sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — I förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare finns föreskrifter om ersättningarna. I förordningen regleras beloppen som betalas ut och de villkor som gäller för ersättningarna. Det är som beslutar om tilläggsersättningarna (etableringstillägg och bostadsersättning) och som betalar ut dessa ersättningar samt etableringsersättningen. Arbetsförmedlingen beslutar om etableringsersättningen (3 kap. 1 §). Om den nyanlände har ett förvärvsarbete som omfattas av etableringsersättning betalas ersättning endast ut i den omfattning som den nyanlände inte förvärvsarbetar (2 kap. 3 §). Etableringsersättningen betalas inte ut som vissa förmåner enligt socialförsäkringsbalken (2 kap. 4 § ). En nyanländ har rätt till etableringstillägg om det finns hemmavarande barn (2 kap. 7 §) och i vissa fall till bostadersättning (2 kap. 11 §). när personen inte längre har rätt till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Regeringen ansåg att det var rimligt att etableringsersättning ska ges även vid medverkande till upprättandet av etableringsplanen för att det inte ska bli ett glapp i ersättningarna, se prop. 2009/10:60, s. 108 ff. Beskrivning av gällande rätt Ersättning till arbetsgivare som anställer nyanlända Det finns i vissa fall ekonomisk ersättning i form av anställningsstöd som betalas ut till arbetsgivare som anställer nyanlända personer. Arbetsgivaren kan även få bidrag för handledning på arbetsplatsen. Det är Arbetsförmedlingen som betalar ut den ekonomiska ersättningen. Bosättningslagen en ny lag är alla kommuner skyldiga att ta emot nyanlända för bosättning.12 Syftet med den nya lagen är att förbättra nyanländas möjligheter att komma in i samhället och på arbetsmarknaden. För att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet föreslog regeringen en ny lag som innebär att alla kommuner efter anvisning ska kunna ta emot nyanlända för bosättning. Den nya lagen trädde i kraft . Hur många nyanlända varje kommun ska ta emot beror på kommunens storlek, arbetsmarknadsläge, det sammantagna mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn samt hur många asylsökande som redan vistas i kommunen. Regeringens avsikt är att kommuner som har en jämförelsevis god arbetsmarknad, stor befolkning, lågt mottagande och förhållandevis få asylsökande kommer att få ta emot fler nyanlända (7 §). Det införs inte några sanktioner kopplade till den nya lagen. Bosättningslagen omfattar nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd som flyktingar eller annan skyddsbehövande enligt vissa bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) samt anhöriga till dessa personer. Anvisningar till kommunerna omfattar nyanlända som vistas i anläggningsboenden och kvotflyktingar (7 §). , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna har tillsammans med kommunerna ett gemensamt ansvar för bosättningen av nyanlända. kommer Arbetsförmedlingen och att ha ett gemensamt ansvar för anvisningarna med stöd av den 12 Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningslagen). Beskrivning av gällande rätt nya lagen, på samma sätt som det fungerat . Från tar över hela ansvaret för att anvisa nyanlända till en kommun. Bosättningsuppdraget övergår då helt från Arbetsförmedlingen till . De frivilliga överenskommelser som länsstyrelserna tidigare tecknat med kommunerna om mottagande av nyanlända kommer i och med att bosättningslagen träder i kraft inte längre att gälla. Varje kommun erbjuds av anvisande myndigheter en årsplanering för mottagande för bosättning av nyanlända . och framåt kommer regeringen utifrån prognos att besluta om antalet som ska omfattas av anvisningar för bosättning samt fördelningen på länsnivå. Länsstyrelserna kommer att fastställa antalet som ska anvisas inom respektive län genom kommuntalen.13 Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program innehåller bestämmelser om de arbetsmarknadsmarknadspolitiska programmen. Det finns en åldersgräns på maximalt för att en person ska få anvisas till ett program men den gränsen gäller inte nyanlända (8 och 9 §§). Det är Arbetsförmedlingen som anvisar till programmen (5 §) och en anvisning ska avse verksamhet som får vara längst (7 §). Det finns vissa undantag från detta som att en arbetsmarknadsutbildning enligt 11 § får avse tid till dess målet med utbildningen uppnåtts. Bestämmelserna i 11 § avser arbetsmarknadsutbildning som är yrkesinriktad och som syftar till att underlätta för den enskilde och som motverkar att brist på arbetskraft uppstår på arbetsmarknaden. Detta undantag begränsas dock av 12 § som anger att uppdragsutbildning