sou · H4B340 · 2016-06-15 00:00:00 — They are modelled on, and have great similarities with, the 2005 protocol to the Convention for the Suppression of Unlawful Acts Against the Safety of Navigation, referred to as the protocol to the , and the 2005 Protocol to the Protocol for the Suppression of Unlawful Acts Against the Safety of Fixed Platforms Located on the Shelf, referred to as the 2005 Protocol to the Fixed Platforms Protocol. These instruments also originated in the increased need for protection in the area that arose after the events in . has acceded to these instruments (Govt 2013/14:212). Under the Protocol, seizure or exercise of control of an aircraft through the use of technical aids, i.e. hijacking an aircraft, for example through remote control, is to constitute an offence. The Convention also leads to an expansion of the catalogue of offences in relation to the previously applicable Convention. For instance, it criminalises the acts of using civil aircraft as a weapon or transporting certain weapons on civil air- craft, including biological, chemical or nuclear weapons. The Inquiry proposes that accede to both instruments. Accession to the Protocol requires extension of the criminal liability for hijacking in Chapter 13, Section 5a, first paragraph of the Swedish Penal Code. The Inquiry thus proposes that an individual who, through the use of technical aids, seizes or exercises control of an aircraft could be found guilty of this offence. In these cases, unlawful coercion is not a prerequisite. Nevertheless, accession to the Convention is expected not to require any legislative amendments, as Swedish legislation can be regarded as meeting the requirements set out in the Convention. Den som genom olaga tvång, eller när det gäller luftfartyg genom användande av tekniska hjälp- medel, bemäktigar sig eller ingriper i manövreringen av lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 13 kap. 5 a § och 19 kap. 12 § brotts- balken ska ha följande lydelse. Den som genom olaga tvång bemäktigar sig eller ingriper i manövreringen av 1. ett luftfartyg, 2. ett fartyg, som används i civil yrkesmässig sjöfart för befordran av gods eller passagerare, bogsering, bärgning, fiske eller annan fångst, eller 3. en buss, en tung lastbil eller ett maskindrivet spårfordon på järnväg, spårväg eller tunnelbana, som används i förvärvsverksam- het för befordran av gods eller passagerare, döms för kapning till fängelse i högst . Detsamma gäller den som genom olaga tvång bemäktigar sig en plattform i havet som är avsedd för verksamhet för utforskning eller utvinning av naturtillgångar eller för något annat ekonomiskt ändamål. Den som i annat fall 1 Senaste lydelse 2009:396. 1.förstör eller allvarligt skadar ett sådant fartyg eller en sådan plattform som anges i första stycket eller ett luftfartyg i trafik, eller 2.vidtar en åtgärd som är ägnad att framkalla fara för säkerheten för ett sådant fartyg eller en sådan plattform som anges i första stycket eller för ett luftfartygs säkerhet under flygning döms för sjö- eller luftfartssabotage till fängelse i högst . Är brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, döms till fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om därigenom framkallats fara för flera människoliv eller om gärningen annars varit av särskilt farlig art. Om någon utan regeringens tillstånd här i riket värvar folk till främmande krigstjänst eller där- med jämförlig tjänst eller förmår folk att olovligen begiva sig ur riket för att taga sådan tjänst, dömes för olovlig värvning till böter eller fängelse eller, om riket var i krig, till fängelse i högst . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall ska ha följande lydelse. Den som samlar in, tillhanda- Den som samlar in, tillhanda- håller eller tar emot pengar eller håller eller tar emot pengar eller annan egendom i syfte att egen- annan egendom i syfte att egen- domen ska användas eller med domen ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att vetskap om att den är avsedd att användas för en sådan resa som användas för en sådan resa som 5 b § lagen avses i 5 c § lagen (2010:299) om om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avse- rekrytering och utbildning avse- döms till fängelse i högst . döms till fängelse i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2016:94. Till fängelse i högst döms den som söker förmå någon annan, i annat fall än som anges i 3 §, att1. begå eller annars medverka till särskilt allvarlig brottslighet, eller2. delta i stridsrelaterad verk- samhet i en väpnad konflikt utom- lands enligt 5 b §.Deltagande i en väpnad konflikt5 b §Den som, utan att det utgör sjukvård eller själavård, genom att delta i stridsrelaterad verk- samhet i en väpnad konflikt utom- lands bidrar till, underlättar eller annars medverkar till att en sam- lag om ändring i lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terrorist- brott och annan särskilt allvarlig brottslighet dels att nuvarande 5 b § ska betecknas 5 c §, dels att 4 och 8 §§ samt den nya 5 c § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före nuvarande 5 b § ska sättas närmast före den nya 5 c §, dels att det ska införas en ny paragraf, 5 b §, och närmast före den nya 5 b § en ny rubrik av följande lydelse. Den som söker förmå någon annan, i annat fall än som anges i 3 §, att begå eller annars med- verka till särskilt allvarlig brotts- lighet döms till fängelse i högst . Till fängelse i högst döms den som reser eller på- börjar en resa till ett annat land än det land där han eller hon är medborgare i avsikt att 1.begå eller förbereda särskilt allvarlig brottslighet, eller 2.meddela eller ta emot instruktioner enligt 5 eller 5 a §. manslutning av personer som begår särskilt allvarlig brottslighet eller gör sig skyldiga till försök, förberedelse, stämpling eller med- verkan till sådan brottslighet kan delta i konflikten döms till fängelse i högst . Första stycket gäller inte om sammanslutningens deltagande i den väpnade konflikten sker på ett sätt som inte strider mot den internationella humanitära rätten. Till fängelse i högst döms den som reser eller på- börjar en resa till ett annat land än det land där han eller hon är medborgare i avsikt att 1.begå, förbereda eller med- verka till särskilt allvarlig brotts- lighet, 2.meddela eller ta emot instruktioner enligt 5 eller 5 a §, eller 3.delta i stridsrelaterad verk- samhet i en väpnad konflikt utomlands enligt 5 b §. Om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i eller i lagen (2003:148) om straff för terrorist- brott ska ansvar enligt denna lag inte dömas ut. 3 Senaste lydelse av tidigare 5 b § 2016:95. lagen (2014:406) om straff för folk- mord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser ska ansvar enligt denna lag inte dömas ut. Denna lag träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Enligt direktiv som beslutades (dir. 2014:155), se bilaga 1, har utredningen haft i uppdrag att analysera behovet av lagändringar för att ska leva upp till de krav på straffrättslig reglering för att förhindra och bekämpa terrorism som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution (2014). Utredningen har även haft att ta ställning till om straffrättsliga reglering för att för- hindra och bekämpa finansiering av terrorism uppfyller de krav som Financial Action Task Force ställer. Utredningens uppdrag i dessa delar har redovisats genom delbetänkande (SOU 2015:63). erhöll utredningen ett tilläggsuppdrag (dir. 2015:61), se bilaga 2. Uppdraget har innefattat att analysera behovet av ytter- ligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terrorist- organisation samt att ta ställning till möjligheter att utreda och döma för sådana brott. I uppdraget har även ingått att överväga om straffbestämmelsen om olovlig värvning bör förtydligas, utvidgas eller ändras på något annat sätt. Slutligen har uppdraget också om- fattat att ta ställning till om ska tillträda Pekingprotokollet, Pekingkonventionen och tilläggsprotokollet till kon- vention om förebyggande av terrorism samt till om lagändringar i så fall krävs. I uppdraget har i samtliga delar ingått att lämna nödvändiga lagförslag. Regeringen har för avsikt att besluta om ytterligare tilläggs- direktiv . Den del av tilläggsuppdraget som har omfattat frågan om tillträde till tilläggsprotokollet till konvention kommer att redovisas som det kommande Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag i de delar som är aktu- ella redovisas genom detta delbetänkande. 2.2Hur arbetet har bedrivits Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden vilka, såvitt avser denna del av uppdraget, varit fem till antalet. I direktiven har angetts att utredningen ska samråda med och inhämta upplysningar från företrädare för berörda myndigheter och organ, särskilt Säkerhetspolisen, och . Detta har, i likhet med vad som gällde under det arbete som utmynnade i det första delbetänkandet, skett genom att dessa myndigheter har funnits representerade i expertgruppen. Samråd har därmed skett löpande under arbetets gång. Kontakter har även tagits med Transportstyrelsen som fått möjlighet att lämna synpunkter på utredningens arbete såvitt avser tillträde till de båda Pekinginstrumenten. Information om lagstiftning i andra relevanta länder, främst de nordiska, har inhämtats bl.a. genom sökningar i databaser och genom kontakter med respektive lands Justitiedepartement. Utredningen har också haft att hålla sig informerad om och beakta relevant arbete inom internationella fora, bl.a. rörande ett nytt EU-direktiv på terrorismområdet. 