sou · H4B34 · 2016-01-15 00:00:00 — JK anförde vidare att det är rimligt att en skolledning har möjlighet att med skärpa ingripa mot elever som i skolmiljön använ- der sin grundlagsskyddade yttrandefrihet till att medvetet kränka andra elever. begränsas skolans möjligheter att vidta åtgär- der av bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen. Det får alltså inte förekomma att skolan på egen hand vidtar några former av repres- salier mot elever för innehållet på t.ex. en grundlagsskyddad cd-skiva eller att skolan med tvång ingriper för att hindra skivans spridning. Förutsättningarna för den här typen av åtgärder är noga reglerade i yttrandefrihetsgrundlagen och åtgärderna beslutas av domstol, nor- malt efter det att JK har väckt åtal. JK ställde därefter frågan vilka åtgärder en skola kan tillgripa mot yttranden som av olika anledningar går över gränsen för vad som rimligen kan tolereras i skolan men som i sig skyddas av yttrande- frihetsgrundlagen. JK anförde att det finns inga hinder mot att skol- ledningen i ett samtal med eleven tydligt markerar att det framförda budskapet inte kan accepteras i skolan. Det är vidare tillåtet att upp- mana elever att på frivillig väg lämna ifrån sig t.ex. en cd-skiva för att förhindra att ett kränkande budskap får ytterligare spridning. Det fick också enligt JK:s mening i förebyggande syfte anses för- enligt med yttrandefrihetsgrundlagen att skolan av ordningsskäl eller liknande utfärdar ett generellt förbud mot försäljning eller utdel- ning av cd-skivor i skolans lokaler. JK hänvisade till JO 1990/91 s. 298 f. och underströk att ett förbud dock inte får göras beroende av innehållet på den enskilda cd-skivan. JK fann också anledning att nämna något kort om den på tryck- och yttrandefrihetens områden centrala principen om meddelarfrihet. JK framhöll att övriga medverkande, som alltså inte är formellt an- svariga för innehållet i ett radioprogram eller i en teknisk upptag- ning vilket regleras i yttrandefrihetsgrundlagen, kan som huvud- regel inte straffas för sina bidrag. Dessa medverkande har också rätt att vara anonyma och en myndighet får inte genom frågor eller annan efterforskning försöka ta reda på vilka de är. JK anförde avslutningsvis att de ovan redovisade synpunkterna är giltiga också när budskap sprids på en skola genom tryckt skrift. (dnr 2111-2002) Anmälan mot ordföranden i en barn- och utbildningsnämnd angående att ett politiskt parti och dess ungdomsförbund nekats tillträde till en skola för att där hålla bokbord Ett politiskt parti nekades att hålla bokbord på en gymnasieskola. Rektorn hade som skäl för avslaget tillämpat en policy som gick ut på att endast de politiska partier som var representerade i eller kommunfullmäktige medgavs utrymme för att sprida sin infor- mation i skolan. Det aktuella partiet var varken representerat i riks- dagen eller kommunfullmäktige. Partiets begäran om att få komma till skolan nekades också med hänsyn till ordning och säkerhet för eleverna. JO hänvisade inledningsvis bl.a. till 1 kap. 2 § TF och anförde att ledningen för en skola får hindra att tryckta skrifter sprids eller anslås där, men bara om det sker av ordningsskäl. När skolledningen tar ställning till en begäran om att tillåta utomstående att få tillträde till en skola för att där sprida information eller tryckta skrifter, fort- satte JO, har skolledningen däremot rätt att ta hänsyn till även annat än rena ordningsskäl. Detta hänger samman med att en skola inte är en allmän plats förklarade JO vidare. Vid sitt ställningstagande måste dock skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF. JO konstaterade att de partier som var representerade i eller kommunfullmäktige medgavs utrymme för information, de- batter etc. i skolorna. Uppenbarligen var det så att den policy som kommunen hade inte bedömdes hindra upprätthållandet av ordning och säkerhet när vissa partier fick tillträde till skolorna för att där sprida politisk information. Det framgick dock inte av utredningen på vilket sätt dessa partier medgavs utrymme att sprida sin infor- mation. JO anförde att om skolan hade låtit dessa partier sprida sin politiska information bl.a. genom att hålla bokbord stred avslags- beslutet mot bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF om saklighet och opartisk- het. Det var också tänkbart att just aktiviteten att hålla bokbord generellt bedömdes utgöra ett hot mot ordningen och säkerheten i skolan. I ett sådant fall borde rektorn ha upplyst företrädare för partiet om detta och att det fanns möjlighet att få tillträde till skolan på annat sätt för att lämna politisk information till eleverna. Oav- sett hur det förhöll sig riktade alltså JO kritik mot hur skolledningen hade agerat. JO 2007/08 s. 462 (dnr 3238-2006) Kritik mot ett gymnasieförbund10, arbetsutskottet, angående ett beslut rörande politiska partiers möjligheter att lämna politisk information i skolor i ett gymnasieförbund hade i beslut fastställt att ”de i representerade partierna är välkomna att lämna politisk information vid förbundets skolor”. Inledningsvis anförde JO att en skola inte är en allmän plats och att yttrandefriheten enligt regeringsformen inte innefattar någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få till- träde till en skola för att där sprida ett budskap. JO anförde vidare att det förhåller sig på motsvarande sätt med den i tryckfrihets- förordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolled- ningen kan dock ge tillstånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningstagande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte ska få tillträde till skolan måste skol- ledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF fortsatte JO. Med hänvisning till RÅ 81 2:26 I och JO:s beslut framhöll JO att en skola av praktiska skäl kan behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. JO uttalade att för det fall arbetsutskottet endast avsåg att uttala sig om vilka partier som skulle bjudas in till skolorna stod inte beslutet i strid med bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF. Beslutet borde dock i ett sådant fall enligt JO ha utformats på ett mer tydligt sätt. Beslutet kunde också uppfattas såsom att arbetsutskottet ställde sig 10 Här är fråga om en skola med huvudman. principiellt avvisande till alla önskemål om deltagande från andra partier och organisationer än dem som gymnasieförbundet självt bjöd in. Beslutet stod i sådana fall i strid med det i regeringsformen uppställda objektivitetskravet vilket JO fann allvarligt. Oavsett vad som var avsikten med beslutet riktades kritik mot arbetsutskottet. JO 2007/08 s. 464 (dnr 3940-2006 och 3941-2006) Kritik mot två ordförande i två kommunala nämnder för ett uttalande i brev till skolpersonal rörande organisationers möjligheter att lämna politisk information i skolor I en anmälan till JO framfördes klagomål mot dels ordföranden i en skol- och barnomsorgsnämnd, dels ordföranden i en gymnasienämnd. Bakgrunden var att de bägge ordförandena i ett brev till ”samtlig skolpersonal i åk 7–9 och gymnasieskolan” i kommunen anfört bl.a. att ”organisationer som tydligt visar att de inte delar skolans värde- grund inte ska få möjlighet att framföra sina synpunkter i kommunens skolor men att beslut i dessa frågor ytterst vilar på skolledningen vid respektive skola”. Enligt anmälan hade ordförandena rekommen- derat personal i skolor i kommunen att ett utpekat parti skulle nekas tillträde till skolorna för att lämna politisk information. Anmälarna anförde att detta inte var demokratiskt och torde strida mot ytt- randefriheten. JO uttalade att det står i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF att låta bedömningen i frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till skolan vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram. JO var mot denna bakgrund mycket kritisk till det anmälda brevet. JO 2008/09 s. 396 (dnr 4192-2006) Kritik mot en rektor för en gymnasieskola som efter protest från elever tagit tillbaka inbjudan till ett politiskt parti att i skolan få lämna information Inför de allmänna valen anordnade en gymnasieskola aktiviteten ”Valstugor”. Skolan bjöd in olika politiska partier till aktiviteten. Rektorn tog dock tillbaka inbjudan avseende ett av partierna. Bak- grunden till rektorns handlande var bl.a. att en elev uppgett att han kände sig kränkt av att det aktuella partiet som ”hyser kända åsikter om honom som invandrare” bjöds in till skolan. Ett stort antal elever hade också vidtalats att demonstrera mot partiets närvaro i syfte att störa ordningen så att skolan skulle tvingas ställa in aktiviteten ”Valstugor”. JO uttalade