sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — till har fått en förmån enligt utländsk lagstiftning som mot- svarar den svenska föräldrapenningen sker en avräkning mot svensk föräldrapenning. Detta görs i syfte att förhindra att oavkortade förmåner utges från flera länder. Av denna anledning kan stati- stiken över hur många dagar med föräldrapenning som används bli något missvisande för de föräldrar som har fått barn och levt i andra nordiska länder före ankomsten till . En avräkning sker också om motsvarande förmåner utgetts i länder utanför EU/EES, men i de länder som är vanligt förekommande som in- vandringsländer finns sällan utbyggda system för föräldraledighet. Trots viss felkälla i statistiken kan det utifrån figur 5.3 konstateras att det finns stora skillnader i hur många dagar som kvarstår vid barnets åttaårsdag när hänsyn tas till bakomliggande faktorer så som barnets födelseregion och barnets ålder när det kommer till . Figur 5.3 Antalet outnyttjade dagar med föräldrapenning vid barnets åttaårsdag fördelat på barnets ålder när det kommer till samt födelseregion. Barns ålder när det kommer till barn födda utanför EU/EES/ barn födda inom EU/EES/(ej ) Källa: Store, . Ju äldre barnet är vid ankomsten till , desto fler dagar kvar- stod att använda när barnet fyllde och föräldrarna enligt då gällande regelverk inte längre hade rätt att använda dagarna. barn fött i ett land utanför EU/EES och som var vid ankom- sten till kvarstod i genomsnitt 129 outnyttjade dagar vid barnets åttaårsdag. Motsvarande antal var för ett barn fött i ett land inom EU/EES. Vid en jämförelse med ett barn som är fött i , och där tidsrymden för uttag har varit , kvarstår i genomsnitt enbart . Även om det är relativt många dagar som inte används om bar- net är äldre när det kommer till visar statistiken att föräldrarna använder ett relativt sett högt antal dagar med föräldra- penning, trots att behovet av ledighet normalt inte är så stort. För ett barn som var fött och som var när det kom till hade (för barn födda i länder utan- för EU/EES(för barn födda i länder inom EU/EES) använts för barnet när det fyllde och rätten till ersättning upphörde. Det är betydligt fler dagar än vad som använts för barn i det åldersspannet som är födda i . För ett barn fött i användes från barnets treårsdag till dess det fyllde . Om uttaget av föräldrapenning för barn födda i används som en måttstock för hur behovet av ledighet och ersättning från föräldrapenningen ser ut för äldre barn så finns alltså stora skillnader i hur föräldrapenningen används. Figuren visar även att användningen av föräldrapenning för barn som är mycket små när de kommer till skiljer sig åt i jäm- förelse med de barn som är födda i . För ett barn som är yngre än vid ankomsten har föräldrarna haft ungefärligen samma tidsrymd för nyttjande av föräldrapenning som för ett barn som är fött i . Trots detta återstår det att använda för det invandrade barnet när rätten till ersättning upphör, medan det för barnet fött i enbart återstår . Det verkar därmed som att uttaget av föräldrapenning för de barn som kommer till ser mycket olika ut. Uttaget är förhållandevis högt för barn som är äldre än två–när de kommer till . För en treåring används en i relation till barn födda i hög andel av dagarna då barnet är mellan tre och . