sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Bedömaröverensstämmelsen varierar för olika uppgiftstyper Olika typer av provuppgifter ger olika stora skillnader mellan två eller fler bedömare. Bedömaröverensstämmelsen är t.ex. högre för flervals- eller kortsvarsuppgifter än för långa svar eller uppsatser. 58Gustafsson, J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. , J-E & , G (2013). To trust or not to trust? – teacher marking versus external marking of national tests. 25:69–87. 59Skolverket (2009). Bedömaröverensstämmelse vid bedömning av nationella prov. Dnr 2008:286, bilaga till (2009). Redovisning av regeringsuppdrag att ge förslag på hur det nationella provsystemet bör utvecklas och utformas. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Den här slutsatsen är väl belagd i forskning60 och framkommer också i Skolinspektionens ombedömning av nationella prov. För flervalsuppgifter och andra uppgifter som har ett eller flera bestämda och väldefinierade svar bör bedömaröverensstämmelsen, åtminstone i teorin, vara . Bedömarna kan förstås göra vissa misstag men undersökningar visar att överensstämmelsen är mycket hög för denna typ av uppgifter.61 När uppgifterna och elevlösningarna blir mer komplexa är det svårare för bedömarna att avgöra hur bra ett svar är. Därför blir bedömaröverensstämmelsen lägre. Lägst överensstämmelse bland skriftliga uppgiftstyper har uppsatser. När det gäller muntliga prov finns det ett fåtal studier som undersöker överensstämmelsen mellan olika bedömare, men det är svårt att dra några enhetliga slutsatser eftersom studierna är så begränsade.62 3.6Resultat på nationella prov Resultaten på de nationella proven anges i form av ett provbetyg. Provbetyget är en sammanvägning av resultaten på de olika delprov som ingår i provet. Enligt behövs ett sammanvägt prov- betyg främst för att kunna göra jämförelser på lokal och nationell nivå mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg.63 Det finns skillnader mellan olika ämnen i hur resultaten på de nationella proven bedöms. Ett sätt är att proven bedöms med poäng, där poängen också kan vara uppdelade i s.k. E-, C- och A- poäng. Uppdelningen grundar sig på att det finns vissa uppgifter där eleverna kan visa kunskaper på en högre betygsnivå. Ett annat sätt att bedöma resultaten på proven är att läraren utgår från olika aspekter, t.ex. av en uppsats. Aspektbedömningen kan göras med stöd av en bedömningsmatris. De olika aspekterna vägs sedan sam- 60Se t.ex. Ofqual (2014). Review of Quality of Marking in Exams in A levels, GCSEs and Other Academic Qualifications. Final Report; Dhawan, V. & Bramley, T. (2013). Estimation of inter-rater reliability. 61Se t.ex. Tisi, J. m.fl. (2013). A review of literature on marking reliability research. 62Se t.ex. , G. (2009). Nationella prov i engelska – en studie av bedömarsamstäm- mighet. 63www.skolverket.se/bedomning/betyg/provbetyg Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan man till en helhetsbedömning av uppsatsen. Inom ett och samma ämne kan olika delprov bedömas med olika modeller. Även principerna för sammanvägning av delprovsresultat till ett provbetyg varierar mellan provämnena. I ämnet engelska bedöms fyra färdigheter, varav två kombinerade i ett och samma delprov, på en tiogradig skala. De fyra färdigheterna viktas lika och ett medel- värde beräknas. Medelvärdet avrundas till närmaste heltal och eleven får det provbetyg som motsvarar heltalet på den tiogradiga skalan. Sammanvägningen är kompensatorisk. Det innebär att en elev som får t.ex. betyget F på ett delprov ändå kan få betyget E som provbetyg. Det här skiljer sig från betygsättningen i ett ämne eller en kurs. Där är betygssättningen, enligt gällande bestäm- melser, inte kompensatorisk utan eleven måste ha uppfyllt hela kunskapskravet för betygssteget för att få det betyget. För proven i matematik används en annan modell för samman- vägning. Där ges E-, C- och A-poäng. För betyget E krävs en viss totalpoäng. För de högre betygen krävs dessutom ett visst antal C- eller A-poäng. Sammanvägningen är inte kompensatorisk. Den motsvarar dock inte betygssättningen i ett ämne eller en kurs, efter- som poängen inte garanterar att eleven har uppfyllt kunskapskravet i sin helhet för ett visst betygssteg. Proven i svenska och svenska som andraspråk följer en tredje modell. Där redovisas en tabell som anger de möjliga kombination- erna av delprovsresultat och vilka provbetyg de motsvarar. Det finns ingen tydlig vägledning av hur sammanvägningen görs och på vilka grunder den sker. Av tabellen framgår att sammanvägningen är kompensatorisk för proven i svenska och svenska som andraspråk. I NO- och SO-ämnena används en modell som påminner om den i matematik. Här ges dock s.k. belägg på E-, C- och A-nivå i stället för poäng. Det förutsätts också att beläggen är fördelade på alla förmågor eller delar av kunskapskraven som prövas i proven. Därmed är sammanvägningen inte kompensatorisk. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.6.2Skillnader mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg De nationella proven ska, enligt nuvarande bestämmelser, bl.a. stödja betygssättningen. finns dock inga bestämmelser som anger i vilken grad proven ska påverka betygen. Det är läraren som tolkar hur resultaten på proven ska användas som stöd för betygssättningen. Trots att relationen mellan provbetyg och ämnes- eller kurs- betyg är oreglerad följs den, på uppdrag av regeringen, upp av . De flesta eleverna (cirka 65–) i grund- och gymnasieskolan får samma ämnes- eller kursbetyg som provbetyg. Det finns alltså elever som får antingen högre eller lägre ämnes- eller kursbetyg än provbetyg. Andelen elever som får högre respek- tive lägre ämnes- eller kursbetyg än provbetyg varierar både mellan ämnen och i ett och samma ämne. konstaterar64 att skillnaderna mellan prov- och betygs- resultat är större mellan olika ämnen än i ett och samma ämne. I engelska ligger provbetyg och ämnes- eller kursbetyg nära varandra. Matematik, svenska och svenska som andraspråk uppvisar ett mönster med provbetyg som ligger under ämnes- eller kurs- betygen. Skillnaderna är större i svenska och svenska som andra- språk än i engelska. I ämnet matematik är skillnaderna mellan prov- betyg och ämnes- eller kursbetyg störst. I figur 3.3 nedan illustreras skillnaderna för engelska, matematik och svenska i årskurs 9 i . Bilden är likartad i gymnasieskolan.65 Figurer som visar de olika ämnena var för sig finns i bilaga 2. 64Se redovisningar av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i respektive gymnasieskolan. 65Uppgifterna har erhållits från och finns inte publicerade i den officiella statistiken eller i . Däremot finns figurer för olika ämnen och kurser i redovisningar av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i respektive gymnasie- skolan. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Av figuren framgår att provbetygen och ämnesbetygen i engelska ligger högst, att betygen i matematik ligger lägst och att svenska ligger däremellan. I ämnet matematik hade en förhållandevis stor andel elever provbetyget IG (enligt den tidigare betygsskalan). Den skeva poängskalan med tio betygspoäng mellan betygen IG och G gör att skillnader mellan dessa två betygssteg får större betydelse än mellan andra betygssteg (fem betygspoäng). I den nya betygsskalan blir effekten än större, eftersom det där skiljer tio betygspoäng mellan F och E och bara 2,5 betygspoäng mellan övriga betygssteg. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Utöver att redovisa skillnader mellan prov- och betygsresultat på riksnivå undersöker även skillnader mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg på skolnivå. Här finns det stora skillnader mellan olika skolor. På en del skolor får nästan alla elever samma ämnes- eller kursbetyg som provbetyg. På andra får nästan alla ett högre ämnes- eller kursbetyg än provbetyg. Detta indikerar, enligt , brister i likvärdigheten. Både och visar att det finns skillnader mellan flickor och pojkar när det gäller hur lärare bedömer deras kun- skaper. Flickorna får i större utsträckning än pojkarna ett högre ämnes- eller kursbetyg än provbetyg i alla ämnen och kurser. Relationen mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg behandlas utförligare i bilaga 2. 