sou · H4B387 · 2016-12-15 00:00:00 — Vi anser att det huvudsakliga målet med byråernas verk- samhet ska vara att stödja enskilda. En förutsättning för att få bi- drag ska vara att minst hälften används för verksamhet som gäller avgiftsfri rådgivning och stöd till enskilda om hur de kan ta till vara sina rättigheter. Det innebär att verksamheten delvis får en annan inriktning än den har . Kontrollen och återrapporteringen ska öka. På så sätt ska möj- ligheterna att säkerställa kvaliteten hos den verksamhet som får bi- drag bli bättre. Vi föreslår vidare en ny förordning. I den införs ett antal för- ändringar som syftar till att modernisera regleringen. DO ska ge råd och stöd till antidiskrimineringsbyråerna. Det ska framgå av lagen om . Förslaget inne- bär i princip en kodifiering av hur det fungerar . Vi föreslår att ansvar för att arbeta mot diskrimi- nering genom att vidta olika främjandeåtgärder ska förtydligas i in- struktionen. Det handlar bl.a. om kunskapsöverföring, stöd och ut- bildning till strategiska aktörer i länet. Vi lämnar inte några detal- jerade förslag om vilka närmare uppgifter ska ha i detta avseende. Det beror på att förhållandena – och därmed även beho- vet av åtgärder – varierar mellan de olika länen. Arbetet ska ske i samråd med DO. Det ska framgå av lagen om Diskriminerings- ombudsmannen att en uppgift för DO är att ge råd och stöd till länsstyrelserna i deras arbete mot diskriminering. Länsstyrelserna arbetar med sådana främjandeåtgär- der som vårt förslag omfattar, men de gör det i olika omfattning. Med vårt förslag ska det bli tydligt att länsstyrelserna har ett ansvar för att arbeta externt mot diskriminering. Förslag om att det ska inrättas en diskrimineringsnämnd Ett skäl till att det är svårt för dem som har diskriminerats att få upprättelse är att detta, om de berörda inte är överens, kräver dom- stolsprövning. Att processa i domstol är något som de flesta drar sig för, om inte annat för att det kan leda till att man måste betala höga rättegångskostnader. Vi föreslår att det ska inrättas en nämnd som ska tillhandahålla ett enkelt, billigt och snabbt förfarande för prövning av diskrimineringstvister, en diskrimineringsnämnd. Inrättandet av en sådan nämnd skulle effektivisera arbetet mot diskriminering och ge fler diskriminerade möjlighet att få upprätt- else. Den nya nämnden med uppgift att pröva diskrimineringstvister bör inrättas som ett särskilt beslutsorgan inom en ny myndighet där nämnden kommer att utgöra den huvudsakliga verksamheten. Vi har övergripande redogjort för hur vi anser att nämnden bör arbeta och särskilt diskuterat vissa frågor av mer principiell art. På samma sätt har vi på ett övergripande plan diskuterat hur den bör vara organiserad. Om en diskrimineringsnämnd ska inrättas krävs det dock ytterligare överväganden i dessa frågor. För diskrimineringstvister gäller en särskild bevisregel. Syftet med denna regel är att ge de diskriminerade en bevislättnad. Vi föreslår en ändrad lydelse av regeln. Syftet med det är att tydliggöra att det är fråga om en presumtionsregel. En tydligare utformning bör kunna bidra till att regeln tolkas och tillämpas på ett korrekt sätt. Vi föreslår också att bevisbörderegeln i föräldraledighetslagen, skollagen och lagen om särskilt skydd mot repressalier för arbets- tagare som slår larm om allvarliga missförhållanden ska ändras på mot- svarande sätt. Ansvaret för att motverka diskriminering i skollagsreglerad verksamhet Vi anser att ett samlat ansvar för att motverka kränkningar – i alla dess former – i skollagsreglerad verksamhet är mest förenligt med barnets bästa. Vi föreslår därför att ansvaret för tillsyn över arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet flyttas från DO till Skolinspektionen. Till följd av detta flyttas diskrimi- neringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet till skol- lagen och samordnas med reglerna där om kränkande behandling. Det innebär att såväl förbuden mot diskriminering och repressalier som reglerna om aktiva åtgärder för att motverka diskriminering som gäller för skollagsreglerad verksamhet kommer att regleras i skol- lagen. Vi lämnar några förslag på justeringar i skollagen med anledning av att reglerna samordnas. Ett sådant förslag är att diskriminerings- ersättning ska vara den ersättningsform som gäller för alla former av kränkningar, alltså både diskriminering och annan kränkande be- handling. Möjligheten att få ersättning för s.k. ekonomisk skada ska dock finnas kvar. Skyddet mot diskriminering i offentlig verksamhet Enligt diskrimineringslagen gäller förbud mot diskriminering inom vissa samhällsområden, oavsett om verksamheten är privat eller offent- lig. För offentlig verksamhet finns dessutom en särskild reglering som innebär ett förbud mot