sou · H4B323 · 2016-03-15 00:00:00 — Finns det flera optionsprogram i företaget ska optionerna värderas med ledning av de förhållanden som gällde när respektive avtal ingicks. Värdet på en anställds innehav av kvalificerade personaloptioner får sammantaget inte överstiga . Optionerna värderas när avtal ingås. Värdet på en option att förvärva en andel ska vid tillämpningen av 14 och 15 §§ anses motsvara andelens värde. Har det före optionsavtalet genomförts marknadsmässiga transaktioner i eller avseende företagets andelar ska andelsvärdet bestämmas med ledning av transaktionerna. Har någon sådan transaktion inte genomförts ska värdet på andelarna anses motsvara skillnaden mellan företagets bokförda tillgångar och skulder enligt den senast fastställda balansräkningen. Deltagare i optionsprogram- met ska vara anställd i företaget . Arbets- tiden ska uppgå till i genomsnitt av en heltidsanställning. Som arbetstid räknas frånvaro till följd av sjukdom, föräldra- ledighet och andra liknande för- hållanden som ersätts inom socialförsäkringssystemet. grammet får när optionsavtalet ingås inte vara delägare i före- taget eller vara närstående till delägare. Om företaget ingår i en koncern gäller kraven samman- taget för koncernen. Vad som anges om företagets storlek, verksamhet och värde på sådana fall för koncernen. Kravet på anställning innebär ett krav på anställning i något Kravet på att företaget inte får ha bedrivit verksamhet mer än Kravet på att någon andel i företaget inte får vara upptagen till handel på en reglerad Företag som ingått options- 11 a kap. får inte dra av kostnaden för dessa. En juridisk person som har En juridisk person som har gjort avdrag för avsättning till gjort avdrag för avsättning till en periodiseringsfond ska ta upp en periodiseringsfond ska ta upp beräknas till av stats- beräknas till av stats- före det kalenderår under vilket före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multipli- beskattningsåret går ut multipli- cerad med summan av gjorda cerad med summan av gjorda som den juridiska personen har som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. vid beskattningsårets ingång. 5 Senaste lydelse 2011:1256 Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska schablonintäkten justeras i motsvarande mån. Utdelningar och kapitalvinster på delägarrätter i företag som är eller har varit fåmansföretag eller därmed likställt företag räknas enligt 57 kap. 2 § i viss utsträckning till inkomstslaget tjänst. Kapitalvinster på andelar i svenska handelsbolag räknas enligt 50 kap. 7 § i viss utsträckning till inkomstslaget tjänst. Utdelningar och räntor på värdepapper räknas enligt 10 kap. 3 § i vissa fall till inkomstslaget tjänst. Utdelning och kapitalvinst på följande aktier och andelar tas upp till fem sjättedelar: –aktier i svenska aktiebolag, –andelar i svenska ekonomiska föreningar som inte är kooperativa, och –andelar i utländska juridiska personer, om inkomst- beskattningen av den utländska juridiska personen är jämförlig med inkomstbeskattningen enligt denna lag av ett svenskt företag, som inte är en kooperativ förening med motsvarande inkomster. Första stycket tillämpas inte om –företaget är marknads- noterat –företaget har varit mark- nadsnoterat men marknads- noteringen har upphört i anslutning till inledande av ett förfarande om inlösen, fusion, fission, likvidation eller konkurs, Första stycket tillämpas inte om –företaget är marknads- noterat –företaget har varit mark- nadsnoterat men marknads- noteringen har upphört i anslutning till inledande av ett förfarande om inlösen, fusion, fission, likvidation eller konkurs, 6 Senaste lydelse 2013:1106. ningsåret eller under något av de ningsåret eller under något av de med en röst- eller kapitalandel med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett på eller mer i ett bolag eller en marknadsnoterad bolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person, utländsk juridisk person, – andelarna är kvalificerade, – en kapitalvinst ska tas upp – en kapitalvinst ska tas upp som överskott av passiv närings- som överskott av passiv närings- verksamhet enligt 49 a kap. verksamhet enligt 49 a kap., eller – utdelningen ska tas upp som 3 § 7. Ett företag anses marknadsnoterat om någon andel i företaget är marknadsnoterad. Underlaget för årets gränsbelopp är det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats vid årets ingång. Vid beräkning av omkostnadsbeloppet tillämpas 25–35 §§. Detta gäller dock inte för de tillgångar som avses i 2 § andra stycket. Omkostnadsbeloppet ska minskas med tillskott som gjorts i annat syfte än att varaktigt tillföra