3.6.3Inrapportering av resultat på de nationella proven Av föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmän- nen67 framgår att vissa uppgifter ska lämnas när det gäller ämnes- proven i , specialskolan och sameskolan samt kurs- proven i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå. För alla elever i årskurs 3, 6 och 9 i ska uppgifter lämnas om personnummer, skolenhet, undervisningsgrupp, resultat och deltagande på ämnesproven. Motsvarande gäller för same- skolans årskurs 3 och 6 samt för specialskolans årskurs 4, 7 och 1068. För samtliga elever i gymnasieskolan som är aktuella för nation- ella prov lämnas uppgifter om skolenhet, kurs, kursens under- visningsgrupp, studievägskod, provtillfälle, årskurs, antal timmar kursen omfattar, antal timmar kursen varat före provtillfället, antal terminer kursen varar, personnummer samt om provet eller del- provet är ordinarie prov, ersättningsprov eller tidigare års prov. Dessutom ska resultat på provet och betyg på kursen eller preli- 66Lindahl, E. (2007). Systematiska avvikelser mellan slutbetyg och provresultat – spelar elevens kön och etniska bakgrund roll? 67Skolverkets föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. (SKOLFS 2011:142). 68För specialskolan behöver dock inte uppgifter om undervisningsgrupp lämnas. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan minärt betyg på kursen anges. Inom vuxenutbildning på gymnasial nivå lämnas uppgifter om personnummer, kurs, prov- version, provdatum, betyg på delprov, sammanvägt betyg på provet och vald skriftlig uppgift för de kursdeltagare som genomfört ett nationellt prov. När resultaten på de nationella proven rapporteras in görs två in- samlingar av provresultat. Den ena gäller samtliga elever i alla skolor. Den är en del av officiella statistik och görs av () på uppdrag av . För del (årskurs 9) har samtliga provbetyg samlats in . Sedan höstterminen 2011 insamlas även samtliga provbetyg på gymnasieskolans kursprov. har insamlingarna omfattat ett urval av skolor och endast vårtermi- nernas prov. Den andra insamlingen av provresultat görs av de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov. Den gäller ett slump- mässigt urval av elevlösningar och resultat på uppgiftsnivå för elever födda en viss dag . Dessutom ingår en enkät om provets genomförande. Enligt webbplats69 lämnas uppgifter till den första insamlingen in av huvudmännen eller direkt från skolenheterna. Till den andra insamlingen lämnar ansvariga lärare in uppgifterna. Frågan om vem hos huvudmannen eller skolenheten som rappor- terar in resultaten till den första insamlingen är däremot oreglerad. Det är en fråga att hantera inom skolans organisation och huvud- mannen eller rektorn kan utse någon annan än läraren att utföra uppgiften. De uppgifter som ska lämnas till SCB kan antingen redovisas i en Excelfil som SCB tillhandahåller eller som exporterade filer via något elevadministrativt system. 69 /statistik-och-utvardering/provresultat/lamna-uppgifter-1.219298 Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.6.5Skolverkets resultatredovisningar av nationella prov De resultat som samlas in redovisas av . Redovisningarna skiljer sig åt beroende på skolform.70 I presenteras resultaten på nationell nivå i tabeller som ingår i officiella statistik71. På skolenhetsnivå presen- teras resultaten i databasen . Där finns uppgifterna även sum- merade på kommunnivå och på nationell nivå, och det går att få dem uppdelade per huvudman. Dessutom redovisar resultat i olika rapporter och promemorior. De universitet och högskolor som utvecklar nationella prov gör också sammanställ- ningar om provens genomförande och om vad lärarna tycker om proven.73 Provresultat för specialskolan och sameskolan ingår inte i statistik. Provresultaten för gymnasieskolan publiceras – höstterminens resultat och vårterminens . Liksom för presenteras den nationella nivån i officiella statistik74 och skolenhetsnivån i Siris75. Motsvarande rapporter, promemorior och sammanställningar som finns för finns också för gymnasieskolan.76 ingår provresultat för vuxenutbildning på gymnasial nivå i den officiella statistiken. 3.7Anpassningar av de nationella proven På sin webbplats har information om anpassningar av de nationella proven.77 Där anges bl.a. att skolan måste utgå från den enskilda elevens förutsättningar när en eventuell anpassning av proven planeras. kan inte ange exakt vilka anpassningar läraren kan och inte kan göra, eftersom dessa beror på den enskilda elevens behov. I lärarinformationen till vart och ett av proven finns 70www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/insamling 71www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/grundskola/provresultat 72http://siris.skolverket.se/siris/f?p=SIRIS:59:0::NO::: 73www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/provresultat/provresultat-i-grundskolan-1.218122 74www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/provresultat 75http://siris.skolverket.se/siris/f?p=SIRIS:114:0::NO::: 76www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/provresultat/provresultat-i-gymnasieskolan- 1.218123 77www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/anpassning Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan mer konkreta anvisningar om hur läraren kan tänka kring anpass- ningar. Under särskilda delrubriker på sin webbplats utvecklar informationen om vad som gäller om anpassning för särskilda elevgrupper, se närmare nedan. För elever med funktionsnedsättning kan det behövas anpassning vid genomförandet av de nationella proven. Skolan måste, enligt Skolverket78, överväga vad provet ska pröva och vilka förutsätt- ningar eleven har innan sådana anpassningar görs. En elev måste inte ha en formell diagnos för att få göra ett prov på ett anpassat sätt. Det är rektorn som i första hand beslutar om anpassningar, men rektorn kan delegera beslutet till en lärare. Även om läraren har anpassat provsituationen är det, enligt , viktigt att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som gäller för ämnet eller kursen. När ett prov bedöms behöver läraren ha kunskap om elevens funktionsnedsättning, om konsekvenserna av att anpassa provet och om provens krav- och betygsgränser. Om en elev med funktions- nedsättning får använda sig av hjälpmedel i undervisningen kan rektorn besluta att dessa hjälpmedel även får användas under nationella prov. Detta förutsätter att proven fortfarande prövar det som är avsett. anger vidare79 att genomförandet av de nationella proven ibland behöver anpassas för elever med läs- och skrivsvårig- heter. Liksom för elever med andra funktionsnedsättningar måste proven fortfarande, trots anpassningarna, pröva det som är avsett. Enligt Skolverket80 kan genomförandet av de nationella proven för nyanlända elever ske på olika sätt utifrån vilket ämne det gäller och elevens kunskaper i svenska språket. Beroende på elevens språknivå 78www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/anpassning/funktionsnedsattning 79www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/anpassning/las-och-skrivsvarigheter 80www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/anpassning/nyanlanda Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan får rektorn avgöra om det är rimligt att eleven genomför hela eller vissa delar av ett prov. Utgångspunkten är, enligt , att alla elever i en årskurs ska genomföra proven. I vissa fall kan det ändå finnas särskilda skäl för en elev att inte delta i ett prov och då är det rektorn som fattar ett sådant beslut. 3.8Sekretess för nationella prov Nationella prov omfattas, för skolenheter med offentliga huvudmän, av bestämmelsen om provsekretess i offentlighets- och sekretess- lagen.81 För skolenheter med enskilda huvudmän finns skrivningar om sekretess i föreskrifter.82 Vid sekretess får provens innehåll inte röjas och därför ska sekretesskyddat material förvaras på ett betryggande sätt. Prov- sekretessen gäller för att ska ha möjlighet att åter- använda hela eller delar av de nationella proven. När nya prov konstrueras är det en utgångspunkt att provuppgifterna ska kunna användas igen.83 3.9Risk för fusk i nationella prov händer det att innehållet i ett nationellt prov sprids i för- väg.84 Enligt föreskrifter om hantering och genom- förande av nationella prov85 finns det ett ersättningsprov för vissa prov. Det är rektorn som beslutar om ersättningsprovet ska använ- das när ett prov har blivit känt före föreskrivet provdatum eller föreskriven provperiod. Ersättningsprovet får endast användas om det står klart att ett prov har blivit känt i förväg. 8117 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslag (2009:400). 82Skolverkets föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). Offentlighetsprincipen föreslås även införas för fristående skolor i betänkandet Ökad insyn i fristående skolor (SOU 2015:82). 83www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/sekretess 84Ett exempel är kursprovet i matematik 2 b som spreds i förväg till ett stort antal elever genom att provet fotograferades och delades i sociala medier, se bl.a. /om-skolverket/2.8676/mojligt-att-anvanda-ersattningsprov-1.235577 85Skolverkets föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Ersättningsprov skickas ut till skolorna med övrigt provmaterial. Om en rektor bedömer att det har förekommit fusk på skolan kan hon eller han besluta om att ersättningsprovet ska användas. Tanken är att ersättningsprovet ska genomföras på den ordinarie provdagen. kan också, om fusk avslöjas under själva provdagen, bestämma att ersättningsprovet får användas i efterhand.86 har lärarnas bedömningsanvisningar skickats ut sam- tidigt som de nationella proven. Bedömningsanvisningarna har fått öppnas dagen innan ett provs genomförande. Utifrån risken för fusk har det dock kritiserats att anvisningarna skickades ut i förväg. har därför beslutat att fr.o.m. /16 leverera bedömningsanvisningarna för proven i årskurs 9 och gymnasie- skolan efter provens genomförande.87 3.10De nationella provens konstruktion Regeringen har gett i uppdrag att konstruera nationella prov. lägger i sin tur ut provkonstruktionen på olika universitet och högskolor med dokumenterat utvecklings- och forskningsbaserat arbete inom relevanta områden för provverk- samheten. Av tabell 3.3 framgår vilka universitet och högskolor samt vilka institutioner som ansvarar för provutvecklingen i olika ämnen och kurser /16. 86www.skolverket.se/om-skolverket/2.8676/fragor-och-svar-om-fusk-vid-nationella-prov- 1.235746 87www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/bestallning-och-hantering/bestallning- och-hantering-av-nationella-prov-1.228394 Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan I arbetet med att konstruera de nationella proven samarbetar universiteten och högskolorna med yrkesverksamma lärare, lärar- utbildare och forskare. Det tar, enligt webbplats88, mellan 1,5 och att konstruera ett prov: uppgifter ska konstru- eras, granskas av referensgrupper, bedömas i relation till centralt innehåll och kunskapskrav, utprövas i liten skala, analyseras statistiskt, revideras eller kasseras, sättas samman till provversioner, utprövas i stor skala, analyseras statistiskt med avseende på mät- tekniska egenskaper och eventuella gruppskillnader samt kvalitets- granskas med avseende på formuleringar och eventuella stereotyper när det gäller exempelvis kön och etnicitet. Dessutom ska bedöm- ningsanvisningar utformas, utprövas och granskas samt poäng- gränser och andra krav för olika provbetyg bestämmas. 88 /bedomning/nationella-prov/hur-konstrueras-de-nationella-proven Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan prövas ut av 200–1 000 elever för att säkerställa att de fungerar på det sätt som det är tänkt. Kravgränser för de olika betygsstegen fastställs innan ett prov ges. De bestäms utifrån bedömningar av var kravgränserna ska gå för att svara mot de kunskapskrav som anges för olika betygssteg. Dessa bedömningar görs främst av aktiva lärare i samverkan med det universitet eller den högskola som ansvarar för konstruktionen av respektive prov. Bedömningarna kan på olika sätt kompletteras med data från utprövningar.89 Utöver nationella prov utvecklar olika typer av frivilliga bedömningsstöd. Dessa varierar mycket i sin utformning. En form av bedömningsstöd är frivilliga prov, som är uppbyggda på liknande sätt som de nationella proven och anger poänggränser för olika provbetyg. Sådana frivilliga prov finns i franska, spanska och tyska i årskurs 9 i . I gymnasieskolan finns prov i kurserna biologi 1, fysik 1 och 2, kemi 1, historia 1a1 och 1b, matematik 5 samt i franska, spanska och tyska steg 2, 3 och 4. Dessutom kom- mer det att finnas ett frivilligt prov i engelska 7. En annan form av bedömningsstöd är enskilda uppgifter, ofta med tillhörande bedömningsanvisningar och diskussionsmaterial. De enskilda uppgifterna liknar de uppgifter som finns i de frivilliga proven, men de är inte sammansatta till ett prov utan presenteras en och en eller några tillsammans. Därför anges inte heller några betygsgränser. Enskilda uppgifter finns bl.a. i SO-ämnena i grund- skolan och i samhällskunskap i gymnasieskolan. Ytterligare en form av bedömningsstöd är diagnostiska material eller kartläggningsmaterial. Dessa finns i i engelska, matematik, svenska, svenska som andraspråk och NO-ämnena. Utöver frivilliga prov, enskilda uppgifter och diagnostiska material finns det andra typer av bedömningsstöd. Det kan t.ex. vara själv- och kamratbedömningsmaterial, kommentarmaterial till 89 , J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan kurs- och ämnesplanernas kunskapskrav, inspirationsmaterial, stödmaterial samt kommenterade och bedömda elevexempel. Gemensamt för samtliga ovanstående bedömningsstöd är att de är frivilliga och inte obligatoriska för lärarna att använda. På Skol- verkets webbplats90 anges att syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning. Av de olika bedömningsstöden framgår ibland andra syften, t.ex. att underlätta för lärarna att bedöma elevernas kunskaper i ämnet eller kursen, att konkretisera kursplaner och ämnesplaner, att bidra till en ökad måluppfyllelse för eleverna samt att vara underlag och stöd för lärarnas kontinuerliga och formativa bedömning av elevernas kunskaper i ämnet eller kursen. Många av de bedömningsstöd som erbjuder finns i myndighetens s.k. bedömningsportal91. Där finns både öppet och skyddat material. Det skyddade materialet kräver inloggning. Att ett material är lösenordsskyddat kan bl.a. bero på upphovsrättsliga skäl eller på att uppgifter i materialet omfattas av sekretess. 3.11.2Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 i matematik, svenska och svenska som andraspråk Förutom de frivilliga bedömningsstöden har utarbetat obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och tal- uppfattning i årskurs 1.92 De obligatoriska bedömningsstöden ska användas fr.o.m. . och fram till kan de användas frivilligt i en utpröv- ningsomgång. De obligatoriska bedömningsstöd som har utvecklat gäller för årskurserna 1–3, men de kommer bara att vara obliga- toriska i årskurs 1. Syftet är att stödja en likvärdig bedömning av elevernas kunskapsutveckling i de tidiga skolåren. De obligatoriska bedömningsstöden syftar också till att följa upp elevens läs- och skrivutveckling samt kunskaper i matematik inom området tal- uppfattning som underlag för lärarens fortsatta undervisning. 90www.skolverket.se/bedomning/bedomning/bedomningsstod 91https://bp.skolverket.se/