3Deltagande i en väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation Att personer reser utomlands för att delta i väpnade konflikter är inget nytt fenomen och frågan har även tidigare uppmärksammats i svensk lagstiftning. Under anslöt sig tillsammans med andra länder i till en särskild non-interventionsöverenskommelse som syftade till att förhindra ländernas inblandning i konflikten. Överenskommelsen innefattade även skyldigheter för stater att hindra utlänningars inresa i i syfte att delta i inbördeskriget. Det förhållandet att utlänningar frivilligt deltog i kriget ansågs innebära risker för internationella förvecklingar. För att leva upp till dessa förpliktelser utfärdades en särskild lag som bl.a. innehöll bestämmelser om att svenska medborgare som tog värvning för krigstjänst i kunde straffas med fängelse eller böter1. Lagen hade begränsad giltighetstid och ledde inte heller till att några åtal väcktes. Även under som pågick deltog svenskar frivilligt på den finska sidan i kriget. Någon särskild lagstiftning för att förhindra detta antogs emellertid inte2. Även därefter har personer rest från till andra länder för att delta i väpnade konflikter, bl.a. till –1989 och till Bosnien –1995. 1Lag (1937:61) angående åtgärder för att förhindra frivilligas deltagande i inbördeskriget i m.m., prop. 1937 nr 125, s. 4 f. 2SOU 1944:69 s. 148. Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … har företeelsen fått förnyad aktualitet såväl i som internationellt. har allt fler personer rest från sina hemländer för att delta i väpnade konflikter utomlands. Särskilt tydlig har ökningen varit när det gäller personer som i detta syfte rest till och . Flera av dessa personer har också anslutit sig till Islamiska staten i och Levanten, här förkortat som Daesh, eller andra al-Qaidainspirerade grupper. har enligt Säkerhetspolisen uppskattningsvis 300 personer () rest från till något av dessa länder och myndigheten ser inga tecken på att antalet skulle avta. Myndigheten har uppgifter om att cirka 45 personer har avlidit och 135 personer återvänt. Även resor till andra länder där väpnade strider och oroligheter pågår har förekommit . Motsvarande trend ses i övriga delar av världen. Som beskrivits i prop. 2015/16:78, avsnitt 5.1, fanns uppgifter om att i vart fall 15 000 personer, varav 4 000 från , rest till , och näraliggande länder och anslutit sig till al-Qaidainspir- erade grupper. Frågan har även uppmärksammats internationellt, bl.a. inom FN. röstade ett enhälligt säkerhetsråd för antagande av resolution (2014). Resolutionen tillkom på initiativ av som en reaktion på den dramatiska ökningen av tillströmningen av utländska terroriststridande (se nedan där begreppet förklaras) till och de senaste åren3. Reso- lutionen, på svenska och engelska, finns som bilaga i nämnda pro- position där resolutionens innehåll även översiktligt beskrivs i avsnitt 4.1. Resolutionen antogs i enlighet med kapitel VII i FN- stadgan, vilket bl.a. innebär att de beslut som säkerhetsrådet genom resolutionen har fattat är bindande för alla medlemsstater. De förpliktelser som därmed följer för del har, såvitt avser artikel 6 i resolutionen, medfört att det är möjligt att bestraffa den som reser eller påbörjar en resa till ett annat land än det land där han eller hon är medborgare i avsikt att begå eller förbereda särskilt allvarlig brottslighet med upp till fängelse enligt 5 b § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och 3 Report, 7272nd meeting, s. 1 och 2. Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … annan särskilt allvarlig brottslighet, förkortad rekryteringslagen. Detsamma gäller den som reser eller påbörjar en sådan resa i avsikt att meddela eller motta utbildning för särskilt allvarlig brottslighet enligt 5 och 5 a §§ rekryteringslagen. infördes också en ny bestämmelse i 3 a § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet, förkortad finansieringslagen, som innebär att även finansiering av en sådan resa kan bestraffas med fängelse i högst . Se vidare avsnitt 3.3.2. Tillkomsten av resolutionen föranledde även att agera på området. I syfte att bidra till ett riktigt genomförande av resolutionen i medlemsstaterna antogs ett tilläggsproto- koll till konvention om förebyggande av terrorism (ETS nr 196). Protokollet motsvarar i allt väsentligt