bl.a. följande. Eleverna har rätt till inflytande i skolan. Det är dock huvudmannen och den enskilda skolan som avgör hur verksamheten i skolan ska utformas och organiseras. Den omstän- digheten att elever i en skola inte anser att ett visst parti ska få möjlig- het att lämna information i skolan, ger inte skolledningen rätt att neka det aktuella partiet tillträde till skolan. En sådan åtgärd står i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF och de grundläg- gande demokratiska värderingar som skolan ska värna. Vidare måste skolan i sin verksamhet verka för att de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet inte kränks. JO anförde vidare bl.a. att skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. JO tillade att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever11 självfallet inte får åbero- pas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller kringgående av grundlagen. Ett alternativ hade varit att ställa in hela arrangemanget. Om skol- ledningen hade anledning att anta att eleverna allvarligt skulle störa aktiviteten och de inte kunde talas till rätta borde rektorn enligt JO med beaktande av 1 kap. 9 § RF valt detta alternativ. Ett sådant beslut hade varit korrekt i formellt hänseende eftersom alla inbjud- na partier då hade drabbats på samma sätt. JO 2008/09 s. 400 (dnr 2322-2006) Fråga om bl.a. en skollednings agerande stått i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF pga. att ett politiskt parti nekats tillträde till en gymnasieskola för att där hålla bokbord Under en vårtermin avslog en rektor för en gymnasieskola ett partis framställning om att få tillträde till skolan för att där hålla bokbord. Skälet till avslaget var att rektorn ansåg att hon inte kunde garantera ordningen på skolan. Hennes bedömning grun- dade sig på att skolans vaktmästare tidigare upplevt hotfulla situa- tioner då företrädare för partiet avvisats och att några av skolans elever uppgett att de skulle ”slå ner” företrädare för partiet om de kom in i skolan. Inledningsvis hänvisade JO bl.a. till RÅ 81 2:26 I och JO:s beslut och anförde att en skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. JO anförde att eleverna har rätt till in- flytande i skolan. Det är dock ytterst huvudmannen och den en- skilda skolan som avgör hur verksamheten i skolan ska utformas och organiseras. Den omständigheten att elever i en skola inte anser 11 Denna lag är upphävd. Motsvarande bestämmelser finns i diskrimineringslagen (2008:567) och 6 kap. skollagen (2010:800). att ett visst parti ska få möjlighet att lämna information i skolan, ger inte skolledningen rätt att neka det aktuella partiet tillträde till skolan. En sådan åtgärd kan till och med stå i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF och de grundläggande demokratiska värderingar som skolan ska värna framhöll JO. JO anförde vidare att skolledningen har en skyldighet att upp- rätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. JO tillade att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever12 självfallet inte får åbero- pas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller kringgående av grundlagen. Det kunde enligt JO diskuteras om det var rimligt att tidigare händelser, som inträffat under helt andra omständigheter, togs till intäkt för att ordningen inte skulle kunna upprätthållas om partiet tillätts hålla bokbord på skolan. Enligt JO:s uppfattning kunde det starkt ifrågasättas om rektorn kunde neka partiet tillträde till skolan med hänvisning till ordningsskäl. JO anförde vidare att det var möjligt att elevernas hot om att ”slå ner” företrädare för partiet berodde på att eleverna tog avstånd från innehållet i partiets politiska budskap. I så fall hade rektorns beslut ett indirekt samband med de åsikter som partiet förväntades föra fram och objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF hade inte iakttagits. Utredningen i ärendet gav dock inte underlag för JO att kritisera rektorns beslut. 12 Denna lag är upphävd. Motsvarande bestämmelser finns i diskrimineringslagen (2008:567) och 6 kap. skollagen (2010:800). JO 2008/09 s. 405 (dnr 2364-2006) Anmälan mot en skolledning angående att ett politiskt parti nekats tillträde till skolan för att där hålla bokbord En gymnasiekola hade inför valet bjudit in de partier som var representerade i till en paneldebatt. I samband med detta tilläts dessa partiers ungdomsförbund att ha informationsbord i skolan. avslog skolledningen en ansökan från ett annat parti om att få hålla informationsbord i skolan. Av utred- ningen framgick inte när partiet hade önskemål om att få komma till skolan. JO utgick från att den aktuella ansökan var generell och inte avsåg ett visst tillfälle. Inledningsvis påpekade JO att en skola inte är en allmän plats, och yttrandefriheten innefattar inte någon rätt för medborgarna att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvaran- de sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garan- terade rätten att sprida tryckta skrifter. JO påpekade att skolled- ningen dock kan ge utomstående tillstånd för att i skolan sprida information eller tryckta skrifter under förutsättning att skolled- ningen beaktar bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF. JO hänvisade vidare till RÅ 81 2:26 nr I och JO:s beslut (dnr 1967-1988) och anförde att en skola kan av prak- tiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan anförde JO vidare. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Objektivitetsprincipen måste iakttas, och ord- ningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. JO tillade att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan krän- kande behandling av barn och elever13 självfallet inte får åberopas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller kringgående av grund- lagen. JO konstaterade att det av utredningen inte klart framgick om skolledningen tillät att det ställdes upp informationsbord vid något annat tillfälle i skolan än i samband med paneldebatten. Om de partier som var representerade i även vid andra tillfällen medgavs att sprida sin politiska information i skolan genom informations- bord och skolledningen i detta hänseende behandlade det aktuella partiet annorlunda stred detta mot objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF. JO uppfattade dock saken så att informationsbord tilläts endast den aktuella dagen och att organisationer annars medgavs att sprida politisk information i skolan på annat sätt, t.ex. genom att lägga ut materialet i skolans bibliotek. Om detta var grunden för avslagsbeslutet stred det inte mot objektivitetsprincipen anförde JO. Enligt JO borde skolledningen under sådana förhållanden ha talat om för företrädare för partiet att informationsbord normalt inte tilläts i skolan, utan att politiska partier var hänvisade att sprida sitt material i skolans bibliotek. Det var enligt JO mycket som tydde på att skolledningen för avslagsbeslutet hade känne- dom om att skolan hade bjudit in eller skulle komma att bjuda in riksdagspartier till en paneldebatt och att informationsbord skulle förekomma i samband med debatten. Skolledningen borde i sådana fall ha upplyst partiet om att partiet kunde anmäla intresse för denna kommande aktivitet. 13 Denna lag är upphävd. Motsvarande bestämmelser finns i diskrimineringslagen (2008:567) och 6 kap. skollagen (2010:800). (dnr 8527-07-22) Kritik mot en skola för dess beslut att avslå en begäran från ett politiskt parti om att få komma till skolan för att anordna bokbord samt dela ut flygblad Ett politiskt parti ansökte om att få komma till en skola för att där anordna bokbord samt dela ut flygblad. Rektorn avslog begäran. Som grund för beslutet hänvisades till kommunstyrelsens riktlinjer vilka bl.a. angav: ”Partier som riskerar att störa skolans ordning samt vars uppfattning inte stämmer överens med skolans värdegrund ska ute- stängas”. I ett yttrande till JK från kommunen framfördes att be- dömningen gjorts att det fanns en överhängande risk för att elever och anställda skulle uppleva partiets närvaro på skolan som provo- cerande och kränkande. JK erinrade om bestämmelserna i 2 kap. 1 § första stycket 1 RF och 1 kap. 2 § TF, dvs. om yttrandefriheten och tryckfriheten, samt anförde vidare att spridning av en tryckt skrift inom en skola enligt praxis anses utgöra spridning bland allmänheten. Ett avslag på en ansökan om att få komma till en skola för att sprida tryckta skrifter får således inte grundas på innehållet i de skrifter som är i fråga. JK konstaterade därefter att redan utifrån motiveringen av av- slagsbeslutet fick det anses fattat åtminstone delvis med anledning av det aktuella partiets politiska