kapital till företaget. Omkostnadsbeloppet ska även minskas med anskaffningsutgift för andelen till den del sådant tillskott, direkt eller indirekt har ökat värdet på andelen. För andelar som förvärvats genom att utnyttja sådana 7 Senaste lydelse 2011:1271. optioner som avses i 11 a kap. ska omkostnadsbeloppet i detta av- seende vara marknadsvärdet vid förvärvet. Vad som sägs i fjärde stycket gäller även för den som förvärvat en sådan andel genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt. Utdelning på en kvalificerad andel ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del den överstiger gränsbeloppet. Utdelning upp till gränsbeloppet ska tas upp till två tredjedelar i inkomstslaget kapital. Första stycket tillämpas inte om utdelningen ska tas upp som inkomst av tjänst enligt 10 kap. 3 § 7. Vid tillämpningen av 10 kap. 11 § ska, vid bedömningen av om ett värdepapper förvärvats på förmånliga villkor och hur stor förmånen är, hänsyn inte tas till villkor i förvärvsavtalet eller annat avtal som har samband med förvärvet och som i jämförelse med de allmänna villkor som gäller för instru- mentet i fråga inskränker förvär- varens möjligheter att disponera över instrumentet eller tillgodo- göra sig dess värde. 8 Senaste lydelse 2007:1419. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på avtal om förvärv av värdepapper och optionsavtal som ingåtts efter . 2.Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på avtal om förvärv av värdepapper och optionsavtal som ingåtts före ikraftträdandet. 3.För schablonintäkt som ska tas upp före ikraftträdandet gäller fortfarande bestämmelsen i 30 kap. 6 a § i den äldre lydelsen. Bestämmelsen i 1 § första stycket ska inte tillämpas om en annan avgiftspliktig ersättning än sådan förmån som avses i 1 § andra stycket utges av en fysisk person som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person och ersättningen har sin grund i anställning i hos någon annan än den som har utgett ersättningen. I sådant fall ska arbetsgivaravgifter i stället betalas av den hos vilken mottagaren är eller har varit anställd i Sverige.Utdelning på vissa värdepapper23 a §Sådan utdelning på värde- papper som enligt 10 kap. 3 § 7 inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp i inkomstslaget tjänst är avgiftsfri.35 lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen dels att 2 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 23 a §, samt ny rubrik närmast före 2 kap. 23 a § av följande lydelse. Bestämmelsen i 1 § första stycket ska inte tillämpas om en annan avgiftspliktig ersättning än sådan förmån som avses i 1 § andra stycket utges av en fysisk person som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person och ersättningen har sin grund i anställning i hos någon annan än den som har utgett ersättningen. I sådant fall ska arbetsgivaravgifter i stället betalas av den hos vilken mottagaren är anställd i . 9 Senaste lydelse 2008:824. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på avtal om förvärv av värdepapper som ingåtts efter . 2.Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om avtal om förvärv av värdepapper som ingåtts före ikraftträdandet. En ersättning eller en annan förmån än som avses i 5 § som har getts ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person, ska anses utgiven av den hos vilken mottagaren är eller har varit anställd i om lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 11 kap. 7 §, 15 kap. 7 §, 22 kap. 1 § och 39 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 15 kap. 10 a §, 22 kap. 26 och 27 §§ och 39 kap. 18 §, samt nya rubriker närmast före 22 kap. 26 och 27 §§ och 39 kap. 18 § av följande lydelse. En ersättning eller en annan förmån än som avses i 5 § som har getts ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person, ska anses utgiven av den hos vilken mottagaren är anställd i om 1.ersättningen eller förmånen kan anses ha sin grund i anställningen, och 2.det inte finns något anställningsförhållande mellan utgivaren och mottagaren. Om en ersättning eller en Om en ersättning eller en annan förmån än som avses i 5 § annan förmån än som avses i 5 § har getts ut av en fysisk person har getts ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person, ska en utländsk juridisk person, ska kontrolluppgift lämnas av den hos vilken mottagaren är eller har varit anställd i om 1.ersättningen eller förmånen kan anses ha sin grund i anställningen, och 2.det inte finns något anställningsförhållande mellan utgivaren och mottagaren. förvärv av värdepapper på grund av tjänst som skett på förmånliga villkor enligt 10 kap. 11 § första (1999:1229) ska