sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — ska utgå under högst ett år.53 Eftersom utredningen har föreslagit höjda behörighetskrav till yrkesprogram, kan det innebära att ut- bildningen måste organiseras så att eleverna läser grundskoleämnen i något större utsträckning . Förslaget innebär ändringar i gymnasieförordningen. Som framgått i kapitel 20 har preparandutbildningen haft svårt att fylla sitt syfte. Det är relativt få elever på programmen som enbart saknar ett fåtal betyg och en betydande andel elever byter till individuellt alternativ . Preparandutbildningen var tänkt som en möjlighet för elever som saknar ett fåtal betyg och som önskar övergå till ett högskoleförberedande program. Med förslaget om ett utvidgat uppdrag för programinriktat individuellt val bedömer utredningen att behovet av preparandutbildningen för- svinner. Utredningen föreslår därför att preparandutbildningen avvecklas. Elever som läser på preparandutbildningen har i stället möj- lighet att inrikta sig mot ett nationellt program inom ramen för ett breddat programinriktat individuellt val om de har behörighet till programmet. Om eleven inte har sådan behörighet finns möjlighet till en individanpassad utbildning inom individuellt alternativ eller yrkesintroduktion, och för nyanlända elever finns möjlighet att uppnå behörighet, antingen till programinriktat individuellt val eller direkt till ett nationellt program, inom språkintroduktion. Till- sammans med utredningens övriga förslag, bl.a. om ett mer varierat utbildningsinnehåll på individuellt alternativ och språkintro- duktion, vilka redogörs för nedan, erbjuds elever goda möjligheter att inom de olika programmen komma vidare i sin utbildning. Förslaget innebär flera följdändringar i skollagen och gymnasie- förordningen. 53 17 kap. 24 § skollagen. 25.14Tydligare förutsättningar för elever på introduktionsprogram Elever på introduktionsprogram ska ges bättre förutsättningar att nå målen för sin utbildning och gå vidare till studier på nat- ionella program, andra studier eller arbetsmarknaden. 1.Elevens rätt till heltidsstudier på introduktionsprogram ska förtydligas så att eleven har rätt till minst garant- erad undervisningstid . 2.Möjligheterna att minska omfattningen av elevens studier ska tillämpas restriktivt. 25.14.1 Tid är en grundläggande förutsättning Tid är en viktig faktor för att uppnå kvalitet i utbildningen, och utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Omfattning får dock minskas om en elev begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med syftet med elevens utbildning.54 För introduktionsprogrammen saknas dock en reglering av hur många undervisningstimmar en utbildning minst ska omfatta och som eleven har rätt till. Av kapitel 20 framgår att många av eleverna på introduktions- programmen inte studerar på heltid. Dessutom tycks uppfatt- ningen av vad heltidsstudier står för skilja sig åt. I genomsnitt klassificeras heltidsstudier som men stora variationer förekommer. I utredningens samråd har framkommit exempel på att elever kan ha så lite som . Detta måste anses vara ett slöseri med såväl den en- skildas som samhällets resurser. Även om utbildningens omfatt- ning får minskas för enskilda elever kan en så låg utbildningstid inte anses ligga i linje med programmens syften. Eftersom introduktionsprogrammen saknar nationellt fast- ställda programstrukturer är huvudmannens plan för utbildningen 54 17 kap. 6 § skollagen. och elevernas individuella studieplaner särskilt viktiga. Få huvud- män anger dock omfattningen för introduktionsprogrammen i utbildningsplanen. Det innebär att huvudmännens styrning av introduktionsprogrammens tidsmässiga omfattning är begränsad. Bestämmelsen om heltidsstudier förtydligas Bestämmelsen om rätt till heltidsstudier på tidigare individuella program (IV) infördes . Regeringen underströk då vikten av att IV erbjöd utbildning av hög kvalitet och att möjlig- heten för alla elever att få del av en gymnasieutbildning behövde förbättras. Enligt propositionen Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan, skulle studier på IV organiseras så att utbildningen i sin omfattning skulle vara likvärdig med den som erbjuds på nationella program.55 På yrkesprogrammen har eleven rätt till minst garanterad undervisningstid, vilket motsvarar . Den minsta garanterade undervisningstiden är avsedd att utgöra en lägsta nivå. Utredningen bedömer att det bör förtydligas vilken minsta garanterad undervisningstid som utbildningen på intro- duktionsprogram ska omfatta för att tillförsäkra eleverna goda för- utsättningar för att bedriva heltidsstudier enligt lagstiftarens intentioner. Det är därför rimligt att introduktionsprogram ska innebära minst lika mycket undervisningstid som yrkesprogram, dvs. minst per vecka.56 Utöver undervisning ska liksom på nationella program även andra aktiviteter ingå inom ramen för utbildningen. Av naturliga skäl bör dock en total minsta garanterad undervis- ningstid för en utbildning inte anges. Många elever på introduktionsprogram når målen för utbildningen än . Tiden bör därför vara reglerad på ett sådant sätt att erbjudandet av undervisningstid på enkelt sätt går att följa upp för kortare tidsintervaller. Vidare ska huvudmannen även för intro- duktionsprogram, följa upp och redovisa den undervisningstid eleven har erbjudits. Förslaget föranleder en ändring i skollagen. 2003/04:140. 56Antalet timmar ändras inte med anledning av utredningens förslag om utökad undervisningstid på yrkesprogram, på grund av avrundningseffekter. 25.14.2Begränsade möjligheter att minska utbildningens omfattning Även fortsättningsvis kan det behövas en möjlighet att minska utbildningens omfattning för vissa elever liksom för elever på nationella program. Utöver dagens bestämmelse att omfattningen kan minskas om en elev begär det bör det även införas ett krav på att det ska föreligga särskilda skäl. Särskilda skäl kan exempelvis vara att en elev har svårt att klara heltidsstudier på grund av funkt- ionsnedsättning eller neuropsykiatrisk problematik som trots stöd och anpassningar går ut över elevens möjlighet att orka vistas i skolmiljön på heltid. Bestämmelsen som innebär att utbildningens omfattning kan minskas om huvudmannen finner att det är för- enligt med syftet med elevens utbildning bör tas bort. Någon mot- svarande restriktion finns inte heller för elever på nationella pro- gram som läser reducerat program. I stället ska utbildningens om- fattning kunna minskas om en elev begär det och huvudmannen för utbildningen finner att det finns särskilda skäl. Förslaget föranleder en ändring i skollagen. 25.15Ett mer varierat utbildningsinnehåll i introduktionsprogrammen Introduktionsprogrammens utbildningsinnehåll ska breddas och möjligheterna att läsa gymnasiekurser ska öka. 1.Individuellt alternativ ska innehålla hela eller delar av gymnasie- kurser om eleven har förutsättningar för att läsa sådana kurser. 2.Undervisningen på språkintroduktion får bedrivas i enbart svenska eller svenska som andraspråk om det inte finns synnerliga skäl. 3.Det tydliggörs att arbetsplatsförlagt lärande (APL) får ingå på språkintroduktion. Förslaget betonar möjligheten att in- rätta olika utbildningsspår inom språkintroduktion. 25.15.1Individuellt alternativ ska innehålla mer än enbart grundskoleämnen Utbildningen på individuellt alternativ får innehålla grundskole- ämnen som eleven saknar godkända betyg i och hela eller delar av kurser i karaktärsämnen och i gymnasiegemensamma ämnen. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får också ingå i utbildningen.57 Det är i många fall rimligt att elever på introduktionsprogram- men fokuserar på grundskoleämnen. I de fall det är möjligt för den enskilda eleven att läsa andra ämnen än grundskoleämnen är det dock viktigt att eleven erbjuds det. Utbildningen på introduktions- programmen ska bedrivas på heltid och ge eleverna en gymnasieut- bildning som är en god grund för fortsatta studier eller förbereda direkt för arbetslivet. kan påminnas om möjligheten att fortsätta sin utbildning i upp till om eleven önskar det.58 På individuellt alternativ går ofta de elever som står längst ifrån en utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan och som kanske har negativa skolupplevelser med sig från undervisningen i ämnen. I kapitel 20 framgår att enligt uppföljning av introduktionsprogrammen läser många av dessa elever endast grundskoleämnen. Bilden har även bekräftats vid utredningens verksamhetsbesök. Enligt Skolinspektionen kan det handla både om organisatoriska skäl och om en särskild omsorg om eleverna, men det riskerar snarare att begränsa elevernas utveckling. Sådana skäl kan inte få stå i vägen för elevens möjligheter att utvecklas i gymnasieskolan. Elever som begränsas till att enbart läsa de grundskoleämnen de tidigare misslyckats med i riskerar också att finna utbildningen mindre motiverande eftersom den påminner om tidigare misslyckanden. Utredningen föreslår därför att undervisningen på individuellt alternativ ska innehålla hela eller delar av gymnasiekurser om eleven har förutsättningar för att läsa sådana kurser. Förslaget föranleder en ändring i gymnasie- förordningen. 576 kap. 6 § gymnasieförordningen. 587 kap. 15 § skollagen. 25.15.2 Språkintroduktion ska innehålla mer än enbart svenska När det gäller språkintroduktion ska utbildningen innehålla under- visning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk. I övrigt ska språkintroduktion utformas utifrån den bedömning som ska göras enligt gymnasieförordningen och innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning. Utbild- ningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har god- kända betyg i och kurser i gymnasieämnen.59 Nyanlända elever upplever ofta att det tar att nå god- känt betyg i svenska och att deras utbildning därför har ett ensidigt fokus på svenska språket. Det kan innebära att de tappar ämnes- kunskaper och att de inte får den stimulans det innebär att få ut- veckla kunskaper i andra ämnen med hjälp av studiehandledning på modersmålet. Enligt utredningens samråd uppfattas ibland även regleringen av ”tyngdpunkt i det svenska språket”60 som allt för snäv. Det kan vara naturligt att utbildningen på språkintroduktion i ett inledande skede fokuserar i princip enbart på svenska språket. Ett av motiven bakom införandet av språkintroduktion handlar dock om att eleven ska kunna erbjudas undervisning i fler ämnen och kurser samt att elevernas tidigare förvärvade ämneskunskaper ska kunna nyttjas så att eleven så snabbt som möjligt kan komma vidare i sin utbildning.61 Utredningen menar att det är viktigt att elever på programmet ges sådana förutsättningar och föreslår därför att det ska preciseras att undervisningen på språkintro- duktion får bedrivas i enbart svenska eller svenska som andraspråk om det inte finns synnerliga skäl. Med syn- nerliga skäl avses t.ex. betydande organisatoriska svårigheter när många nyanlända elever börjar under en termin. Utredningens förslag innebär ändringar i gymnasieförordningen. 596 kap. 7–8 §§ gymnasieförordningen. 6017 kap. 3 § skollagen. 2009/10:165. 25.15.3 Gymnasiekurser kan ingå på språkintroduktion Att nyanlända elever på språkintroduktion inte får erbjudas yrkes- introduktion ses ibland som problematiskt med hänvisning till att eleverna inte får tillgång till yrkeskurser. Utredningen menar att dagens bestämmelser om språkintroduktion inte utgör något hinder för elever på språkintroduktion att läsa sådana kurser. Huvud- mannen är fri att organisera utbildningen på språkintroduktion så att detta är möjligt och utredningen har sett goda exempel på detta. Utredningen föreslår dock att dessa möjligheter tydliggörs i gymnasieförordningen. Det innebär att det t.ex. är möjligt att organisera ett s.k. yrkes- spår inom språkintroduktion för elever som har behov av en utbildning med tyngdpunkt i svenska språket, likaväl som det är möjligt att organisera spår mot t.ex. ett visst högskoleförberedande program. Det är också möjligt att erbjuda APL inom språkintro- duktion. Innehållet i elevens utbildning på språkintroduktion ska utgå från en individuell bedömning av elevens kunskaper, se avsnitt 25.17.1. Det bör i sammanhanget noteras att språkintroduktion ska utformas för en enskild elev.62 25.16Tydligare struktur och bättre dokumentation för elever på introduktionsprogram Elever på introduktionsprogrammen ska få en tydligare struktur och en bättre dokumentation av sin utbildning, i syfte att under- lätta för såväl elevens övergångar som framtida nationell uppföljning och kvalitetssäkring av programmen. 1.Innehållet i utbildningsplanen ska preciseras. 2.Innehållet i den individuella studieplanen ska preciseras vad gäller elever på introduktionsprogram. 3.Eleven ska ha rätt att fullfölja utbildningen hos huvudman- nen enligt utbildningsplanen och den individuella studie- 62 17 kap. 4 § skollagen. Detta ska även gälla i den nya hemkommunen om eleven flyttar till en annan kommun. 4.Elevens dokument efter introduktionsprogram ska få ett tyd- ligare innehåll och en tydligare innebörd. 25.16.1 Utbildningsplanen ska preciseras Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en utbildnings- plan som beslutas av huvudmannen.63 Det saknas dock regler för vad planen ska innehålla. Enligt motiven till skollagen bör emeller- tid planen innehålla uppgifter om utbildningens syfte, längd och huvudsakliga innehåll.64 Vidare har en elev som har påbörjat ett introduktionsprogram rätt att fullfölja utbildningen enligt utbild- ningsplanen som gällde när utbildningen inleddes, eller enligt en ändrad plan om eleven har medgett att planen ändrats.65 Som nämnts tidigare fyller utbildningsplanen en särskilt viktig funktion på introduktionsprogrammen eftersom dessa program saknar nationella programstrukturer och examensmål. Den flexibilitet som detta innebär kan vara en fördel eftersom huvudmannen har frihet att utforma utbildningen utifrån såväl elevens behov som lokala behov. Flexibilitet för att åstadkomma individanpassning är också en del av syftet med planen. Å andra sidan kan variationen bli så stor att det är tveksamt om principen om likvärdig utbildning kan sägas vara upprätthållen vilket kan vara problematiskt ur rättsäker- hetssynpunkt. Det är också svårt att följa upp om syftet med studierna på ett introduktionsprogram har uppnåtts om planen för utbildningen inte har varit tydlig. Utredningen anser att planen behöver bli ett tydligare verktyg för utformningen av utbildningen, i syfte att underlätta såväl styrningen som uppföljningen av utbildningen, och för att stärka elevens rättssäkerhet. Utredningen föreslår därför att det ska förtydligas i skollagen att utbildningsplanen för introduktionsprogrammen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få 6317 kap. 7 § skollagen. 2009/10:165. 6517 kap. 15§ skollagen. meddela närmare föreskrifter om vad utbildningsplanen ska inne- hålla. Eftersom huvudmannens plan ska vara långsiktig och strategisk är det inte rimligt att den ändras under pågående utbildning. Ut- redningen föreslår därför att en elev inte längre ska kunna medge att huvudmannens plan för utbildningen ändras. Förslagen innebär en ändring i skollagen. 25.16.2Innehållet i den individuella studieplanen ska preciseras Även den individuella studieplanen fyller en särskilt viktig funktion på introduktionsprogrammen. Studieplanen är en plan för en enskild elevs utbildning och ska upprättas för varje elev.66 Rektorn har enligt läroplanen ett särskilt ansvar för att skolan upprättar en individuell studieplan i dialog med eleven och reviderar den vid behov.67 För en elev på ett introduktionsprogram ska studieplanen innehålla uppgifter om vilken studieväg eleven går och om de val av kurser eleven har gjort, elevens studier i ämnen samt andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling och som är avsedda att ingå i utbildningen.68 För att utveckla den individuella studieplanen till det centrala verktyg den behöver vara bedömer utredningen att innehållet i planen bör preciseras ytterligare. Utredningen föreslår därför att det ska tydliggöras att den individuella studieplanen för elever på introduktionsprogram ska innehålla uppgifter om utbildningens mål, omfattning och längd. Utredningen föreslår också som beskrivits i avsnitt 25.4, att den faktiska undervisningstid som eleven har erbjudits ska redovisas i den individuella studieplanen. Ett skäl till utredningens bedömning är svårigheterna som finns med att följa upp om målen med elevens studier på ett intro- duktionsprogram har uppnåtts. Ett ytterligare skäl är att det även inom vuxenutbildningen ska upprättas en studieplan för varje elev. I förordningen uttrycks att planen ska innehålla uppgifter om den 6617 kap. 7 § skollagen. 681 kap 7 § gymnasieförordningen. enskildas utbildningsmål och planerad omfattning av studierna.69 Det är rimligt att sådana uppgifter definieras även för elever inom introduktionsprogrammen. Förslaget föranleder ändringar i gymn- asieförordningen. 25.16.3Elevens rätt att fullfölja utbildningen kopplas till den individuella studieplanen har, som nämndes ovan, eleven rätt att fullfölja ett intro- duktionsprogram enligt utbildningsplanen.70 En sådan plan är dock ofta allmän till sin karaktär och kan innehålla flera alternativ. Ut- redningen bedömer att det är rimligt att elevens rätt att fullfölja programmet också kopplas till elevens individuella studieplan som innebär ett mer preciserat underlag. Det är viktigt för eleven att få möjlighet att fullfölja utbildningen mot de mål som ska preciseras i den individuella studieplanen. Mot denna bakgrund föreslår utred- ningen att en elev ska ha rätt att fullfölja utbildningen enligt både utbildningsplanen och den individuella studieplanen. Detta ska även gälla en elev som flyttar till en annan kommun. Utredningen föreslår därför att det tydliggörs att eleven då har rätt att fullfölja utbildningen enligt den nya huvudmannens utbildningsplan. Den individuella studieplanen kan då i vissa fall behöva justeras. Det är centralt att eleven är delaktig i upprättandet av den individuella studieplanen. Det bör också läggas till i bestämmelsen att eleven har rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade studieplanen om eleven har medgett att den individuella studie- planen. Förslaget innebär förändringar i skollagen. ska få ett tydligare innehåll och innebörd Efter avslutad utbildning på ett introduktionsprogram ska rektorn utfärda ett gymnasieintyg som visar vilken utbildning en elev har fått. Av intyget ska samtliga betyg som eleven har fått framgå. En elev som avbryter sin utbildning på ett introduktionsprogram, inte fullföljer utbildningen enligt sin individuella studieplan eller 692 kap. 16 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 7017 kap. 15 § skollagen. övergår till ett nationellt program ska få en sammanställning av vilka delar av utbildningen eleven har fullföljt jämfört med sin individuella studieplan.71 Utredningen bedömer att om eleven har som mål med sin utbildning att bli behörig till ett nationellt program och eleven uppnår sådan behörighet, har utbildningens mål uppnåtts och utbildningen bör anses som avslutad. Utredningen föreslår att bestämmelsen ändras så att ett gym- nasieintyg ska utfärdas när en elev på ett introduktionsprogram har nått målen för utbildningen enligt sin individuella studieplan. Av intyget ska även fortsättningsvis framgå vilken utbildning eleven har fått, samtliga betyg som eleven har fått samt övriga delar av utbildningen. Gymnasieintyg ska dock även kunna utfärdas om eleven uppnått målen med utbildningen genom att uppnå behörig- het till ett nationellt program och därför avslutat sin utbildning, även om eleven inte har nått betyg i alla ämnen och kurser i den individuella studieplanen. Det förekommer ibland att elever byter från ett introduktions- program till ett annat introduktionsprogram; i synnerhet gäller det elever inom språkintroduktion. Det bör av gymnasieintyget därför framgå om eleven har gått flera olika introduktionsprogram. För att möjliggöra nationell uppföljning föreslår utredningen även att det av intyget också ska framgå vilket mål utbildningen har haft. Som påpekats tidigare finns det svårigheter med att nationellt kunna följa upp om eleven har nått målen med sin utbildning. Utredningen föreslår att en sammanställning enbart ska utfärdas för en elev som avbryter sin utbildning på ett introduktionspro- gram eller inte når målen för utbildningen enligt den individuella studieplanen. Av sammanställningen ska fortsättningsvis framgå vilka delar av utbildningen eleven har fullföljt jämfört med sin individuella studieplan. En sammanställning innebär på det sättet att eleven inte nått målen med utbildningen. Utredningen vill i samband med detta understryka att en elev efter en utbildning på ett intro- duktionsprogram dessutom ska få en plan för fortsatt utbildning.72 Förslagen innebär ändringar i gymnasieförordningen. 718 kap. 21–22 §§ gymnasieförordningen. Skriftlig bedömning av gymnasiekurser En elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst grund- skoleämnen utan att få godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskapsutveckling i varje sådant ämne.73 I motiven till bestämmelsen framgår att bedömningen är ett viktigt komplement till de grundskoleämnen eleven uppnått betygen i.74 Grundskole- ämnen utgör också det huvudsakliga innehållet i många elevers utbildning på introduktionsprogram. Vissa elever läser dock även gymnasiekurser inom ramen för ett introduktionsprogram. Även i dessa fall är det rimligt att elever får en skriftlig bedömning om de inte nått målen. Utredningen föreslår därför att en elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst kurser i gymnasieskolans ämnen utan att få godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sina kun- skaper i varje sådan kurs. Utredningen bedömer att det är särskilt viktigt för elever på introduktionsprogram att få en sådan bedöm- ning, eftersom dessa elever i större utsträckning byter utbildning genom att de övergår till nationella program eller vuxenutbildning. Som nämnts tidigare, har skolan då ansvar för att varje elev som avslutat ett introduktionsprogram har en plan för fortsatt utbild- ning.75 Utredningen bedömer att den skriftliga bedömningen kan utgöra ett viktigt komplement till en sådan plan och att även arbetet med studieplanerna inom vuxenutbildningen bör underlättas väsentligt. Förslaget innebär ett tillägg i gymnasieförordningen. Förslagen om planerna och dokumenten som rör introduktions- programmen hänger nära samman och ger förutsättningar för såväl nationell uppföljning som effektiva övergångar, som eleven får ett kvitto på vad han eller hon har åstadkommit. 738 kap. 20 § gymnasieförordningen. 2009/10:165. 25.17Bättre stöd för bedömning, arbetslivsanknytning och koppling till aktuell forskning Skolor och huvudmän bör få ett utökat stöd för planering och organisering av utbildningen för nyanlända elever. Utbildningen på introduktionsprogram behöver också få en bättre anknytning till arbetslivet och aktuell forskning. 1.Det ska vara obligatoriskt för huvudmannen att bedöma ny- anlända elevers kunskaper även i gymnasieskolan. 2.Stödmaterial för bedömning av utländsk utbildning ska tas fram av i samråd med Universitets- och högskole- rådet. 3.Yrkesutbildning inom introduktionsprogrammen ska få en bättre arbetslivsanknytning genom att den hanteras inom ramen för de nationella programråden för gymnasial yrkes- utbildning. 4.Det ska finnas ett utvecklingsråd för löpande utveckling av introduktionsprogrammen. 5.Nationella introduktionsprogramsutvecklare ska tillsättas för att ge stöd för utveckling av introduktionsprogram på lokal nivå. 25.17.1Obligatorisk bedömning av nyanlända elevers kunskaper även i gymnasieskolan Nyanlända elever är en heterogen grupp.