åsikter. Därmed fick beslutet också anses grundat på de förväntade åsikterna i de skrifter som partiet hade tänkt sprida i skolan. Enligt JK:s mening gick det inte att upp- fatta kommunens inställning på något annat sätt än att risken för att enskilda elever och anställda skulle ta illa vid sig bottnade i partiets politiska budskap. De uppgivna ordningsskälen fick därför anses ha haft ett samband med de åsikter som partiet förväntades föra fram. Frågan var då om de ordningsskäl som skolan hade åberopat kunde rättfärdiga skolans beslut att neka partiet tillträde till skolområdet. JK framhöll att en skolledning har skyldigheta att upprätthålla ord- ningen i skolan. En skola kan inskränka spridningsrätten efter en bedömning som är baserad strikt på att spridningen inte är förenlig med ordningen på skolan. Ordningsskäl får naturligtvis inte använ- das som svepskäl för att kringgå förbudet om spridningshinder på grund av en skrifts innehåll fortsatte JK. JK hänvisade till JO:s beslut (ärende nr 4192-2006) och anförde att under särskilda förhållanden kan allmänna ordningshänsyn motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. Kommunen hade hänvisat till lagen om förbud mot diskrimine- ring och annan kränkande behandling av barn och elever.14 Med an- ledning av detta kommenterade JK att den lagen självfallet inte får åberopas till stöd för beslut eller handlande som står i strid med grundlagens reglering. JK framhöll att om ordningsstörningar förväntas komma från skolans egna elever, och inte från ett visst politiskt parti, med anled- ning av partiets budskap är det inte acceptabelt att enbart med hän- visning till detta utestänga partiet. Den rätt till elevinflytande som elever har innebär inte att de genom ordningsstörningar kan tillåtas frånta en skolledning dess möjlighet och skyldighet att utforma verk- samheten enligt gällande regelverk. Det krävs i stället att skolled- ningen gör betydande ansträngningar för att stävja risken för ord- ningsstörningar från skolans egna elever. Det hade i ärendet inte framkommit att skolledningen vidtagit eller övervägt att vidta några sådana åtgärder för att förebygga befarade ordningsstörningar. Om- ständigheterna gav alltså enligt JK inte skolledningen tillräcklig an- ledning att utifrån ordningshänsyn neka partiet att få komma till skolan. JK anförde vidare att vid ett ställningstagande till om ett politiskt parti ska få komma till en skola för att t.ex. sprida skrifter måste skolledningen också beakta 1 kap. 9 § RF. Det framgick av ärendet att andra politiska partier hade fått verka på skolan. Skolans sär- behandling av det aktuella partiet kunde därför inte anses förenlig med den objektivitets- och likabehandlingsprincip som framgår av bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF. Avslutningsvis framhöll JK att ett möjligt sätt att undkomma den i ärendet aktuella problematiken är att konsekvent och obero- ende av t.ex. förekomsten av ordningsstörningar och vilka åsikter partierna förespråkar neka alla politiska partier tillträde till en skola. 14 Denna lag är upphävd. Motsvarande bestämmelser finns i diskrimineringslagen (2008:567) och 6 kap. skollagen (2010:800). JO 2010/11 s. 521 Fråga om en rektors handlande att neka företrädare för en fristående gymnasieskola att få komma till skolan och informera om sin gymnasieutbildning stått i strid med objektivitetsprincipen Företrädare för en fristående gymnasieskola nekades av rektorn på en grundskola att få komma till för att där informera om sin gymnasieutbildning. Utredningen visade att ett gymnasieförbund däremot hade tillåtits att lämna information i grund- skolan. Det framgick dock inte vilken typ av information detta var. JO erinrade om innehållet i 1 kap. 23 § skollagen (1985:1100)15, läroplan och allmänna råd om studie- och yrkes- orientering (SKOLFS 2009:20) och uttalade att en skola i princip har rätt att själv bestämma på vilket sätt den ska ge elever information om utbildningar och studievägar samt vägleda elever inför val av ut- bildning. Informationen och vägledningen måste dock ges på ett objektivt sätt. JO anförde vidare att om gymnasieförbundet endast lämnade all- män information som kunde beskrivas som studie- och yrkesväg- ledning kunde detta inte anses ha medfört att rektorns beslut hade missgynnat den fristående gymnasieskolan.