innehållet i resolutionen. Frågan om tillträde till protokollet och vilka lagändringar detta eventuellt kan föranleda kommer att redovisas som det tilläggsuppdrag som regeringen har för avsikt att besluta om . Som uppmärksammas i resolution (2014) kan personer som deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en ter- roristorganisation utgöra ett allvarligt hot i det tillresta landet genom att med sin närvaro öka intensiteten i den väpnade konflikten. Det finns också uppgifter om att dessa personer i vissa fall deltar i mycket allvarlig brottslighet i samband med sitt deltagande i den väpnade konflikten, t.ex. krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten. Vidare konstateras i resolutionen att dessa personer kan utgöra ett allvarligt hot mot det land dit de åter- vänder. Det bekräftas också i prop. 2015/16:78, avsnitt 5.1, att erfarenhet av strid och militär träning kan innebära en möjlighet till ökad stridsteknisk förmåga och kunskap om t.ex. tillverkning och sammansättning av explosiva ämnen. Deltagande i faktiska stridig- heter kan också leda till en allmänt lägre tröskel för våldsanvänd- ning. De våldsbejakande budskap som proklameras i vissa av de grupper som de tillresta personerna ansluter sig till kan också med- föra en ökad risk för radikalisering och föda eller förstärka en avsikt att begå brott i hemlandet. Personer som ansluter sig till t.ex. al-Qaidaideologiska grupper får också internationella kontakter som ökar deras möjligheter att förmedla kunskap och kontakter till andra i hemlandet. Deltagande i väpnad konflikt inom ramen för en terroristorganisation kan därmed innebära en påtaglig risk för att Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … både förmågan och avsikten hos en återvändande person att begå brott i hemlandet förstärks. Vad som inom ramen för utredningen avses med begreppet terroristorganisation beskrivs i avsnitt 3.2.1 Såväl i som i andra länder, t.ex. och , har några av de attentatshot som avvärjts involverat personer som har deltagit i väpnade konflikter utomlands. Det finns också uppgifter om att personer som har deltagit i genomförandet av terrorism- handlingar i och i före attentaten vistats i och . Redan i samband med att utredningen fick i uppdrag att analysera behovet av lagändringar med anledning av resolutionens krav fanns det enligt regeringen anledning att se över det straffbara området i förhållande till deltagande i en väpnad konflikt utom- lands när det sker inom ramen för en terroristorganisation (dir. 2014:155). Som ovan redovisats infördes till följd av resolutionens krav nya straffbestämmelser. I samband med detta bekräftades att de risker och problem som ovan redovisats, vid sidan av resolutionens folkrättsligt bindande karaktär, måste tas på allvar och motiverar en kriminalisering av resor i terrorismsyfte4. 3.2.1Uppdragets avgränsning till att avse deltagande i en väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation I utredningens uppdrag ingår att analysera om den befintliga svenska strafflagstiftningen på området erbjuder ett tillräckligt starkt skydd för att möta den problematik som finns med att personer reser utomlands och deltar i en väpnad konflikt inom ramen för en terroristorganisation eller om ytterligare kriminalisering behövs. har således i vissa avseenden avgränsats. 2015/16:78, s. 22–24. Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … Deltagande i en väpnad konflikt För det första följer av direktiven att analysen ska avse handlande som sker i samband med en väpnad konflikt. Begreppet väpnad konflikt definieras inom den internationella humanitära rätten, se avsnitt 3.5.1. Det är också med den innebörden begreppet har använts i svensk lag, bl.a. i lagen (2014:406) om straff för folk- mord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, förkortad lagen om straff för folkmord m.m. Uppdraget får därmed anses vara avgränsat till att avse gärningar som begås under förhållanden som enligt den humanitära rätten kan anses utgöra en väpnad kon- flikt. Vidare avser uppdraget handlande som beskrivs som ett del- tagande i en väpnad konflikt. Vad som därmed avses anges däremot inte närmare. Bakgrunden till uppdraget är att personer i ökad omfattning reser utomlands och för en terroristorganisation deltar i en väpnad konflikt och, i denna miljö, i terrorismrelaterad verksamhet. I det sammanhanget kan det vara relevant att pröva i vilken omfattning handlingar som i något avseende kan anses bidra till en väpnad konflikt som sådan, eller till en terroristorganisations agerande i denna, är straffbara och om det finns behov av ytterligare krimi- nalisering. Endast