS Rapport 2014, Människohandel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 15 och Rapport 2015, Människo- handel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 16, dels in human beings, 2015 edition. (se report_on_trafficking_in_human_beings_-_2015_edition.pdf) människor över hela världen ökat. Det har även bidragit till att de personer som handlar med människor kan ha verksamhet i flera länder utan att själva befinna sig på plats. Människohandel anses utgöra en av de mest vinstbringande for- merna av internationell organiserad brottslighet. Enligt uppskatt- ningar av bl.a. United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC) och Europol utgör handeln med människor den snabbast växande inkomstkällan för den organiserade brottsligheten. Orga- niserade brottsnätverk och andra kriminella grupper uppskattas tjäna på handeln med människor, varav merparten för sexuella ändamål. I rapporten från (som nämnts i fotnot ovan) anges det att 30 146 offer för människohandel har identi- fierats i de 28 medlemsländerna –2012. Av dessa utgjordes av kvinnor eller flickor. Av det totala antalet identifierade offer för människohandel utgjordes av kvinnor, av flickor, av män och av pojkar. Om antalet bryts ner efter ålder kan konstateras att 45 pro- cent av de identifierade offren var eller äldre, var i åldrarna 18–, var i åldrarna 12–och var upp till . Den övervägande majoriteten av det totala antalet identifierade offer för människohandel, , var offer för människohandel för sexuella ändamål. Av dessa utgjordes den allra största delen, , av kvinnor eller flickor. av det totala antalet identifierade offer för människohandel var offer för människohandel för arbetskraftsexploatering. Av dessa utgjordes den allra största delen, , av män eller pojkar. Resterande andel, , var offer för människohandel i andra syften. Förebyggandet och bekämpandet av människohandel är en högt prioriterad fråga för . En viktig del i detta arbete är att ha en effektiv och ändamålsenlig kriminalisering av människohandel. En kriminalisering utgör dock endast ett komple- ment i arbetet med att förebygga och bekämpa människohandel. Människohandel utgör ett sammansatt problem. Den berör frågor om mänskliga rättigheter innefattande barns rättigheter, kampen mot den organiserade brottsligheten, migrationsfrågor, jämställd- het mellan kvinnor och män, fattigdom samt sociala, ekonomiska och politiska skillnader inom och mellan länder. På samtliga om- råden krävs dels samarbete mellan ursprungs-, transit- och desti- nationsländer, dels ett sektorsövergripande angreppssätt som invol- verar alla aktörer inom olika myndigheter och organisationer. Enligt är det svårt att uppskatta hur många personer som kan ha fallit offer för människohandel i . An- talet människohandelsoffer som uppdagas beror till stor del på vilka resurser som polisen lägger ned på att uppdaga denna brottslighet, hur mycket tips som kommer in till polisen samt på den kompetens som finns inom polisorganisationen (se avsnitt 3.4.1). Mörkertalet får anses vara stort, se nedan. Nivån på insatserna skiftar mellan olika regioner och ser olika ut . Den ökande rörlig- heten inom EU och Schengenområdet till följd av slopade gräns- kontroller har delvis visat sig underlätta för kriminella nätverk att agera över nationsgränser och bli alltmer rörliga. Det är därför av stor betydelse att och utveck- lar förmågan och metoder att bl.a. arbeta gränsöverskridande. Av tillgänglig statistik avseende antalet polisanmälningar gäll- ande människohandel kan bl.a. konstateras att polisanmälningar som rör koppleri/grovt koppleri synes vara ungefär vanligare än polisanmälningar som rör människohandel för sexuella ändamål. Vidare synes polisanmälningar för andra ändamål än sexuella ända- mål över åren 2008–2014 vara något vanligare än anmälningar som rör människohandel för sexuella ändamål, även om det är svårt att dra någon mer långtgående slutsats av detta. Anmälda människohandelsbrott –2015 Källa: Statistiken över anmälda brott /bra/brott-och-statistik/statistik/anmalda-brott.html (). Enligt förekommer människohandel för sexuella ändamål i hela landet, men framför allt i och runt de tre storstads- regionerna. När det gäller fall av människohandel för andra ända- mål såsom tvångsarbete, tiggeri och för att begå brott, förekommer även dessa brott främst i storstadsregionerna men även på mindre orter runt om i landet. Även om de människohandelsfall som vanligtvis rapporteras i media och de fall som domstolen har prövat synes ha inslag av organiserad och internationell kriminalitet (se av- snitt 3.5.2) synes de flesta fall av människohandel som de brotts- bekämpande myndigheterna utreder avse en mindre omfattande brottslighet, vanligtvis med en målsägande och en gärningsman.2 Som framhållits ovan synes även mörkertalet för hur många som utnyttjas genom människohandel vara stort. i , som har ett nationellt samordningsuppdrag rörande människo- handel, har försökt att belysa denna problematik, se exempelvis Rapport 2014:10 Utsatta EU-medborgare i . Lägesrapport ur ett människohandelsperspektiv. och Rapport 2015:30 Människohandel med barn. Nationell kartläggning 2012– 2015. Av den förstnämnda rapporten framgår att uppskattningsvis 537–845 personer kan ha utnyttjats för arbetskraftsexploatering/tvångsarbete, 305–555 personer för tiggeri, 191–355 personer för att tvingas begå brott och 159–395 per- soner för sexuella ändamål i . Av den andra rapporten, som är en uppföljning av en tidigare rapport och som är en kartläggning av misstänkt människohandel med barn –2015, framgår att misstankar om människohandel (hälften för sexuella ändamål) har identifierats avseende 210 barn –2015. I rapporten framgår även att inga åtal om människo- handel med barn har väckts mellan –2015, trots att 82 polis- anmälningar har gjorts och 39 förundersökningar har inletts under samma period.4 Se närmare om bl.a. rapporter i av- snitt 3.2.3. 2Brå, Rapport 2011:18. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Slutredovisning av regeringens handlingsplan (se bl.a. s. 18 f.). 3Rapport 2012:27 Barn utsatta för människohandel – en nationell kartläggning. 53 och 57 och Rapport 2015:30 Människohandel med barn. Nationell kartläggning 2012–2015. Även har en intern rapportering om misstänkt människohandel, se verkets årsredovisning till regeringen.5 Av Migra- tionsverkets årsredovisning framgår bl.a. att antalet interna rapporter om misstänkt människohandel har ökat markant . Den troligaste förklaringen till detta är enligt verket en ökad kompetens bland medarbetarna i att identifiera misstänkta offer för människohandel. Ökningen har varit jämn . Sammanlagt har 195 rapporter inkommit (varav 66 stycken avsett personer ). I de former av människohandel som förekommer i kom- mer gärningsmännen och de offer som tvingas eller förmås att åka hit i de flesta fall från ursprungsländer där det råder en utbredd fattigdom, stor arbetslöshet, väpnad eller intern konflikt, diskrimi- nering t.ex. av kvinnor och/eller personer från minoritetsgrupper och där det dessutom saknas adekvata sociala skyddsnät. Förövarna utnyttjar offrens utsatta socioekonomiska situation, vilket innebär att de har svårt att neka till ett erbjudande om arbete i ett annat land trots att erbjudandet kan innebära en risk för att de utnyttjas. Dessa förhållanden i sig utgör dock bara en av förutsättningarna för att offret utnyttjas. I diskussioner kring förutsättningarna för människohandel är det mycket viktigt att framhålla att en avgör- ande omständighet för att handeln ska förekomma är att det finns enskilda personer i destinationsländerna som är beredda att ut- nyttja offret. Utan efterfrågan finns inga ekonomiska förutsätt- ningar för handel med människor. Information som polisen erhöll under åren 2013−2014 visade att den absoluta majoriteten av offer i var flickor och kvinnor, vanligen mellan 18–, och att de som rekryterades till för prostitutionsändamål i första hand kom från Öst- och (företrädesvis , , och ).6 Enligt 2014 förekommer det även att personer reser eller förmås att resa från till , , , , och för att ansluta sig till våldsfrämjande islamistiska nätverk och på plats tränas för att delta 5Se exempelvis s. 99 Årsredovisning 2014 och s. 112 Årsredovisning 2015 . 9 RPS Rapport 2014, Människohandel för sexuella och andra ändamål, Lägesrapport 15. i olagliga våldshandlingar, väpnade konflikter och krigshandlingar. Det finns enligt Säkerhetspolisen även indikationer på att dessa personer ingår i religiösa nätverk i med en ideologi/filosofi som kan leda till att pojkar/män, men även flickor/kvinnor, riskerar att falla offer för människohandel (jfr dock krav på att otillbörliga medel använts om personerna är ).