på eftergymnasial nivå får utnyttjas som arbetsmarknadsutbildning för personer utan erfarenhet av svenskt arbetsliv om utbildningen motsvarar längst sex månaders heltidsstudier. I 15 § beskrivs anvisning till det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetsträning för vissa nyanlända. En sådan anvisning får göras för en person som har behov av praktisk arbetsträning och handledning. En sådan arbetsträning får anordnas av den som Arbetsförmedlingen ingår överenskommelse med. I 30 § finns bestämmelser om förberedande insatser som är individuellt anpas- 13 Beskrivning från Arbetsförmedlingen . Beskrivning av gällande rätt sade arbetsmarknadspolitiska insatser för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, utbildning eller arbete. Insatserna kan bestå av bland annat kartläggning, vägledning, utbildning i svenska för invandrare och aktiviteter särskilt avsedda för nyanlända inom etableringsinsatserna. Arbetsförmedlingen kan även anvisa en person till ett projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning som avser insatser som sker i samverkan mellan Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden och inte kan anordnas inom ramen för de övriga programmen men inte heller strider mot bestämmelserna om andra program (31 §). Överenskommelsen som ingås ska göras enligt 32 §. Den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program är inte att anse som arbetstagare utom i vissa fall (7 § lagen [2000:625] om arbetsmarknadspolitika program). 3.2.3Utkast till förslag om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Regeringen utarbetar en lagrådsremiss14 avseende förslag om en tidsbegränsad lag som innehåller bestämmelser som begränsar möjligheten till uppehållstillstånd enligt utlänningslagen i vissa fall. Lagen föreslås gälla . Bakgrunden till förslagen som utarbetas är det rekordhöga antal asylsökande som sökt sig till . Påfrestningarna på det svenska asylsystemet är stora och även andra centrala samhällsfunktioner utsätts för en stor belastning. Syftet med den tidsbegränsade lagen är att minska antalet asylsökande till genom att anpassa det svenska regelverket till EU:s miniminivå. Färre antal asylsökande till bör enligt regeringen bidra till en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. Enligt utkast till lagrådsremiss föreslås en tidsbegränsad lag som sammanfattningsvis innehåller bestämmelser om tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande utom kvotflyktingar, om begränsade möjligheter till anhöriginvandring för skydds- 14 Enligt utkast till lagrådsremiss; Begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Regeringens webbplats; . Eftersom en slutlig version av lagrådsremissen inte finns klar ännu beskrivs den lag som kommer att föreslås mycket kortfattat och enbart i de delar som, om lagen beslutas av och träder i kraft, kan ha betydelse för utredningens förslag. Beskrivning av gällande rätt behövande med tidsbegränsade tillstånd och om skärpt försörjningskrav. Dessutom föreslås att det inte ska vara möjligt att bevilja uppehållstillstånd till övriga skyddsbehövande och att bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen/särskilt ömmande omständigheter ska ersättas med en bestämmelse som ger en begränsad möjlighet att bevilja uppehållstillstånd när det krävs för att ska uppfylla sina internationella förpliktelser. Vad som mycket kortfattat framgår av lagförslagen är att uppehållstillstånden ska vara tidsbegränsade; om en utlänning är flykting ska det gälla och om utlänningen är alternativt skyddsbehövande ska det gälla . Det framgår vidare att en utlänning som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd ska få permanent uppehållstillstånd när tiden för det tidsbegränsade har gått ut om; han eller hon har en anställning som har anmälts på ett visst sätt av arbetsgivaren och som gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig om lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Detsamma ska gälla för en utlänning som kan försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet. Enligt utkastet till lagrådsremiss föreslås lagen träda i kraft . Det föreslås övergångsbestämmelser till lagen där det bland annat framgår att lagen som huvudregel ska ”tillämpas även på ansökningar som kommit in före lagens ikraftträdande. Det bör dock finnas en övergångsbestämmelse för ensamkommande barn och barnfamiljer. För ett ensamkommande barn och för barn och vuxna som ingår i samma familj som ett barn bör gälla att den nya lagen inte ska tillämpas om de fått sin ansökan registrerad av med registreringsdatum eller tidigare. var den dag då den politiska inriktning som ligger till grund för förslagen i utkastet till lagrådsremiss presenterades. En förutsättning ska dock vara att den som ansökt om uppehållstillstånd fortfarande finns kvar i landet när ansökan om uppehållstillstånd beviljas och att barnet inte hunnit fylla .” 4Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet I kapitlet analyseras vilka kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet, på kort och , och hur dessa behov kan matchas med de kunskaper och kompetenser som kvinnor och män som är asylsökande eller omfattas av lagen om etableringsinsatser har. 4.1Kunskaper och kompetenser som efterfrågas Analysen avgränsas till att avse kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet i förhållande till skollagens reglering gällande utbildning, undervisning och därtill hörande funktioner. Det sistnämnda kallas i den fortsatta framställningen för annan pedagogisk personal. Utredningen analyserar inte andra kringfunktioner som skolor och förskolor kan efterfråga. Det är brist på tillförlitlig data och därmed svårt att vara alltför detaljerad när det gäller underlag på lång och kort sikt. Utredningens redovisade siffror avseende barn och elevunderlag kommer från SCB:s justerade befolkningsprognos, baserad på prognos . De redovisade siffrorna avseende prognos av rekryteringsbehov av lärare och förskollärare kommer från lärarprognos , med uppdatering utifrån SCB:s justerade befolkningsprognos . De reviderade siffrorna för lärarprognos gäller för perioden –2019 och skolformerna förskola, förskoleklass, fritidshem, , gymnasieskolan, Komvux och Svenska för invandrare. SCB:s beräkningar av elevunderlaget är dock begränsade till de personer som är folkbokförda i . Då personer som söker Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet asyl i folkbokförs först efter att de beviljats uppehållstillstånd omfattar beräkningarna inte asylsökande barn och ungdomar. Det ökande antal barn och elever i förskola och skola innebär att kommer att ha ett stort behov av lärare och förskollärare samt annan pedagogisk personal. Antal barn och elever i skolväsendet ökar, dels på grund av att det föds fler barn i , dels på grund av fler beviljade uppehållstillstånd och dels på grund av att antalet asylsökande i har ökat betydligt. Många av de asylsökande är barn och ungdomar med rätt att gå i skola och förskola. Barn och ungdomar som söker asyl har rätt att påbörja utbildning fram till att de fyller . Det innebär att beräkningarna i underlaget som avser elever och lärare i och gymnasieskolan med stor sannolikhet är underskattade. 4.1.1Totalt behov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal i skolväsendet Ett ökat antal barn och elever i skolväsendet ger ett ökat behov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal. Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos innebär flyktingsituationen att rekryteringsbehovet av lärare och förskollärare ökar och uppgår till cirka 90 000 heltidstjänster . Det motsvarar ett examinationsbehov på 107 000 personer. Skillnad på rekryteringsbehov och examinationsbehov beror på att alla som examineras inte kommer att arbeta som lärare. har antagit en lärarbenägenhet på , d.v.s. att kommer att börja arbeta som lärare i någon av verksamhetsformerna som redovisas. Dessutom kommer inte alla att arbeta heltid. En genomsnittlig lärare arbetar av en heltidstjänst.1 Eftersom beräkningarna baseras på SCB:s prognos över antalet folkbokförda, omfattas inte asylsökande barn och ungdomar av beräkningarna av barn-och elevunderlaget. I lärarprognos uppskattas behovet av annan pedagogisk personal inom förskolan och fritidshem, exempelvis barnskötare och fritidsledare, att öka med 3 600 heltidstjänster 1 lärarprognos, , dnr 2014:725. Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Beräkningen bygger på att det finns förskollärare inom förskolan och med pedagogiskt högskoleexamen inom fritidshem. Uppskattningen för annan pedagogisk personal är och är inte justerad efter SCB:s justerade befolkningsprognos. Gruppen annan pedagogisk personal kan således väntas öka i förhållande till det ökade behovet av förskollärare och lärare i fritidshem. På grund av det ökade barnantalet i och med höstens stora antal asylsökande väntas rekryteringsbehovet av förskollärare uppgå till lägst 22 400 heltidtjänster2 . Räknat som antal examinerade motsvarar detta mer än 26 500 personer.3 Behovet av annan pedagogisk personal kan förväntas uppgå till motsvarande antal personer. fanns 486 000 barn inskrivna i förskolan. Det estimerade antalet barn 2019 baserat på SCB:s justerade befolkningsprognos är nästan 550 000, vilket är en ökning . I lärarprognos väntades antalet barn öka med 37 . På grund av det ökade elevunderlaget väntas rekryteringsbehovet av personal med pedagogisk högskoleexamen i fritidshemmet uppgå till lägst 4 000 heltidstjänster fram till 20194. Räknat som antal examinerade motsvarar detta mer än 7 000 personer. Behovet av annan pedagogisk personal kan förväntas uppgå till motsvarande antal personer. fanns närmare 445 000 elever inskrivna i fritidshemmen. Det estimerade antalet elever baserat på SCB:s 2Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 3Vid beräknandet av examinationsbehovet tas hänsyn till att alla inte arbetar heltid och att alla som utbildar sig till lärare inte arbetar som sådana. 4Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet justerade befolkningsprognos är nästan 477 000, vilket är en ökning . I lärarprognos väntades antalet elever öka med 32 . På grund av det ökade elevantalet skattades rekryteringsbehovet av lärare till förskoleklassen till mer än 5 600 heltidstjänster fram till 2019.5 Räknat som examinerade lärare motsvarar detta närmare 9 600 personer. I lärarprognos räknas inte behovet av lärare till följd av satsningen Fler anställda i lågstadiet6 där det antas att 300 lärare (heltidstjänster) anställs inom förskoleklassen. fanns närmare 114 000 barn inskrivna i förskoleklassen. Det estimerade antalet elever baserat på SCB:s justerade befolkningsprognos är nästan 124 000, vilket är en ökning . På grund av det ökade elevunderlaget väntas rekryteringsbehovet av lärare i uppgå till lägst 32 500 heltidstjänster fram till 2019.7 Examinationsbehovet går inte att summera till ett totalt examinationsbehov för eftersom en del av dessa lärare kommer att arbeta inom flera av årskurserna. I prognos räknas inte behovet av lärare till följd av satsningen Fler anställda i lågstadiet8. uppgick antal elever till 949 000. Det estimerade antalet elever baserat på SCB:s justerade befolkningsprognos är 1 131 000, vilket motsvara en ökning . I lärarprognos väntades antalet elever öka med 106 . 5Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 6Fler anställda i lågstadiet är en satsning från regeringen och där ska fördela i syfte att minska klasserna i lågstadiet och minska lärarnas arbetsbörda. 7Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 8Fler anställda i lågstadiet är en satsning från regeringen som ska fördela i syfte att minska klasserna i lågstadiet och minska lärarnas arbetsbörda. Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet På grund av det ökade elevunderlaget väntas det totala rekryteringsbehovet av lärare i gymnasieskolan uppgå till lägst 12 700 heltidstjänster fram till 20199. Räknat som antal examinerade lärare motsvarar detta mer än 15 000 personer.10 uppgick antalet elever i gymnasieskolan till nästan 324 000. Det estimerade antalet elever baserat på SCB:s justerade befolkningsprognos är 380 000, vilket motsvarar en ökning . I lärarprognos väntades antalet elever öka med 17 . I lärarprognos11 antogs att antalet elever i Komvux, både grundläggande nivå och gymnasial nivå, skulle ligga på tämligen nivå perioden –2029. Behov av lärare i Komvux grundläggande nivå och Komvux gymnasial nivå uppgår till 560 heltidstjänster i Komvux grundläggande och 1 900 heltidstjänster i Komvux gymnasial nivå. Enligt lärarprognos var behovet av lärare på Komvux grundläggande nivå och Komvux gymnasial nivå omkring 230 respektive 1 100 heltidstjänster perioden –2019. Det ökade elevunderlaget innebär att rekryteringsbehovet ökar till omkring 570 respektive 1610 heltidstjänster12. I lärarprognos räknas inte behovet av lärare till följd av det så kallade Kunskapslyftet.13 lärarprognos baserades på antaganden att av befolkningen i åldersgruppen 20–utnyttjar Komvux på 9Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 10Vid beräknandet av examinationsbehovet tas hänsyn till att alla inte arbetar heltid och att alla som utbildar sig till lärare inte arbetar som sådana. 11Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 12Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . 13Kunskapslyftet innebär att Komvux inklusive Yrkesvux byggs ut med ungefär 20 000 utbildningsplatser perioden –201913. Det innebär att rekryteringsbehovet för perioden ökar med ytterligare 300 heltidstjänster (om det är samma som i Komvux gymnasial om 61,6 elever per lärare). Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet grundläggande nivå och av befolkningen skulle utnyttja Komvux på gymnasial nivå. Deltagandet är högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. var mer än nio av tio elever på grundläggande nivå utrikes födda varav de flesta läser kursen svenska som andraspråk på grundläggande nivå, men även kurser som samhällskunskap och engelska. Motsvarande andel på gymnasial nivå var en av tre. I lärarprognos har hänsyn inte tagits till att utnyttjandegraden skiljer sig för utrikes födda och inrikes födda. Med utgångspunkt i SCB:s justerade befolkningsprognos kan elever totalt öka med omkring 15 000 elever på Komvux grundläggande nivå den närmaste femårsperioden jämfört med antalet elever . Motsvarande ökning på Komvux gymnasial kan komma att bli omkring 20 000 elever. Det ökade elevunderlaget innebär att rekryteringsbehovet av lärare i svenska för invandrare ökar med ytterligare drygt 3 200 heltidstjänster. Det innebär ett drygt femdubblat rekryteringsbehov av lärare i svenska för invandare på totalt 3 900 heltidstjänster fram till 201914. Det innebär ett examinationsbehov av lärare på mer än 4 800 personer. Beräkningarna av antalet elever i svenska för invandrare baseras på antalet utrikes födda i som invandrat och folkbokförts under prognosåret och det år som föregår prognosåret i åldersspannet 20–. deltog 124 750 individer i svenska för invandrare. Med utgångspunkt i SCB:s justerade prognos beräknas antalet elever i svenska för invandrare fördubblas och uppgå till drygt 250 2019. 14 Enligt lärarprognos samt beräkningar på SCB:s justerade befolkningsprognos . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet 4.1.9Ytterligare kunskaper och kompetenser som efterfrågas Det ökade antalet elever med utländsk härkomst leder till att det är specifika kompetenser som efterfrågas. Elever ska beredas tillgång till olika lärarkategorier som modersmålslärare och lärare i svenska som andra språk samt tillgång till studiehandledare på modersmålet15. utkom med statistik och analys16 utifrån statistik om de nyanlända som kommit till . Redovisningen visar hur antalet nyanlända är fördelade på olika åldrar och att det är fler äldre än yngre nyanlända barn och ungdomar med rätt till utbildning som kommit till . Totalt kom 71 000 nyanlända barn och ungdomar till varav barn i åldrarna 1–var knappt 31 000. Övriga cirka 40 000 barn var i åldrarna 13–. Antalet nyanlända barn i åldrarna 1–finns 2 000–3 000 barn i varje årskull, motsvararande av eleverna i förskolan, förskoleklassen och i årkurs 1–6 i . I åldrarna 13–motsvarar antalet nyanlända av alla elever i årskurs 7–9. I åldrarna 16–motsvarar de nyanlända ungdomarna av befolkningen i samma åldersgrupp. Antalet nyanlända i de äldre årskullarna är alltså betydligt större än i de yngre årskullarna. Störst är årskullen födda med nästan 13 000 elever. 15Redovisning av plan för genomförande av insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska, Dnr U2015/3356/S, . 16PM Utvärderingsavdelningen 1 (21) Nyanlända – aktuell statistik , . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Studiehandledning på modersmål och undervisning i modersmål redovisade , på uppdrag av regeringen, en plan för genomförande av insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska17. Syftet med de insatser presenterar är att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Målet är att förbättra förutsättningarna för goda kunskapsresultat för nyanlända elever, och elever med annat modersmål än svenska, inom samt gymnasieskolans introduktionsprogram. Det handlar bland annat om systematiskt kvalitetsarbete, organisering och genomförande av mottagande av nyanlända elever, utbildning för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska, språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, svenska som andraspråk, studiehandledning på modersmålet, undervisning i modersmål, studie- och yrkesvägledning och elevhälsa. Lärarfacken föreslår en ny yrkeskategori i skola och förskola En nationell kartläggning av grundskollärares tidsanvändning 201318, visar att läraryrket har förändrats. Lärarna förväntas utföra allt fler uppgifter, utöver de traditionella undervisningsuppgifterna, som ska rymmas inom arbetstiden. Arbetsbelastningen och ansvar på lärare och förskollärare kan tänkas bli större och skolväsendet behöver ta tillvara lärare och förskollärares arbetstid för att behålla kvalitet i undervisningen. träffade och regeringsföreträdare i syfte att bland annat diskutera lärarbristen, läraryrkets attraktionskraft och förslaget om lärarassistenter. De bägge förbunden vill skapa bättre förutsättningar för lärare och förskollärare att planera och genomföra undervisning och pedagogiskt utvecklingsarbete. 17Redovisning av plan för genomförande av insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska, Dnr U2015/3356/S, . 18Lärarnas yrkesvardag, 2013, . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet