sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — I underlaget konstateras att frågan om hur stor andel av patentansökningarna till det svenska Patent- och regist- reringsverket (PRV) som kommer från enskilda individer eller små och medelstora företag inte enkelt kan besvaras med utgångspunkt i befintlig statistik från och –2007 minskade enligt en undersökning av SCB det totala antalet patentan- sökningar kraftigt, från 4 217 till 2 566 ansökningar . Andelen ansökningar från privatpersoner och rörelsedrivande privatpersoner låg däremot relativt på . ökade de små och medelstora företagens andel från . En uppskatt- ning baserad på data i 2014 tyder på att andelen ansök- ning från enskilda låg kvar på även 2007–2014, sam- tidigt som minskningen i antal ansökningar, totalt och för gruppen, fortsatt. PRVs statistik kunde däremot inte svara på frågan hur stor de små och medelstora företagens andel av ansökningarna varit efter 2007.60 Antalet nationella patentansökningar påverkas av ett antal stora företags patentsstrategier. –2013 ändrade LM , och sina patentstrate- gier, vilket bidrog till ett minskat antal nationella ansökningar. Un- der ökade sina patentansökningar i kraftigt. Intresset för nationella patentansökningar påverkas även av globaliseringen. Att antalet nationella ansökningar minskar kan för- av ett ökat intresse för andra marknader än . har svenska ansökningar om patent i exempelvis (USPTO), (EPO) och (SIPO) ökat kraftigt. 59 (2016). 60 Överlag ligger väl till när det gäller antal producerade patent och licensintäkterna från immateriella tillgångar är höga. fakturerade enbart för 15 miljarder till licenstagare (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation För individer och företag med patent finns alltid risken att hamna i tvist angående intrång i patenträttigheter. Ett intrångsmål tar i Sve- rige i genomsnitt närmare , vilket är betydligt mer än i många av våra grannländer. I tar ett intrångsmål igenomsnitt nio må- nader, i 11 månader och i knappt . Vanligtvis begär svarande en bankgaranti för täckande av eventuella förluster av försäljningsintäkter under processen. Det innebär att en kapitalsvag part, som en enskild individ eller ett min- dre företag, får svårt att utkräva sin rätt.61 Efter många års förhandlingar kommer en ny form av europe- iska patent att införas, European patent with unitary effect (EPUE). Dessutom kommer ett gemensamt domstolsväsen, Unitary Patent Court (UPC) att införas successivt. Båda systemen har syftat till att sänka kostnaderna för ett gott patentskydd. För större aktörer ser detta ut att lyckas, men för minde företag och individer som bara söker skydd för ett begränsat antal länder kommer kostnaderna tro- ligen att öka väsentligt. Det handlar bl.a. om upprätthållande av pa- tent. Även om antalet patent i har minskat i absoluta tal så tycks andelen patent från enskilda individer och små och medelstora företag öka. är det svårt för en liten aktör utan omfattande finansiella resurser att försvara ett patent vid ett eventu- ellt intrång. Problemet riskerar att bli ännu mer påtagligt i takt med att andelen internationella patent ökar. Det finns därför anledning att utreda möjligheterna att stärka de immaterialrättsliga förutsättningarna för mindre företag. Ett antal förslag har tidigare framförts från Sveriges Uppfinnareförening.62 Ett alternativ är att utveckla befintliga försäkringslösningar, eventu- ellt med någon form av statlig garanti, för att öka tryggheten och riskbenägenheten hos individer och mindre företag. En liknande satsning har genomförts i , där staten via Brevets investerat €100 miljoner i ett statligt patentbolag för att hantera dessa frågor. Ett annat alternativ kan vara att erbjuda statligt stöd till svenska individer och företag som hamnar i immaterialrättsliga in- trång i tredje land, exempelvis , och , på motsvarande sätt som de federala myndigheterna i . 61 Bjurgren m.fl. (2015). 62 SUF (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation är en form av ekonomisk brottslighet, har förslag även framförts om att det bör behandlas som brottsmål, som faller under allmänt åtal utan krav på särskilda skäl.63 Förslag: Underlätta arbetsplatsinvandring genom snabbare hantering av ansökningar som upp av rekryteringsbehov i svenska företag. Om det svenska utbildningssystemet inte kan tillgodose behoven av kompetens inom olika områden, så blir det nödvändigt för företag att konkurrera om kvalificerad arbetskraft på den globala markna- den. Detta görs redan och är inget nytt. Stora delar av 1950–1970-ta- let präglades av arbetskraftsinvandring. har behovet av arbetskraftsinvandring åter kommit i fokus i takt med en ökad efterfrågan på kompetens, framför allt vad gäller systemvetare och programmerare. Enligt data för perioden –2013 gällde var femte tillstånd för arbetskraftsinvandring () yrkesgrupper inom it-området (dataspecialister, datatekniker och dataoperatörer). Men den globala konkurrensen om arbetskraft försvåras av en rad faktorer, bland annat bristen på bostäder i storstadsregionerna, tids- krävande tillståndshantering, svårigheter för medföljande att hitta sysselsättning, mm.64 Migration och den stora flyktinginvandringen under senare skapare delvis möjligheter för att åtgärda kompetens- brist inom vissa områden (se kapitel 4). Men för att detta ska komma företagen till nytta behövs en snabbare hantering av ärenden som avser rekrytering av specifik kompetens. De särskilda skattelättnader (så kallad expertskatt) för vissa ex- perter/specialister, forskare och andra nyckelpersoner som infördes år 200165 har i genomsnitt resulterat i knappt 600 ansökningar , varav ungefär hälften beviljats.66 63 Arnerstål och (2015). 64 Business Region (2014). 65 Samt alla med en månatlig ersättning över en viss nivå. 66 Enligt en utvärdering som genomfördes av () 2005 verkade expertskatten inte ha påverkat beslutet att flytta till och inte heller före- tagens rekrytering. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation står fortfarande starkt som en ledande kunskapsnation. På olika områden kan dock försämringar konstasteras, ibland drama- tiska (svensk skola) och ibland gradvisa (citeringar i vetenskapliga topptidskrifter). Vi vill framhålla att just signaler på förändringar måste tas på största allvar innan försvagningarna gått för långt. Vi har därför presenterat förslag som sträcker sig längs hela ked- jan: från skola till kompetensbehov på arbetsmarknaden och nä- ringslivets satsningar på FoU. Utan en stark kunskapsbas rycks för- utsättningarna undan för ett innovativt och högförädlande näringsliv. Attraktionskraften för att lokalisera kunskapsintensiva verksamhe- ter i minskar. 6Hur främja den entreprenöriella dynamiken?1 ”Det du inte kan hantera skall du låta bli.” () 6.1Främjandeinsatser för ökat entreprenörskap och tillväxt Det görs regelbundet undersökningar av attityder till företagande2 och av företagens tillväxthinder och möjligheter.3 Dessutom gör olika aktörer specifika undersökningar vid behov.4 Syftet är ofta att ta fram beslutsunderlag för nya eller ändrade insatser till stöd för etablering och utveckling av små och medelstora företag på lokal, regional, nationell eller internationell nivå. Med utgångspunkt i ett antal rapporter och kartläggningar redovisar vi nedan hur medbor- gare, entreprenörer och företagare ser på möjligheter respektive hin- der för nyetablering och utveckling av företag, inklusive deras bedömning av vilka insatser som behövs för att stärka förutsättning- arna för entreprenörskap och företagsutveckling. 1 Kapitlet baseras på interna underlagspromemorior (Kartläggning av det offentliga främjar- systemet för innovation, entreprenörskap och företagande, Vad behövs för ökat nyföretagande och tillväxt) samt (2016) underlagsrapport av det statliga stödets omfattning. 2 T.ex. Entreprenörskapsbarometern och Global Entrepreneurship Monitor (GEM). 3 T.ex. Företagarnas (2015) Småföretagsbarometern och Tillväxtverkets Företagens villkor och verklighet (FVoV). 4 T.ex. program Gröna marknader, Tillväxtanalys utvärdering av stöd vid inter- nationalisering, tillväxtprogram och regionala kartläggningar, som Det företagssamma . Hur främja den entreprenöriella dynamiken? Frågan om offentliga insatser för etablering av traditionella s.k. levebrödsföretag ligger inte i fokus för utredningen. Däremot om det handlar om etablering och utveckling av innovativa och potenti- ella tillväxtföretag. Utgångspunkten är att det i princip är omöjligt att förutsäga i vilka företag och branscher tillväxtförutsättningarna kommer att vara starkast, speciellt med dagens snabba utveckling av nya affärsmodeller och digitala lösningar, vilket talar för generella och inte selektiva främjandeinsatser. 6.1.1Attityder, information och upplevda hinder Entreprenörskapet i ligger på ungefär samma nivå som i övriga , men betydligt lägre än i anglosaxiska länder.5 Andelen personer av befolkning som kan tänka sig att bli företagare har legat relativt . Däremot är intres- set för entreprenörskap stort bland unga, kan tänka sig att bli företagare.6 Som visades i kapitel 2 har entreprenör- skapet varit inne i en positiv fas sedan ett drygt decennium tillbaka.7 Mycket tyder på att attityder till entreprenörskap och företagande grundläggs tidigt och att förebilder är viktig. Vissa satsningar på att öka intresset och kunskapen om företagande hos unga har också gjorts sedan lång tid tillbaka.8 Att starta företag i tycks enligt ett flertal kartläggningar och studier vara relativt enkelt.9 De behov som lyfts fram i olika stu- dier handlar i huvudsak om att på ett enkelt sätt säkerställa tillgången till relevant information (t.ex. om skatter/moms, hur man startar företag, företagsekonomi, finansiering, m.m). Det är i första hand till släkt och vänner med erfarenhet av företagande som personer vänder sig för att få information omdessa frågor. Även myndigheter, som och , har stor betydelse. Tidigare studier visar att efterfrågan på stöd från främjarsystemet framför allt gäller rådgivning, finansiering och kontakter, och att intresset tycks vara störst i specifika skeden, t.ex. i samband med 5 Braunerhjelm m.fl. (2016). 6 Braunerhjelm m.fl. (2016) och Entreprenörskapsbarometern (2012). 7 minskade något enligt GEM (2015), framför allt bland kvinnor, men återhämtades ungefär hälften av denna minskning (Braunerhjelm m.fl. 2016). 8 Ung Företagsamhet har till exempel varit verksamt . 9 Se t.ex. (2015a, 2015b). Hur främja den entreprenöriella dynamiken? utveckling av innovationer och vid internationalisering. konstateras att behoven varierar mellan företag av olika storlek och i olika regioner eller branscher.10 Av alla företag som startas överlever i genomsnitt sju av tio , något fler inom areella näringar, tillverkning och byggverk- samhet än inom tjänstenäringarna.11 Beträffande tillväxtambitioner skiljer dessa sig åt beroende på vilken fas företagandet befinner sig i. av unga och nyetablerade företag uppger att de har för avsikt att växa sysselsättningsmässigt med fler än 20 anställda de närmaste fem åren.12 placerar sig i mittfältet jämfört med andra innovationsdrivna länder men har stadigt förbättrat sin posi- tion . Enligt Entreprenörskapsbarometern är det omkring en tredjedel av de nyetablerade som avser växa när man inte lägger en restriktion på antal nyanställda.13 När det gäller små och medelstora företag uppger ungefär två tredjedelar av företagen att de planerar att växa. Andelen synes dock ha minskat successivt under den senaste tioårsperioden.14 I en undersökning av mindre företag som tidigare haft stöd från uppgav att de hade en tillväxtstrategi. Två tredjede- lar av de minsta företagen såg ett mervärde av ett tillväxtprogram med tillgång till expertstöd inom t.ex. internationalisering, mark- nadsföring, juridik, mm. Om det var offentliga aktörer som förvän- tades leverera expertstödet framgick inte av undersökningen. Bland företag med över 10 anställda var andelen betydligt lägre, en dryg fjärdedel. I vilken mån detta beror på att företagen saknar tillväxt- strategi eller klarar sig på egen hand är oklart utifrån det underlag vi haft tillgång till.15 10 Tillväxtverkets Företagens villkor och verklighet (FVoV). 11 Tillväxtanalys (2013, 2014). 12 Notera att GEMs entreprenörskapsvariabel definieras som företag i vardande (0–3 måna- der) och nyetableringar (3–42 månader) och är inte helt jämförbar med SCBs. 13 (2013). Siffrorna är dessvärre något äldre (2011) men en ny Entreprenörskaps barometer bör komma . 14 (2013, 2014). 15 Internt arbetsmaterial från . Hur främja den entreprenöriella dynamiken? Andra vanliga tillväxthinder, som exempelvis kompetensförsörj- ning, lagar och regler, faller utanför vad enskilda aktörer i främjarsys- temet kan åtgärda och måste hanteras genom förändringar i de gene- rella ramverken för entreprenörskap och innovation nationellt (se kapitel 2). De offentliga insatserna för att främja företagande och entrepre- nörskap kan grovt delas in i fem huvudkategorier: Information och rådgivning, offentligt riskkapital, långivning, bidrag och diverse sam- verkansaktiviteter. I detta avsnitt ger vi exempel på vilka aktörer som är involverade i dessa främjarinsatser och vad insatserna syftar till mer specifikt. På nationell nivå tillhandahåller många myndigheter information och rådgivning om företagande, handlägger ansökningar, samt erbju- der olika e-tjänster och finansieringslösningar. På uppdrag av reger- ingen genomför flera av myndigheterna även tidsbegränsade insatser inom prioriterade områden, t.ex. i form av nationella program. Historiskt har dessa ofta riktats till specifika sektorer eller vissa mål- grupper, exempelvis unga, kvinnor eller personer med utländsk bak- grund.16 går trenden mot utveckling av mer generella insatser. Utförandet av insatser för information och rådgivning till indivi- der och företag sker ofta på regional nivå. Det kan vara genom regio- nal representation av statlig verksamhet (t.ex. eller Business regionala kontor) eller genom andra offentliga aktörer på lokal och regional nivå (t.ex. kommunernas näringslivskontor eller universitetens innovationskontor). En stor del av insatserna sker genom i huvudsak privata eller ideella företagsfrämjare (exempelvis inkubatorer, Drivhus, Coompanion och ), som 16 Några exempel är uppdrag att främja kvinnors företag, Företagare med ut- ländsk bakgrund, Vård och omsorg och Miljödriven tillväxt. Hur främja den entreprenöriella dynamiken? främst har offentlig finansiering genom t.ex. tidsbegränsade upp- drag, verksamhetsbidrag eller projekt. I tabell 6.1 visas några av de i huvudsak offentlig finansierade aktörerna i främjarsystemet. Enklare informationstjänster underlättas i takt med den ökade tillgången till digitala tjänster och en ökad användning av digitala medier i samhället. finns mycket grundläggande information om företagsetablering och utvecklingsmöjligheter tillgänglig via webbplatsen och där pågår ett löpande utvecklingsar- bete, exempelvis avseende vissa branscher och regionala förutsätt- ningar. har även fått ett nytt uppdrag från regeringen om att utveckla informationen om export- och internationalisering på verksamt.se.17 bör digitala plattformar kunna ersätta beho- vet av personlig rådgivning i ett flertal ärenden. I vissa situationer är sträckan från idé till företagsstart längre. Det kan handla om speciella målgrupper (t.ex. personer med utländsk bakgrund). Här kan utvecklingen av digitala plattformar i kombina- tion med kompletterande personliga rådgivningsinsatser ha större betydelse. Genom digitaliseringen av främjarsystemet öppnas även nya affärsmöjligheter för privata aktörer. skulle exempelvis kunna kompletteras med länkar till privata utförare via en separat, privat koordinerad plattform eller på annat lämpligt sätt. Detta skulle bidra till att dels göra systemet mer överskådligt och konkurrens- neutralt, dels minska sök- och informationskostnaderna för de som behöver utnyttja olika former av stöd eller kompetensinsatser. har inte detta varit möjligt att göra inom ramen för verksamt. se, bland annat av konkurrensskäl och på grund av svårigheter för myndigheterna att kvalitetssäkra privata aktörer. Med nya digitala lösningar skapas möjligheter till självreglering genom att kunder och leverantörer kan lämna ömsesidiga utlåtande om kvalitén i relatio- nen, på motsvarande sätt som sker hos exempelvis AirBnB. 17 Regeringen (2016). Hur främja den entreprenöriella dynamiken? Tabell 6.1 Exempel på rikstäckande aktörer för information och rådgivning 2014 Information och rådgivning i alla företags faser, 40 kontor i landet Exportrådgivning, kompetensutveckling inom Mötesplats och rådgivning för entreprenörer/ Företagsrådgivning mot kooperativa företag, på 25 platser i landet Akademinära rådgivning/utbildning till stu- denter vid flera lärosäten Information och rådgivning om internationali- sering, EU-regler och EU- finansiering, förmed- Affärsrådgivning för utrikes födda (inom ) Driver industriella utvecklingsprojekt med lingscentra (IUC) Infrastruktur för affärsutveckling genom råd- givning, kontor och events, cirka 65 medlem- Stöd i nyttiggörande av forskningsresultat vid Kostnadsfri individuell rådgivning vid före- tagsstart, cirka 90 kontor som täcker cirka 200 Information och (visst) stöd till lokala företag Lokala/regionala centra med jämställdhets FoU-samverkan, rådgivning internationalise- Lokala/regionala nätverk med mentorer, föreningen (SUF) rådgivning, inspiration mm till uppfinnare och Utbildar cirka 20 000 elever i grund- och Hur främja den entreprenöriella dynamiken? Hjälp att få affärsidé prövad, ansöka Lån, teknisk kompetens, marknadskännedom och affärsutveckling inom energiområdet Ombudsman vid handelshinder i utlands Kostnadsfri information till blivande/nya starta-eget-dagar, startlinjen, ofta i sam Information kring EU-program för forskning Källa: (2015a). Det finns få gedigna effektutvärderingar av rådgivningsinsatser, vil- ket gör det svårt att veta hur insatserna ska utformas. I genomförde Tillväxtanalys en utvärdering av ett urval av rådgivnings- insatserna och fann positiva effekter på förädlingsvärde och sysselsätt- ning i vissa fall.18 var resultaten svåra att generalisera och någon entydig slutsats om de enskilda rådgivningsinsatserna var sam- hällsekonomiskt motiverade drogs inte. En forskningsöversikt som publicerats av Tillväxtanalys visar att resultatenavrådgivningsinsatserinteärentydiga.StudieriStorbritannien visar att insatserna oftast inte är försvarbara ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. finns det utvärderingar från som visar på starka resultat. Studierna visar också att utfallen kan bero på enskilda rådgivare och när insatsen vidtas. Vidare verkar rådgivningen fungera bättre då den levereras av privata aktörer och den offentliga institutio- nen fungerar som intermediär.19 Enligt beror utfallet av en insats på hur väl koordinerade rågivnings- och stödinsatserna är. Rådgivning leder till en bättre diagnos av företagets behov och insatsen kan då levereras på ett mer träffsäkert sätt av främjandeorganisationen. 18 Tillväxtanalys (2014a). 19 Tillväxtanalys (2011a). Hur främja den entreprenöriella dynamiken? I erbjuder framför allt och checkar som kan användas för att köpa olika typer av rådgivningsinsatser. Vissa checkar förmedlas via lokala och regionala aktörer, som regionalt tillväxtansvariga, , Coompanion och IUC, och kan användas för att köpa rådgivning från privata eller offentligt finansierade aktörer. Viss grundläggande rådgivning sköts av de offentliga aktörerna själva. Inom finns bland annat IFS Rådgivning, till företagare med utländsk bakgrund. En stor del av rådgivning till företagare i tidiga skeden har skötts av lokala , men är under omförhandling. Aktörer som erbjuder finansiering i form av offentligt riskkapital (ägarkapital) har etablerats och med delvis olika syften. Detta har medfört att de ofta haft fokus på specifika mål- grupper, utvecklingsfaser eller behov. Stiftelsen Industrifonden eta- blerades . Under finansmarknadskrisen inrättades ytterli- gare två nya fonder, (2008) och något senare (2011), med fokus på fordonsindustri respek- tive norra . Dessa är under omorganisation (se nedan). är det Industrifonden och dessa två fonder som tillsam- mans med (via ) är mest aktiva inom det statliga riskkapitalområdet. Dessutom planeras för närva- rande inrättandet av två nya riskkapitalfonder, med delfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), en holding- fond21 och en grön fond.22 har det offentliga systemet för riskkapitalförsörj- ning kritiserats för att vara svåröverskådligt och delvis överlappande. För att koncentrera statens insatser i tidiga skeden och till segment med behov av marknadskomplettande finansiering beslutade reger- ingen i budgetpropositionen 2012 att slå ihop det statliga bolaget 20 Medfinansierade av ERUF och regionala aktörer. 21 Syftet är att tillhandahålla riskvilligt kapital framför allt i start- och expansionsfas i små och medelstora företag, som man skapar nya svenska VC-fonder. Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), () och svenska offentliga ak- törer bidrar med vardera . 22 Syftet är att bidra med ägarkapital till start- och expansionsfas i små och medelstora företag med affärsidéer som har en koldioxidreducerande effekt. ERUF ska bidra med cirka 325– och svenska offentliga aktörer med ett motsvarande belopp. Hur främja den entreprenöriella dynamiken? avi- serades ett närmare samarbete mellan Industrifonden och Fouriertransform. har Inlandsinnovation och Fourier transform fått ett utvidgat investeringsmandat. För att undersöka om den statliga riskkapitalförsörjningen är utformad på ett sätt som lever upp till regeringens målsättningar genomförde 2014 en granskning av statliga bolag och stiftelser med uppdrag att förbättra tillgången till kapital för privata företag.23 I rapporten konstaterades att det totalt finns cirka 10 miljar- der kronor i statliga medel, exklusive Sjätte , avsatt för investeringar i ägarkapital. Hälften av medlen har tillkommit . Sammanlagt svarar aktörer med begränsning till vissa branscher eller geografiska områden för av riskka- pitalutbudet. av kapitalet investeras i företag i expan- sionsfas eller i mogna företag, där flertalet privata aktörer är aktiva, medan företag i såddfas endast erhöll (figur 6.1).25 Figur 6.1 Statliga aktörers investeringar i olika faser (exklusive ), procent Källa: (2014). 23 (2014). 24 Sjätte har ett fondkapital för investeringar på riskkapitalmarknaden motsva- rande drygt 20 miljarder. Deras uppdrag har dock ändrats med tiden, från investeringar i ono- terade bolag i tidiga faser till att skapa hög avkastning på fondens kapital. görs deras in- vesteringar huvudsakligen i tillväxtorienterade och mogna nordiska företag. 25 Synpunkter har framkommit i expertgruppen att syftar på en ännu tidigare fas än sådd vilket påverkat fördelningen. Hur främja den entreprenöriella dynamiken? Utöver de statliga aktörerna ovan så lyfter Riksrevisonens gransk- ning fram universitetens holdingbolag och deras roll som rådgivare och investeringspartner i tidiga faser när det gäller kommersialise- ring av forskningsresultat. Holdingbolagen arbetar i varierande utsträckning med såddfinansiering.26 påpekade dock att holdingbolagens verksamhet totalt sett är marginell i förhållande till det övriga statliga riskkapitalsystemet. Enligt kartläggning finns det ett antal innebo- ende målkonflikter i regeringens riktlinjer. som statens marknadskompletterande insatser ska öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsskeden, så lägger regeringen stor vikt vid att kapi- talet allokeras till vissa geografiska områden eller branscher. Likaså finns uttalade ambitioner om att avkastningskraven ska sättas på låg nivå, som statliga aktörer ska agera på lika villkor med pri- vata aktörer, vilket i praktiken innebär marknadsmässiga avkast- ningsmål.