i kontroll- uppgiften värdet på sådan förmån uppgift om vilka värdepapper det gäller samt det pris förvärvaren I detta kapitel finns be- I detta kapitel finns be- stämmelser om skyldighet att stämmelser om skyldighet att bostadsrätt och andelar i vissa bostadsrätt och andelar i vissa bostadsföretag (2 och 3 §§), bostadsföretag (2 och 3 §§), eller bostad som innehas med eller bostad som innehas med hyresrätt (4 §), hyresrätt (4 §), – samfällighet (5 och 6 §§), – samfällighet (5 och 6 §§), – räntebidrag (7 §), – räntebidrag (7 §), 9 §§), 9 §§), försäkring (10 §), försäkring (10 §), 10 Senaste lydelse 2015:768. –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastnings- skatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), och certifierade utsläpps-minskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), investeraravdrag (23 och 24 §§), och – skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el (25 §). –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastnings- skatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), och certifierade utsläpps-minskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), investeraravdrag (23 och – skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el (25 §), –värdepappersförvärv på grund av tjänst (26 §), och –andelsförvärv genom ut- nyttjande av kvalificerade personaloptioner (27 §). Värdepappersförvärv på grund av tjänst om förvärv av värdepapper på grund av tjänst som inte skett på förmånliga villkor enligt 10 kap. 11 § första stycket inkomstskatte- lagen (1999:1229). lämnas vid förvärv av andelar i ett företag som är noterat på en börs eller en marknadsplats. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som gett ut förmånen. I kontrolluppgiften ska finnas uppgift om vilka värdepapper det gäller samt det pris förvärvaren om att kvalificerade personal- optioner enligt 11 a kap. inkomst- jats för förvärv av andelar. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer av den i vars tjänst rättigheten har förvärvats. I detta kapitel finns bestäm- I detta kapitel finns bestäm- – definitioner (2 §), – definitioner (2 §), skyldighet (3 §), skyldighet (3 §), 10 §§), 10 §§), 12 §§), 12 §§), som avser torg- och marknads- som avser torg- och marknads- handel (13 §), handel (13 §), som avser omsättning av investeringsguld (14 §), investeringsguld (14 §), som avser internprissättning (15 som avser internprissättning (15 och 16 §§), och och 16 §§), – föreläggande (17 §). – föreläggande (17 §), och (18 §) Den som överlåter värde- papper till annan på grund av bedömningen av värdet. uppgifter som är nödvändiga för att det ska kunna bedömas om villkor och hur stor förmånen i så 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på avtal om förvärv av värdepapper och optionsavtal som ingåtts efter . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avtal om förvärv av värdepapper och optionsavtal som ingåtts före ikraftträdandet. förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandeförordningen (2011:1261) att det ska införas en ny paragraf, 9 kap. 10 §, samt ny rubrik närmast 9 kap. 10 § av följande lydelse. överlåtelse av värdepapper som avses i 39 kap. 18 § skatteförfar- andelagen (2011:1244) ska innehålla uppgift om 1. värdepapperet, 2. hur värdet bestämts, och 3. vilka värderingsparametrar som lagts till grund för bedöm- ningen. Till dokumentationen ska fogas de avtal som gäller för överlåtelsen. får meddela föreskrifter om uppgifter om värde- papperet och om värderings- parametrarna samt om undantag från skyldigheten att dokumentera vissa förvärv. Denna förordning träder i kraft och tillämpas på avtal om förvärv av värdepapper som ingåtts efter . 2Uppdraget och dess genomförande Enligt direktiven är mitt uppdrag att göra en översyn av skatte- reglerna för finansiella instrument som tilldelas nyckelpersoner i ett företag, s.k. incitamentsprogram (direktiv 2014:33), se bilaga 1. Syftet är enligt direktiven att åstadkomma konkurrenskraftiga regler för att öka möjligheterna att attrahera och behålla nyckel- kompetens samt främja tillväxt. Jag ska kartlägga olika typer av aktierelaterade incitaments- program samt analysera hur beskattningen av incitamentsprogram påverkar utformningen och möjligheten för företag att använda sig av sådana program. Enligt direktiven ska jag också analysera vilka villkor som kan knytas till värdepapper utan att beskattningen förändras och om det finns behov av att lagreglera dessa villkor. Behovet av förändringar i skattereglerna för att förbättra reglerna och göra dem mer effektiva för att rekrytera och behålla nyckel- personer inom företaget ska vidare analyseras. I uppdraget ingår även att utifrån analyserna lämna förslag på de förändringar i skattereglerna, inklusive skatteförfarandereglerna, som befinns lämpliga. Då det enligt direktiven är särskilt angeläget att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag bör jag även redogöra för eventuella för- och nackdelar med att begränsa en eventuell förändring av beskattningen till att gälla endast en viss avgränsad grupp av företag. Uppdraget och dess genomförande Utredningen har haft elva sammanträden med samtliga experter inbjudna. Jag och sekretariatet har därutöver haft flera möten med intresseorganisationer, entreprenörer och företagsledare. Även i övrigt har jag haft många kontakter med intressenter. har sekretariatet anordnat utfrågningar. Vid en av dessa har representanter för , Industrivärden och advokat- firman presenterat förslag till hur reglerna för beskattning av incitamentsinkomster ska kunna ändras. Dessa förslag behandlas i kapitel 8. Mer allmänna frågor om incitaments- beskattning har diskuterats. Vid den andra har frågor som gäller incitamentsbeskattningens betydelse för små tillväxtföretag disku- terats med representanter för sådana företag och med represen- tanter för företag som finansierar sådan verksamhet. 3Motiv för särskild beskattning av incitamentsprogram Som framgår av kapitel 4 har vissa länder valt att beskatta inkomster från incitamentsprogram på ett annat sätt än andra liknande inkomster. De särskilda beskattningsreglerna har olika utformning och olika syften. I vissa fall handlar det om att genom en särskild skattebehandling av förvärv av andelar eller andra värdepapper öka förutsättningarna för ledande befattningshavare i ett företag att också bli ägare i företaget. I andra fall är det breda program som riktar sig till hela personalen där alla gynnas. Det finns också exempel på regler som riktar sig till mindre företag och deras ägare. Som en utgångspunkt anser jag det vara viktigt att diskutera de motiv som kan finnas för förslag som behandlar incitaments- inkomster på ett annat sätt än andra motsvarande inkomster. Denna och närliggande frågor behandlas i detta kapitel. Det finns tydliga beröringspunkter mellan denna diskussion och de ställ- ningstaganden jag redovisar i kapitel 7 och 11. Kapitlet ägnas åt några nyckelfrågor. Den första frågan är om det finns tillräckliga samhällsekonomiska motiv för att med gener- ella och breda åtgärder stödja incitamentsprogram genom att beskatta inkomster från sådana på ett annat sätt än andra motsvar- ande inkomster. Jag försöker besvara frågan genom att redovisa forskning och annat underlag som finns. rymmer egentligen två frågor: Finns det stöd för att incitamentsprogram i företagen är värdefullt för samhället? Om svaret är ja – finns där därmed också stöd för att incitamentsprogram bör gynnas skattemässigt? Motiv för särskild beskattning av incitamentsprogram Först i kapitlet (avsnitt 3.2.) redovisar jag vad som sägs i direktiven om värdet av incitamentsprogram, men också vad som framgår av en i ämnet. Även om jag inte primärt har till uppdrag att analysera denna fråga är det inte möjligt att värdera skälen för att skattegynna incitamentsinkomster om man inte har någon uppfattning i frågan om incitamentsprogram har ett värde för samhället eller inte. Det finns en inneboende motsättning mellan å ena sidan skatteregler som behandlar inkomster respektive utgifter av samma slag på samma sätt (neutrala regler) och å andra sidan sådana som särskilt gynnar t.ex. incitamentsinkomster. Stöd för neutral beskattning och därmed i princip emot särskilda regler för incitamentsinkomster redovisas i det efterföljande avsnittet. Det gäller de skattepolitiska riktlinjer som beslutat om (avsnitt 3.2.1 och en avsnitt 3.2.2). I avsnitt 3.3 behandlas tillväxtteori och motiv för särreglering. Frågan är då när det kan vara motiverat att gynna vissa företag och vilka företag som i så fall bör gynnas. 3.2Incitamentsprogrammens betydelse för företagen och för samhället I direktiven beskrivs bakgrunden och de ekonomiska motiven till incitamentsprogram som: Det centrala ekonomiska motivet för användning av incitaments- program är att de är ett medel för att minska det s.k. principal-agent- problem som uppstår mellan de anställda i ett företag och företagets ägare. Detta innebär konkret att anställda och ägare inte alltid har samma intressen. Aktierelaterade incitamentsprogram ger de anställda möjlighet att ta del av företagets värdetillväxt och därmed få större ekonomiskt utbyte när det går bra för företaget. Incitaments- program kan därmed sägas ge anställda och ägare gemensamma intressen när det gäller företagets verksamhet. Detta innebär att de anställda får incitament att prestera bättre och att stanna i företaget, vilket ligger i ägarnas intresse. Incitamentsprogram kan således motverka intressekonflikter mellan ägare och anställda genom att de påverkar motivationen och därmed produktiviteten bland de anställda. För unga och växande företag kan incitamentsprogram därmed underlätta rekrytering av ny personal. Motiv för särskild beskattning av incitamentsprogram användas som komplement till kontant lön för att öka möjligheterna för relativt kapitalsvaga, yngre företag att konkurrera med mer väletablerade företags möjligheter att ge högre löner till nyckel- kompetens.1 Direktivens utgångspunkt är alltså att det finns argument för att incitamentsprogram kan fungera för att minska eventuella intressekonflikter mellan ägare, företagsledning och anställda. Genom att göra de anställda till möjliga delägare som kan få ta del av företagets framgång och avkastning kan ledning och anställda jobba för en gemensam sak. 3.2.2Vad säger forskningen? Argumenten att incitamentsprogram ger fördelar för bolagsstyr- ningen, rekrytering och möjlighet att byta kontant lön mot framtida ersättning är grundläggande och följer en logik. Detta stödjs också delvis av empirisk forskning som kan visa att till exempel bolagsstyrningen förbättras då personer i nyckelpositionen, ledning och beslutsfattare ges bättre incitament att ta beslut som gynnar investerare. Forskningen är främst inriktad mot marknadsnoterade aktie- bolag, men bör i stort gälla företag i allmänhet. Detsamma gäller rekrytering av nyckelpersoner, åtminstone på så sätt att den anställde kan känna sig mer involverad. Den empiriska forskningen på detta område är dock mer begränsad. Europeiska kommissionen har ända intresserat sig för olika sätt att få anställda mer finansiellt deltag- ande i företagens aktiviteter (översatt employee financial participa- tion – EFP). uppmärksammades vikten av och det växande intresset kring EFP, särskilt för små och medelstora företag. Kommissionens projekt ”Action Plan to reform European company law and corporate governance” som startade /2014 omfattar därför även förbättrade villkor för anställdas aktieägarskap (employee share ownership – ). Baserat på tidigare erfarenheter och senaste data kring omfattning och effekter av olika EFP-program inom EU gav 1 Kommittédirektiv Dir 2014:33, Skatteregler för incitamentsprogram, s. 2-3. Motiv för särskild beskattning av incitamentsprogram kommissionen i uppdrag att gå igenom samtliga EU-länders regler för aktierelaterade program och konsekvenserna av dessa. Resultatet redovisas i rapporten ”The Promotion of Employee Ownership and Participation” som presenterades i oktober 2014.2 I inledningen av rapporten samman- fattas resultaten. De företag som helt eller delvis ägs av de anställda är överlag är mer lönsamma, genererar fler nya jobb och betalar mer i skatt än sina konkurrenter. Vidare beskriver rapporten att EFP leder till högre produktivitet i ekonomin och därmed ökad konkurrens och tillväxt, vilket i sin tur skulle leda till minskat utanförskap och arbetsmarknadsfriktioner som nyckel- personer stannar hos arbetsgivaren. Dessutom gynnas enligt rapporten generationsväxlingar och kapitaltillgången för små och medelstora företag förbättras. Slutsatserna baseras på omfattande enkätundersökningar genomförda mellan 2010 (European Working Conditions Survey) och 2013 (Survey). Data visar även att antalet program inriktade mot att göra fler anställda till delägare i företaget har ökat avsevärt . Det ska noteras att slutsatserna omfattar alla typer av EFP, det vill säga program för vinstdelning till de anställda, incitamentsprogram med både options- och aktieägarprogram och mer kollektiva ägarskapsprogram där de anställda genom en extern part blir delägare i företaget främst genom vinstdelning. De breda argumenten i rapporten för anställdas ökade delägarskap i företagen är i princip att ökat inflytande hos de anställda och möjlighet att ta del av företagets avkastning skulle leda till förbättrad drift av företaget, att nyckelpersoner stannar i företaget och att kapitaltillgången förbättras. Vid en djupare analys av de empiriska beläggen för EFP visar det sig att information om främst omfattningen är svår att bedöma då samtliga EU-länder enligt rapporten tycks sakna någon typ av registersystem för olika typer av EFP (som vinstdelning, aktie- eller optionsprogram riktade till anställda eller liknande). Den främsta informationskällan anges vara mindre enkätundersökningar genomförda av forskare inom akademin i något eller några få länder