diskriminerande bemötande. Det finns frågetecken kring om detta skydd är tillräckligt. Vi har gjort bedöm- ningen att frågan om en utvidgning av den särskilda regleringen inte är lämplig att utreda inom ramen för denna utredning. Vi anser att regeringen bör utreda frågan om att införa ett generellt diskri- mineringsförbud. Vår bedömning är att de förslag som vi lämnar leder till att enskilda som utsätts för diskriminering får större möjligheter att ta till vara sina rättigheter. Fler som utsätts kan få hjälp, antingen av DO eller av en antidiskrimineringsbyrå. Genom att länsstyrelsernas ansvar för att arbeta med externa främjandeåtgärder förtydligas kan fler kommuner, företag, organisationer etc. i länen få kunskap om diskri- mineringsfrågor. Det kan i sin tur leda till att dessa frågor i större utsträckning uppmärksammas och att färre riskerar att utsättas för diskriminering. Den ändring av bevisbörderegeln i diskrimineringslagen som vi föreslår kan leda till att den som anser sig ha utsatts för diskrimi- nering får den bevislättnad som regeln är avsedd att ge. Detsamma gäller för de övriga bevisbörderegler som vi har föreslagit ska änd- ras på motsvarande sätt. Vårt förslag om att inrätta en diskrimineringsnämnd kräver ytter- ligare utredning för att kunna genomföras. Inrättandet av en sådan nämnd skulle dock enligt vår mening vara ett bra sätt att effek- tivisera arbetet mot diskriminering och ge fler enskilda som utsätts för diskriminering möjlighet att få upprättelse. Ett genomförande av förslagen kommer att påverka DO:s, läns- styrelsernas och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF) arbete. Det handlar både om nya arbetsuppgifter och om delvis ändrat fokus i arbetet. Antidiskrimineringsbyråerna kommer också att påverkas. Villkoren för statsbidraget kommer att bli tyd- ligare och kraven kommer i vissa fall öka, bl.a. på byråernas redo- visning till MUCF. Vårt förslag att flytta ansvaret för tillsyn över arbetet med åt- gärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet till Skol- inspektionen och att flytta regleringen från diskrimineringslagen till skollagen bör leda till att reglerna blir lättare att tillämpa. En annan effekt är att det blir enklare för barn, elever och vårdnads- havare att veta hur de ska agera. Förslaget innebär att barn och elever som utsätts för diskriminering eller annan kränkande behandling i skollagsreglerad verksamhet kan få samma stöd och samma möjlig- heter till upprättelse oavsett grunden till kränkningen. Förslaget får även konsekvenser för berörda myndigheter, främst Skolinspek- tionen, DO och . Även enskilda skolor och deras huvud- män kommer att i viss mån påverkas av förslaget. Våra förslag får positiva effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen föreslår att de nya reglerna träder i kraft . Freedom from discrimination is a human right. Despite this, our society is far from being free from discrimination. This is, of course, a problem. Another problem is that many people who have been discriminated against do not receive support and help to safeguard their rights. The overall aim of our inquiry was to find solutions to these problems or, at least, ways to reduce them. Our remit has covered a number of different areas: Review of the role and responsibilities of the Equality Ombuds- man. Our remit has involved analysing the Equality Ombuds- man’s legal possibilities and responsibilities for handling com- plaints, conciliation, and the right to bring an action in a court of law. We were also tasked with studying the Ombudsman’s handling of complaints from individuals and examining the types of complaints that are not investigated and, if possible, assessing the consequences of this. Review of the organisation of efforts to combat discrimination at regional and local level. Many activities at local level receive state support. Our remit has included a review of state support, whether it is effective and conditions that should apply for receiving support. At regional level, the county administrative boards are important actors. We have been tasked with assessing whether the county administrative boards should have greater responsi- bility for action to combat discrimination and, if so, what responsibilities they should have and how their work in this area should be organised. Analysis of whether a different procedure from the one currently used for monitoring and promoting equal treatment can help to ensure effective action to combat discrimination. Analysis of the burden of proof under the Discrimination Act. It has been questioned whether the burden of proof rule has had an impact in practice. We have therefore been tasked with examining how the courts apply the burden of proof and report it in their judgments. The purpose of this study was to assess whether, in practice, the burden of proof is lessened for the per- son claiming to have been discriminated against, as the rule sets out to achieve. A similar burden of proof is contained in the Parental Leave Act (1995:584) and the Education Act (2010:800). These have also been included in our assignment. We have also addressed the burden of proof in the Act on special protection for workers against reprisals for whistleblowing concerning serious irregularities (2016:749). Analysis of who should be responsible for monitoring action to combat discrimination in schools – the Equality Ombudsman or the Swedish Schools Inspectorate. As regards schools, the responsi- bility for monitoring compliance with the rules to protect children from discrimination and other violations is shared between the Equality Ombudsman and the Schools Inspectorate. Part of our remit has been to analyse whether the provisions in the Discri- mination Act pertaining to areas subject to the Education Act should be moved to the Education Act so that they can be coordinated with the rules on protection against degrading treat- ment of children and pupils, or whether the problems that arise could be solved by enhanced cooperation between the Equality Ombudsman and the School Inspectorate. Analysis of whether the regulations on protection against discrimi- nation in public sector activities need to be amended. The Inquiry’s starting points The Inquiry has aimed to create a system in which stakeholders at different levels take measures to combat discrimination. A system in which different stakeholders can complement and support each other in their action to combat discrimination and in pro- support and assistance to victims of discrimination. The objec- tive is that the risk of being discriminated against will decrease and that victims should be able to receive support and help, including through counselling and learning about their rights and opportuni- ties. Regarding the issue of discrimination in subject to the Education Act, our starting point was to create the best pro- tection and support for children and pupils who are victims of discrimination and other violations in schools. The role and responsibilities of the Equality Ombudsman Our assessment is that the Equality Ombudsman should by and large continue to work as it does today. Its mandate includes pro- individual support and assistance, but this is not its primary task. The agency also has other responsibilities and should work at an overall level to establish practices and undertake promotion action. Only courts can determine that someone has been the victim of discrimination and award compensation. The Equality Ombuds- man may bring an action in a court of law. To clarify that the Equality Ombudsman is not to act as an agent for everyone who wants to bring an action in court, we propose that the provision on the Equality Ombudsman’s right to take action be amended. It should be clear that the Equality Ombudsman should primarily exercise its right to take action to obtain rulings in precedent- setting cases, that is, cases involving issues where guidance from the courts is needed. We propose that the right to take action also apply in cases in which the Equality Ombudsman considers that there are other special reasons. In addition, we present recommendations concerning how the Equality Ombudsman should handle complaints from individuals. At present, only a small number of complaints lodged with the Ombudsman are investigated. We do not believe it is reasonable to propose that the Equality Ombudsman investigate all the complaints it receives. However, we do believe that the Ombudsman should investigate more cases by notifying the reported party so that they learn of the complaint and are given the opportunity to respond to it. This may lead to the reported party revising their procedures or voluntarily offering some form of compensation to the victim. In addition, more parties will learn that they have been reported and awareness about discrimination can spread. victims of discrimi- nation can obtain redress. We also believe that the Equality Ombuds- man should to a greater extent send decisions and communications regarding other measures taken as a result of the complaint to the person filing the complaint. Decisions that mean the Equality Om- budsman will not investigate a complaint any further should in- clude an annex containing general information about what the Equality Ombudsman does and what options are available for indi- viduals to proceed on their own. Furthermore, we believe that the Equality Ombudsman should make more frequent use of the possi- bility to take decisions under its supervisory responsibilities other than decisions to bring an action. The Equality Ombudsman’s primary task, also in the future, should be to help the parties reach agreement. However, in our opinion the Equality Ombudsman should broaden its work invol- ving consensual solutions, and examine the possibility for parties to reach agreement in more cases. Regional and local efforts State support to anti-discrimination offices Anti-discrimination offices are non-profit civil society organisations. In our opinion, they play an important role in combating discrimi- nation. We therefore propose that offices continue to receive state grants. We believe that the main objective of the offices’ activities should be to offer support to individuals. As a prerequisite for obtaining a grant, the offices must use at least half of it to offer free advice and support to individuals about how they can safe- guard their rights. This means that there will be a certain shift in the focus of the offices’ activities. An increase in monitoring and feedback is required. This will help to improve the chances of ensuring the quality of the activities receiving grants. In addition, we propose a new ordinance. This would introduce a number of changes aiming to modernise the regulations. The Equality Ombudsman will be required to provide advice and support to the anti-discrimination offices. This will be stated in the Act concerning the Equality Ombudsman. In practice, the proposal means a codification of current practice. The work of the county administrative boards We propose that the county administrative boards’ responsibility to combat discrimination through various promotion actions should be clarified in their mandate and would include knowledge transfer, support, and education and training for strategic stakeholders in the county. We do not present any detailed proposals concerning a more specific description of the county administrative boards’ responsibilities in this regard. This is because the conditions – and thus also the need for action – vary between counties. This action is to be undertaken in consultation with the Equality Ombudsman. The Act concerning the Equality Ombudsman must stipulate that the responsibility of the Equality Ombudsman is to give advice and support to the county administrative boards in their efforts to com- bat discrimination. The county administrative boards are already undertaking the type of promotion action our proposal covers, but to varying de- grees. Our proposal would make it clear that the county admini- strative boards have a responsibility to undertake external action to combat discrimination. Proposal to establish an anti-discrimination board One reason it is difficult for victims of discrimination to obtain redress is that if those concerned are not in agreement, judicial review is required. Most people are reluctant to pursue litigation, if only because doing so may result in having to pay costs. We propose the of an anti-discrimination board – a board to provide a simple, inexpensive and quick procedure for the examination of discrimination disputes. Such a board would improve the effectiveness of anti-discrimi- nation efforts and enable more victims of discrimination to obtain redress. The new board tasked with examining discrimination dis- putes should be established as a separate decision-making body at a new agency, where the board would be the main activity. We have provided an overall view on how we believe the board should work, and in particular discussed certain matters of principle. Similarly, we have discussed in general terms how it should be organised. However, if an anti-discrimination board is to be established, further consideration of these issues will be required. A specific evidentiary rule applies in discrimination disputes. The purpose of this rule is to lessen the burden of proof for the victim of discrimination. We propose an amendment to this rule. The rea- son for this is to clarify that this is a matter of a presumption rule. A clearer formulation should contribute to the correct interpre- tation and application of the rule. We also propose that the burden of proof in the Parental Leave Act, the Education Act and the Act on special protection for workers against reprisals for whistleblowing concerning serious irregularities should be amended accordingly. Responsibility for combating discrimination in subject to the Education Act We believe that collective responsibility to combat abuse – in all its forms – in subject to the Education Act is most consistent with the best interests of the child. We therefore pro- pose that the responsibility for monitoring action to combat discri- mination in subject to the Education Act be trans- ferred from the Equality Ombudsman to the Schools Inspectorate. Consequently, the provisions in the Discrimination Act pertaining to subject to the Education Act will be transferred there and coordinated with the rules on abusive treatment. This means that the prohibitions of discrimination and reprisals as well as the rules on measures to combat discrimination that apply to subject to the Education Act will be regulated by the Education Act. We present proposals for amendments to the Education Act that the coordination of the rules will require. One such proposal is that compensation for discrimination should be the form of com- pensation that applies to all forms of violations, that is, to both discrimination and other degrading treatment. However, the possi- bility of receiving compensation for ‘financial loss’ will remain. Protection against discrimination in public sector activities The Discrimination Act prohibits discrimination in certain areas of society regardless of whether the activities are conducted in the public or private sector. For public sector activities, a special regu- lation also prohibits discriminatory treatment. There are doubts as to whether this protection is sufficient. We have concluded that it is not appropriate to examine the question of an extension of the special regulation within the scope of this inquiry. We believe that the Government should examine the possible introduction of a gene- ral prohibition of discrimination. Implications of the proposals Our assessment is that the proposals we present will lead to greater opportunities for individual victims of discrimination to safeguard their rights. victims will be able to receive help, either from the Equality Ombudsman or from an anti-discrimination office. By clarifying the county administrative boards’ responsibility for external promotion action, more municipalities, companies, organisations and others in the counties will be able to learn about discrimination. This in turn may lead to greater attention to these issues, and to fewer people becoming victims of discrimination. The change we propose to the burden of proof in the Discrimi- nation Act could result in the burden of proof being lessened for the person claiming to have been discriminated against, as the rule sets out to achieve. The same applies to the other burden of proof rules that we have proposed should be amended accordingly. Our proposal to establish an anti-discrimination board requires further investigation before it can be implemented. However, we believe that establishing such a board could be a good way to improve the effectiveness of anti-discrimination efforts and enable more victims of discrimination to obtain redress. Implementation of the proposals will affect the work of the Equality Ombudsman, the county administrative boards and the for Youth and . It will involve both new responsibilities and, to some extent, a new focus for their activities. The anti-discrimination offices will also be affected. The conditions for receiving government grants will be clearer and requirements will increase in some cases, including for the offices’ reports to the Agency for Youth and . Our proposal to transfer the responsibility for monitoring action to combat discrimination in subject to the Education Act to the Swedish Schools Inspectorate and transferring the regu- lations from the Discrimination Act to the Education Act should make the rules easier to apply. Another effect is that it will be easier for children, pupils and parents to know what to do. Under the proposal, children and pupils who are victims of discrimination or other degrading treatment in subject to the Education Act can receive the same support and the same access to redress regardless of the basis of the violation. The proposal will also have implications for the agencies concerned, in particular for the Schools Inspectorate, the Equality Ombudsman and the Natio- nal Agency for Education. Individual schools and their governing bodies will also be affected by the proposal to some extent. Our proposals will have a positive impact on gender equality and the of achieving the integration policy objectives. The Inquiry proposes that the new rules enter into force on 1 2018. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 24 § föräldraledighetslagen (1995:584) ska ha följande lydelse. Om en arbetssökande eller Om en arbetssökande eller en arbetstagare visar omständig- en arbetstagare visar omständig- heter som ger anledning att anta heter som ger anledning att anta att han eller hon har blivit miss- att han eller hon har blivit miss- gynnad av skäl som har samband gynnad av skäl som har samband med föräldraledighet, är det arbets- med föräldraledighet, ska han eller givaren som skall visa att det inte