aktivt handlande är av intresse. Att överväga straffbeläggande av passiv delaktighet i en terroristorganisation som sådan, vilket närmast kan jämställas med medlemskap i denna, kan inte anses rymmas inom uppdraget. De handlingar som mot denna bakgrund kan vara av intresse bör vara av sådant slag att en person därigenom kan anses stå utanför den väpnade konflikten och således inte heller skyddas mot angrepp i egenskap av civil. En sådan distinktion mellan den som deltar i en väpnad konflikt och den som står utanför utgör en av grundprinciperna inom den humanitära rätten. Den kan därför anses som en naturlig utgångspunkt för vad som i detta samman- hang ska anses utgöra ett deltagande i en väpnad konflikt. Viss led- ning för hur denna avgränsning kan göras kan hämtas i begreppet Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … direkt/aktivt5 deltagande i fientligheterna som förekommer inom bl.a. humanitärrättslig doktrin, se avsnitt 3.5.2. Således kan ett deltagande i en väpnad konflikt, inom ramen för uppdraget, ske genom olika typer av konkreta stridshandlingar, t.ex. att döda, skada, hota eller tillfångata personer, att skada eller för- störa egendom, att hindra motparten från att förflytta sig eller sin utrustning eller att transportera personer, vapen eller förnöden- heter som ett led i stridigheterna. Vidare kan ett deltagande innefatta gärningar av stridsförbered- ande karaktär. Det kan t.ex. vara fråga om att genom användande av våld, hot eller andra medel kontrollera ett landområde eller en del av befolkningen eller att annars hindra motparten från att röra sig över vissa områden eller dra nytta av de resurser som finns där, t.ex. genom att upprätta vägspärrar, spränga broar eller liknande. Även ett handlande som inte direkt kan kopplas till användning av våld eller tvång, men som i något avseende kan bidra till genomförandet av stridsåtgärder, bör i detta sammanhang anses utgöra ett del- tagande i själva konflikten. Det gäller t.ex. störande av motpartens elektroniska kommunikation eller datasystem, avlyssning eller annan informationsinhämtning rörande motparten eller dennes agerande eller införskaffande av vapen eller annan utrustning till dem som ska strida eller annars aktivt delta i konflikten. Slutligen bör, med beaktande av uppdragets avgränsning till att gälla agerande som sker inom ramen för en terroristorganisation, även prövas i vilken omfattning ett handlande som främjar eller bidrar till en terroristorganisations möjligheter eller förmåga att genom t.ex. stridshandlingar delta i en väpnad konflikt är straffbart. Det kan röra sig om handlingar som, inte sedda var för sig men samman- taget, utgör ett inte obetydligt bidrag till en terroristorganisations möjligheter att delta i strid. Som exempel kan nämnas personer som inom ramen för en terroristorganisations stridsrelaterade verk- samhet tilldelas uppgifter som t.ex. allmän materielvård, transport, underhåll eller matlagning. Även handlande som innebär att någon form av ekonomiskt bidrag, t.ex. pengar, mat, kläder eller utrust- ning, förmedlas till terroristorganisationen är av intresse i samman- hanget. 5 De båda begreppen ”direkt deltagande” och ”aktivt deltagande” förekommer på ett sätt som gör begreppen utbytbara. Deltagande i en väpnad konflikt utomlands … Vidare framgår av direktiven att frågeställningen är begränsad till deltagande i en väpnad konflikt som företas inom ramen för en terroristorganisation. Som redovisas i avsnitt 3.6.1 saknas en internationellt och uni- versellt accepterad definition av terrorism. Inte heller begreppen terrorist och terroristorganisation är enhetligt definierade. För frågan om det finns ett behov av att utsträcka det straffbara om- rådet när det gäller agerande som företas inom ramen för en ter- roristorgansation är det emellertid nödvändigt att begreppet på något sätt avgränsas. Just det förhållandet att handlandet sker inom ramen för en sådan organisation kan vara styrande för om det kan anses finnas ett behov av ytterligare kriminalisering. Frågan om vad som avses med begreppet terroristorganisation har behandlats med anledning av att straffansvar för finansiering av en sådan organisation infördes i 3 § första stycket 2 finansieringslagen . Där föreskrivs straffansvar för den som samlar in, tillhandahåller eller tar emot pengar eller annan egendom i syfte att egendomen ska användas eller med vet- skap om att den är avsedd att användas av en person eller en sammanslutning av personer som begår särskilt allvarlig brottslig- het eller gör sig skyldig till försök, förberedelse, stämpling eller medverkan till sådan brottslighet.