sou · H4B361 · 2016-09-26 00:00:00 — •analysera och beskriva de fördelar och nackdelar som finns med att staten förordar ett statligt fondalternativ framför andra fonder, •analysera och föreslå vilka premiepensionssparare som bör vara målgrupp för rekommendation om sparande i AP7 Såfa, •bedöma om ett tydligare statligt förespråkande av AP7 Såfa är motiverat utifrån den risknivå och placeringsinriktning som finns för förvalsfonden, •beskriva alternativa åtgärder för att underlätta för sparare med otillräcklig kunskap om systemet eller ovilja att vara aktiva på fondtorget, •bedöma om ytterligare insatser för att öka den finansiella kun- skapen behövs, och •ge en samlad bedömning av förslaget att staten förordar ett stat- ligt fondalternativ, om utredaren anser att åtgärden är motive- rad, och beskriva hur det skulle kunna genomföras. Kan bekräftelseval för nya pensionsrätter utformas så att fler lyckas bättre med sin fondförvaltning? Av dem som gjorde ett aktivt val avseende i vilka fonder som deras premiepensionsmedel ska placeras vid lanseringen av premie- pensionen har därefter inte bytt fonder. Många val har därför sannolikt fallit i glömska även om en del individer gjort långsiktiga placeringsbeslut i exempelvis generationsfonder och därför inte byter fonder. Nya premiepensionsmedel, som baseras på storleken på intjänad pensionsrätt, placeras i de valda fonderna. För att öka sannolikheten för att fler gör medvetna pla- ceringsval föreslås i departementspromemorian att ett system in- förs som innebär att premiepensionssparare bekräftar hur nya pensionsrätter ska placeras, ett s.k. bekräftelseval. Alternativt kan det enligt departementspromemorian övervägas om bekräft- elseval ska ske mer sällan, t.ex. vartannat eller om årliga bekräftelseval bedöms vara betungande. Enligt departementspromemorian bör det också övervägas om ett särskilt bekräftelseval avseende även tidigare placerat kapital inom premiepensionen kan göras som en engångsåtgärd mot bak- grund av att många individer upplevde en stor press att göra ett eget val . •analysera och beskriva fördelar och nackdelar med ett införande av obligatoriska bekräftelseval, •analysera vilka premiepensionssparare som bör omfattas av obli- gatoriska bekräftelseval, •föreslå och motivera hur ofta bekräftelseval bör ske, •analysera och ta ställning till hur bekräftelsen ska ske, vad som blir konsekvensen av att inte ta ställning till ett obligatoriskt be- kräftelseval och betydelsen av valblankettens utseende för re- sultatet, •ta ställning till om obligatoriska bekräftelseval ska gälla endast för placering av nya pensionsrätter eller också ska kunna inne- fatta redan intjänat pensionskapital, och •analysera och motivera om det finns andra åtgärder än obliga- toriska bekräftelseval som vid en samlad bedömning är bättre för att minska risken för systematiskt svag avkastning. Bör ett avgiftstak införas för premiepensionsfonderna? inom premiepensionssystemet bör syfta till att uppnå bästa möjliga nettoavkastning för pensionsspararen. Det innebär inte att det finns ett egenvärde i att i alla lägen minimera alla kostnader, eftersom en del kostnader är nödvändiga för att uppnå ett bra förvaltningsresultat. Allt annat lika så är lägre kost- nader dock att föredra framför högre kostnader. Pensionsmyndig- heten har i sitt avtal med fondförvaltarna en s.k. rabattrappa som innebär att ju större kapital som förvaltas av respektive fondbolag desto större krav har på återbetalning av förvaltningsarvode. Den privata marknaden för rådgivnings- och förvaltningstjäns- ter som utvecklats för premiepensionssparande innebär bl.a. att individer ger företag fullmakt att utöva individens valfrihet. Med hjälp av fullmakten kan företaget välja att placera premiepensions- spararens medel i egna dyra fonder på fondtorget och på så sätt kringgå intentioner med rabattrappan. Ett sätt att motverka denna utveckling är att införa ett tak för avgifts- uttaget men där variation mellan olika fondkategorier kan före- komma. Åtgärden väntas bl.a. leda till en prispress på extrema av- giftsnivåer och att fondbolag med en avgift över den valda taknivån antingen anpassar sin avgiftsnivå till de nya villkoren eller väljer att avregistrera sina fonder från fondtorget. •analysera och beskriva fördelar och nackdelar med införande av avgiftstak, •föreslå och motivera nivå för avgiftstak, •bedöma om ett avgiftstak bör kombineras med dagens rabatt- rappa och i så fall beskriva hur denna kombination bör ut- formas, •analysera och föreslå om avgiftstaket ska vara lika för alla fonder eller om det ska finnas en differentiering i avgift mellan olika typer av fonder, •bedöma hur ett avgiftstak påverkar premiepensionsspararnas avkastning , •beskriva de praktiska konsekvenserna av ett genomförande, t.ex. hur kapital ska flyttas från de fonder som lämnar fondtorget till kvarvarande fonder, •bedöma påverkan på kapitalmarknaden och på den samlade kapi- talansamlingen hos de fonder som är kvar på fondtorget efter ett införande av ett avgiftstak, •bedöma hur konkurrenssituationen på fondmarknaden påverkas av ett avgiftstak, och •ge en samlad bedömning av förslaget att införa ett utgiftstak, om utredaren anser att åtgärden är motiverad, och beskriva hur det bör genomföras. Hur kan risktagandet begränsas? På fondtorget finns bl.a. nischade fonder med hög risk. Sådana fonder ger möjlighet till hög avkastning men också en risk för låg avkastning. De bedöms därmed bidra till att öka spridningen av premiepensionen för individer med samma inkomst. I syfte att ta ett större ansvar för utfallet och begränsa sprid- ningen något föreslås i departementspromemorian att fondutbudet bör begränsas till en meny motsvarande den som används av pro- fessionella investerare. Detta ska ske genom att det ställs kvalitets- krav på fonderna som i sig syftar till en rimlig riskspridning. En framgångsrikt genomförd riskbegränsning bedöms i depar- tementspromemorian bl.a. få följande effekter: •Färre fonder och ett mer överskådligt fondtorg. •Lägre kostnader då kapitalet koncentreras till färre fonder. •Mindre spridning i avkastningsresultat mellan individer på grund av att högriskalternativen begränsas. I departementspromemorian konstateras även att det finns flera svårigheter med detta förslag. Det är bl.a. en stor utmaning att de- finiera maximalt tillåtet risktagande, exempelvis varför vissa inve- steringsinriktningar får finnas på fondtorget medan andra inte til- låts. Dessutom tenderar risknivåerna att variera , vilket kan få till följd att fonder kan pendla fram och tillbaka på fondtorget genom att de först har acceptabel risknivå för att senare, då de upp- visar alltför hög risk, tvingas lämna fondtorget. Detta skapar en osäkerhet och olägenhet för de sparare som väljer dessa fonder. Därtill bedöms antalet fonder på fondtorget inte reduceras tillräck- ligt mycket för att informationskostnaderna för individen ska minska i någon större omfattning. Till följd av svårigheterna med detta principiella förslag lämnas i departementspromemorian inga mer konkreta förslag om kriterier. Det krävs därför att en för- djupad utredning om förslaget ska genomföras. •analysera och beskriva metoder för att begränsa risken på fond- torget, •motivera vilken åtgärd utredaren förordar, •analysera och beskriva fördelar och nackdelar med åtgärden, och •ge en samlad bedömning av förslaget att införa metoder för att begränsa risken på fondtorget, om utredaren anser att åtgärden är motiverad, och hur det bör genomföras. Bör individen debiteras för kostnader för fondtorget baserat på utnyttjande? Uppbyggnaden av fondtorget innebar en stor investeringskostnad för dåvarande . Denna kostnad debite- ras spararen genom årliga avskrivningar . Kostnaden belastar alla individer oavsett om fondtorget utnyttjas eller om individens kapital läggs i förvalsalternativet. har dessutom mindre kostnader kopplat till fondtransaktioner då de väsentliga kostnaderna för fondtransaktioner belastar fonderna och de sparare som finns där. Det är dock viktigt att notera att fondspararna inte bara utgörs av premiepensionssparare, eftersom de flesta fonderna även är öppna på den privata fondmarknaden med både svenska och internationella sparare. kännetecknas i ett internationellt perspektiv av låga förvaltningsarvoden genom att fondbolagen tvingas acceptera en rabattrappa. Det är således fördelaktigt för spararen att placera ka- pital i fonder på fondtorget jämfört med motsvarande fonder på privata marknaden. I departementspromemorian finns förslag som innebär att de individer som är aktiva och drar nytta av de rabatterade avgifterna också ska belastas med kostnaderna som har för att upprätthålla fondtorget. Kostnaden kan vara relaterad till dels om kapital placeras på fondtorget över huvud taget, dels till antalet transaktioner. Även om löpande kostnader är förhållandevis begränsade kan införandet av engångs- debitering medföra att man prövar en gång extra om man vill ut- nyttja fondtorget. •analysera och beskriva fördelar och nackdelar med att införa debitering vid fondbyte, •bedöma hur stora kostnader som bör debiteras för ett fondbyte om åtgärden införs, •bedöma vilka kostnader för ett fondbyte som en debitering bör baseras på, •bedöma hur stora merkostnader som åtgärden innebär för pen- sionssystemet jämfört med dagens förfarande, och •ge en samlad bedömning av förslaget att införa debitering vid fondbyte, om utredaren anser att åtgärden är motiverad, och be- skriva hur det bör genomföras. Bör den traditionella försäkringen inom Premiepensionssystemet förändras? har sedan premiepensionssystemet lansera- des tillhandahållit en traditionell försäkring som ett alternativ till fondplaceringar för individer som gått i pension. Motivet för ett sådant alternativ är att pensionären ska kunna växla sitt pensions- kapital till en form med låg risk så att den månatliga pensionen blir stabil. När väl traditionell försäkring har valts är det sedan inte möjligt att välja tillbaka till fondförsäkring. Det kan därför vara ett mycket betydelsefullt val och framför allt kan tidpunkten och den värdering av kapitalet som då gäller ha stor betydelse för den fram- Undersökningar visar emellertid att många indivi- der inte förstår vad försäkringen innebär. Placeringsbeslutet mellan fondförsäkring och traditionell försäkring styrs i stället i stor ut- sträckning av utformningen av valblanketten. För att minska risken för låg pension på grund av att beslut om traditionell försäkring fattats vid ett ogynnsamt marknadsläge före- slås i departementspromemorian att aktieinnehavet ska kunna av- vecklas successivt för dem som önskar spara i en traditionell för- säkring. beslutar om hur tillgångarna inom den traditionella försäkringen ska förvaltas och placeras med stöd av interna resurser. Parallellt med denna förvaltning hanterar Sjunde AP-fonden AP7 Såfa, där aktier och räntedelar kan väljas på så sätt att konstruktionen blir likvärdig med den traditionella för- säkringen hos . För att tillgodogöra sig stor- driftsfördelar i den statliga kapitalförvaltningen föreslås i departe- mentspromemorian att förvaltningen av den traditionella försäk- ringen förs över från till Sjunde AP-fonden. •analysera och beskriva fördelar och nackdelar av förslaget om att successivt avveckla aktieinnehav i fondsparandet för de sparare som vill förvalta sitt premiepensionskapital i en traditionell för- säkring, •beskriva hur en successiv avveckling av aktieinnehav i fondsparandet bör ske om åtgärden genomförs, •beskriva hur mycket åtgärden kan väntas påverka en sparares avkastning som pensionär under tre scenarier: stark börsutveckling, genomsnittlig börsutveckling eller svag börsutveckling vid övergången till en traditionell för- säkring, •analysera och beskriva fördelar och nackdelar av förslaget om att förvaltningen av den traditionella försäkringen förs över från till Sjunde AP-fonden, och •beskriva och motivera hur utredaren anser att den traditionella försäkringen inom premiepensionssystemet bör vara utformad. Bör antalet fonder på fondtorget begränsas till maximalt tio statliga fonder? I departementspromemorian presenteras också ett förslag som innebär en omfattande förändring av dagens premiepensions- system. Förslaget innebär att antalet fonder på fondtorget reduce- ras till att uppgå till maximalt tio statliga fonder. Inriktningen på fonderna ska prövas löpande och utgångspunkten är att det ska vara möjligt att åstadkomma en professionell investerares tillgångsmix i sitt sparande. Det övergripande syftet är att staten ska tillhanda- hålla ett placeringsalternativ anpassat för långsiktigt sparande och breda grupper i samhället. Förvalsalternativet AP7 Såfa som för- valtas av Sjunde AP-fonden är i detta förslag utgångspunkten för alla individer i systemet. För de individer som vill ha en annan pla- ceringsinriktning för sin premiepension ska det finnas kostnadsef- fektiva fonder med ett kontrollerat risktagande. Det samlade pre- miepensionskapitalet hanteras enligt förslaget på ett statligt fond- torg för att komma åt de kostnadsbesparingar som då kan göras. De fonder som kan väljas förvaltas helt eller delvis av externa, upp- handlade förvaltare. De olika placeringsalternativen bör utformas utifrån ett institutionellt perspektiv där dagens tre olika risknivåer som Sjunde AP-fonden tillhandahåller är ett alternativ. Valfriheten begränsas således väsentligt i termer av fonder och fondbolag med detta alternativ, men spararen kan enligt förslaget välja och anpassa risknivån i sitt pensionssparande. Utredaren ska göra en översiktlig analys av förslagets konse- kvenser och beskriva förslagets fördelar och nackdelar. Vilka lagändringar behövs för att genomföra föreslagna reformer? Premiepensionen och premiepensionsverk- samhet regleras genom socialförsäkringsbalken (2010:110) respek- tive lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Pensions- myndighetens premiepensionsverksamhet. I socialförsäkringsbalken finns allmänna bestämmelser om pre- miepension samt bestämmelser om uttag av premiepension, kapitalförvaltning, val och byte av fond, ändrad pensionsrätt, skadestånd och kostnader för premiepensionsverksamheten. I lagen med vissa bestämmelser om premiepensionsverksamhet finns bestämmelser om Pensions- myndighetens tillämpning av försäkringsrörelse- och redovisnings- regler. I lagen finns också bestämmelser om innehållet i Finans- inspektionens tillsyn över myndigheten. Revideringar av premiepensionssystemet kommer sannolikt kräva att några av de befintliga bestämmelserna upphävs eller ändras samt att nya bestämmelser eventuellt behöver införas. •klargöra vilka ändringar i svensk rätt som krävs för att genom- föra föreslagna reformer, och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. har i rapporterna Framställning om ändringar i vissa av socialförsäkringsbalkens bestämmelser samt i förordning (1962:521) om frivillig pensionsförsäkring hos Pen- sionsmyndigheten (dnr Fi2014/2448) och Framställning om ändringar i vissa av socialförsäkringsbalkens bestämmelser (dnr Fi2014/2449) föreslagit vissa administrativa förändringar som rör hanteringen av premiepensionen. Förslagen har remitterats men inte genomförts. Utredaren ska beskriva vilka ändringar i svensk rätt som krävs för att genomföra föreslagna förändringar, samt utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska lämna en redovisning av de konsekvenser och kost- nader som uppstår dels under genomförandet av åtgärderna, dels löpande för premiepensionssparare, fondbolag, fondandelsägare och övriga finans- och kapitalmarknaden samt Pensions- myndigheten, Sjunde AP-fonden, , Kammar- kollegiet, , domstolarna och staten i övrigt. I det sammanhanget ska 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) tillämpas för att ange kostnadsberäkningen och andra konsekvens- beskrivningar. Utredaren ska även anlägga ett jämställdhets- perspektiv på de förslag som läggs fram. Individbaserad statistik ska redovisas och analyseras utifrån kön. I uppdraget ingår att ta särskild hänsyn till dessa och övriga konsekvenser redan vid ut- formningen av förslagen. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om arbetet värdepap- persmarknadsutredning (Fi 2013:04) särskilt när det gäller uppdra- get att kartlägga och analysera vissa frågor som rör finansiell råd- givning. Utredaren ska även beakta resultat av andra utredningar som påverkar pensionssystemet, t.ex. AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53) och Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Utredaren ska även beakta de kommentarer som ger i sin granskning av AP7 Såfa, ta del av de synpunkter som läm- nats av remissinstanser vid remittering av departementsprome- och i sitt arbete ha en dialog med akademiker som forskar inom relevanta områden, intresse- och branschorganisationer samt samråda med berörda myndigheter: , Inspek- tionen för socialförsäkringen, Kammarkollegiet, , , och Sjunde AP-fonden. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om ett reformerat premiepensionssystem (Fi 2014:12) Beslut vid regeringssammanträde . Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ett reformerat premiepensionssystem (dir. 2014:107). Enligt direk- tiven ska en särskild utredare analysera och lägga fram förslag på hur förändringar av premiepensionssystemet bör göras. inkom med en fram- ställning om författningsändringar (dnr Fi2015/2689). Myndig- heten föreslår att när pensionsrätt för premiepension fastställs första gången för en premiepensionssparare ska Pensions- myndigheten föra över medel till Statens årskullsförvaltnings- alternativ (AP7 Såfa) som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Pen- sionsspararen ska upplysas om rätten att placera om fondmedlen. I de beslutade kommittédirektiven anges bl.a. att utredaren ska analysera och beskriva de fördelar och nackdelar som finns med att staten förordar ett statligt fondalternativ framför andra fonder. Om utredaren anser att det är en motiverad åtgärd att staten förordar ett sådant alternativ, ska utredaren beskriva hur det ska kunna genomföras. framställning om författningsändring har bäring på utredarens uppdrag. Det finns därför anledning att ge utredaren i uppdrag att även analysera och föreslå genomförande av förslag. Utredaren får nu i uppdrag att i sitt förslag även analysera och föreslå vilka författningsändringar som krävs för att ska föra över medel till Statens årskullsförvaltningsalternativ (AP7 Såfa) när pensionsrätt för premiepension fastställs . Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas . Utredningen har ännu inte startat sitt arbete. Det samlade uppdraget ska i stället redovisas . Detaljerad beskrivning av värdeutvecklingsmått Internränta (Internal Rate of Return (IRR) eller kapitalviktad avkastning) visar vilken genomsnittlig årlig ränta som motsvarar ett visst flöde av in- och utbetalningar (transaktioner) samt en viss behållning i slutet på den observerade perioden. Om hela behållningen tas ut , så kan formeln för IRR skrivas som Summa (Ci /(1+IRR)^ti) = 0, i = 1, …, n där Ci är en enskild transaktion som görs ti som räknas från första transaktionen. Ett möjligen mer intuitivt sätt att skriva formeln är att låta räntan verka från transaktionen till slutdatum och låta behållningen stå kvar på kontot, dvs. Summa (Ci *(1+IRR)^(tn - ti) = Cn, i = 1, …, n-1 Tidsviktad avkastning (TVA) visar utveckling av en enskild inbetalning (t0 till t1). Formeln kan skrivas som TVA = (MV1 / MV0) - 1 där MVi är marknadsvärdet ti. Om det gäller TVA för en enskild fond så kan fondkursen användas i stället för marknadsvärdet. Om tidsperioden överstiger så räknas den genomsnittliga årliga räntan (TVA*) genom formeln TVA* = (1+TVA)^(1/( t1 - t0)) – 1 där ti räknas . Både IRR och TVA beskrivs närmare på Pensionsmyndighetens hemsida1 . Där finns bland annat även formeln för en hel fondportfölj. För att beräkna TVA med flera in- eller utbetalningar så används formeln TVA = Produkt (1+TVAi), i = 1, …, n Där TVAi är den tidsviktade avkastningen för tiden mellan varje transaktion. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 43.Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse.