sou · H4B352 · 2016-08-22 00:00:00 — Det ingår också att redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har i ett jämställdhetsperspektiv, särskilt i fråga om kvinnors möjlighet att få tillgång till isoleringsbrytande åtgärder. Därtill ingår att redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har i ett barnrättsperspektiv. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med och inhämta upplysningar från , , domstolar, Kriminalvården, , och samt, i den utsträckning som utredaren finner det behövligt, med andra organisationer och myndigheter. Utredaren ska också hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom . Särskilt angeläget är det att utredaren följer och tar del av relevant kunskap från uppdraget till att genomföra en kartläggning av situationen i häkte och uppdraget till Statskontoret att granska hanteringen av forensiska undersökningar i mål med häktade personer. Utredaren får ta upp sådana närliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förutsättning att uppdraget ändå bedöms kunna redovisas . Uppdraget ska redovisas . Enligt direktiven har utredaren haft i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning och i vilka situationer befintliga alternativ till häktning används, i vilken utsträckning och i vilka situationer det hålls kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar, i vilken utsträckning och i vilka situationer det förekommer mycket långa häktningstider, samt för vilka brott och i vilka situationer barn häktas, och hur eventuella restriktioner används och utformas i dessa fall. För kartläggningen av långa häktningstider och häktning av barn har , främst genom Utvecklingscentrum , varit oss behjälplig med statistikuppgifter. Brister i åklagarnas diarieföringsrutiner av restriktionsbeslut och restriktionslättnader samt ibland även av domstols beslut att häva häktning samt brister i informationsöverföringen mellan Kriminalvården och gör dock att tillförlitligheten av uppgifterna är otillfredsställande. Till exempel har det visat sig att inte alltid får information från Kriminalvården om när en häktad nöjdförklarat sig (dvs. förklarat att han eller hon inte kommer att överklaga domen, vilket får till följd att påföljden kan verkställas och häktningen upphör) eller när Kriminalvården, med stöd av domstolsbeslut, släpper en person ur häktet sedan tänkt dag för villkorlig frigivning har infallit. Med Utvecklingscentrum Malmös hjälp har vi kunnat se att denna informationsbrist i flera fall har lett till felaktiga statistikuppgifter. Arbetet med att begränsa häktningstiderna och minska restriktionsanvändningen är viktigt såväl för den enskilde som för samhället i stort. För att kunna bedöma var behovet av insatser är som störst och för att kunna utvärdera genomförda förändringar är det av avgörande betydelse att det finns lättillgänglig och tillförlitlig statistik. bör, tillsammans med Kriminalvården och Polisen, åtgärda dessa brister. I vilken utsträckning och i vilka situationer används befintliga alternativ till häktning? I direktiven konstateras att de befintliga alternativen till häktning, dvs. övervakning, reseförbud och anmälningsskyldighet, inte används särskilt ofta. Statistik över sådana beslut av domstol saknas. Efter våra kontakter med domstolspersonal och andra domstolsaktörer kan vi konstatera att domstolsbeslut om reseförbud, anmälningsskyldighet och övervakning är mycket ovanliga. Åklagarbeslut om reseförbud och anmälningsskyldighet är, såvitt vi kan bedöma, något vanligare. meddelades 43 åklagarbeslut om reseförbud och 45 åklagarbeslut om anmälningsskyldighet. 31 av dessa avsåg beslut om såväl reseförbud som anmälningsskyldighet. Alternativet övervakning har visat sig bli aktuellt i princip uteslutande när den misstänkte redan befinner sig på någon form av institution. I vilken utsträckning och i vilka situationer hålls det kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar? Av uppgifter från domstolarnas gemensamma målhanteringssystem framgår att 425 eller av alla häktningsförhandlingar hölls som kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar. Mellan de enskilda domstolarna skiljer tillämpningen sig åt och kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar är förhållandevis vanliga vid vissa tingsrätter men betydligt ovanligare vid andra. Som exempel kan nämnas att så många som av alla häktningsförhandlingar vid 2015 handlades som kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar. var den andelen vid andra tingsrätter så låg som en procent. De brottstyper som är vanligast förekommande vid kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar är enklare butiksstölder, grova rattfyllerier, vissa narkotikabrott samt brukande av falsk urkund. I vilken utsträckning och i vilka situationer förekommer det mycket långa häktningstider? För kartläggningen av i vilken utsträckning och i vilka situationer det förekommer mycket långa häktningstider har vi fått del av statistikuppgifter från genom Utvecklingscentrum . Som tidigare nämnts är uppgifterna behäftade med viss osäkerhet. Beslut som fattats av annan än åklagare måste registreras in manuellt hos , vilket i sig kan skapa utrymme för fördröjning och felregistrering. Det har dessutom visat sig att det förekommer brister i informationsöverföringen mellan Kriminalvården och vilket kan medföra att för häktningar redovisas än de verkliga. Efter att Utvecklingscentrum har varit behjälpliga med att studera ärenden med mycket långa häktningstider och göra justeringar på grund av upptäckta felregistreringar utvisar statistiken över avslutade häktningar 2015 att 493 personer var frihetsberövade eller mer. Av dessa var sju personer inte häktade i faktisk mening utan förvarades i häkte i avvaktan på utlämning på grund av beslut om överlämnande i enlighet med europeisk arresteringsorder. Av återstående 486 personer förekommer 37 stycken i ärenden med åtkomstskyddade uppgifter vilket innebär att vi inte kunnat ta del av någon information om de ärendena. Åtkomstskyddade utredningar avser emellertid typiskt sett mycket grov brottslighet med stor kollusionsfara alternativt ärenden som är mycket uppmärksammade i media. För resterande 449 personer som Utvecklingscentrum granskat var den genomsnittliga häktningstiden , dvs. cirka sju och en halv månad. Den som var häktad längst tid var häktad , dvs. Tio av de 449 personerna var häktade innan åtal väcktes. 49 var häktade innan åtal väcktes. Den genomsnittliga häktningstiden för de 449 personerna innan åtal väcktes var . De vanligaste brottsmisstankarna vid mycket långa häktningstider är mord eller försök till mord, grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling och grovt bedrägeri. För vilka brott och i vilka situationer häktas barn, och hur används och utformas eventuella restriktioner i dessa fall? För kartläggningen av för vilka brott och i vilka situationer som barn häktas samt hur restriktioner används och utformas i dessa fall har vi fått del av statistikuppgifter från genom Utvecklingscentrum . Uppgifterna om restriktioner samt uppgifterna om vilka restriktionslättnader som beslutats är osäkra eftersom diarieföringen, som tidigare nämnts, i vissa fall är bristfällig. Den bristfälliga diarieföringen innebär sannolikt att lättnaderna har varit något fler än vad som framgår av vårt material. De vanligaste brottsmisstankarna som barnen satt häktade för var rån eller grovt rån, mordbrand, mord eller mordförsök, våldtäkt eller grov våldtäkt, grov misshandel, grov stöld samt grovt narkotikabrott. Av årsredovisning följer att av de 140 barn som var häktade 2015 hade 115 restriktioner i någon form. Av det material som vi fått tillgång till framgår det inte hur många av dessa barn med restriktioner som inte hade tillgång till TV och tidningar. Enligt besked från Utvecklingscentrum förekommer dock sådana restriktioner endast undantagsvis. Eftersom det av administrativa skäl tar innan samsittning eller besök och telefonsamtal från personer utanför häktet kan komma till stånd har vi valt att redovisa användningen och utformningen av restriktionerna för de barn som suttit häktade i eller mer. Av de barn som suttit häktade med restriktioner under minst tilläts samsittning. Det framgår dock inte när beslutet om samsittning fattades, vilket innebär att barnen kan ha suttit häktade många veckor innan samsittning medgavs. Många av de barn som tilläts att samsitta hade tillstånd att ta emot besök eller samtal från en eller flera personer utanför häktet. Av de som inte tilläts samsittning hade tillstånd att ta emot besök utifrån av någon eller flera personer, vanligtvis anhörig eller socialsekreterare. Övriga hade enligt statistikuppgifterna inte några restriktionslättnader alls. Exempel på mall för beslut om restriktioner ☐Åklagaren får inte tillstånd att meddela restriktioner. ☐Åklagaren får tillstånd att meddela restriktioner såvitt gäller: ☐ Kontakt med personer utanför häktet Skälen för restriktionen uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. ☐ Risk för kontakt med medmisstänkt, direkt eller genom annan utanför häktet: Det finns en risk att den misstänkte, direkt eller genom annan utanför häktet, kontaktar medmisstänkt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för kontakt med annan förhörsperson, direkt eller genom annan utanför häktet: Det finns en risk att den misstänkte och annan förhörsperson, direkt eller genom annan utanför häktet, får kontakt och anpassar sina uppgifter efter varandra på ett oriktigt sätt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för förstörd bevisning: Det finns en risk att den misstänkte förmår annan att skapa, gömma eller förstöra bevis och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Vistelse i gemensamhet med andra intagna Skälen för restriktionen uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. ☐ Risk för kontakt med medmisstänkt, direkt eller genom intagen: Det finns en risk att den misstänkte, direkt eller genom intagen, kontaktar medmisstänkt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för kontakt med annan förhörsperson, direkt eller genom intagen: Det finns en risk att den misstänkte och annan förhörsperson, direkt eller genom intagen, får kontakt och anpassar sina uppgifter efter varandra på ett oriktigt sätt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för förstörd bevisning: Det finns en risk att den misstänkte förmår annan att skapa, gömma eller förstöra bevis och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Samsittning med annan intagen Skälen för restriktionen uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. ☐ Risk för kontakt med medmisstänkt, genom intagen: Det finns en risk att den misstänkte, genom intagen, kontaktar medmisstänkt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för kontakt med annan förhörsperson, genom intagen: Det finns en risk att den misstänkte och annan förhörsperson, genom intagen, får kontakt och anpassar sina uppgifter efter varandra på ett oriktigt sätt och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Risk för förstörd bevisning: Det finns en risk att den misstänkte förmår annan att skapa, gömma eller förstöra bevis och på så sätt försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. ☐ Möjlighet att följa vad som händer i omvärlden Skälen för restriktionen uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. ☐ Risk för kännedom om uppgifter i utredningen: Det finns en risk att den misstänkte får kännedom om uppgifter på ett sätt som försvårar utredningen. Risken avtar genom restriktionen. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. Ju. 43.Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.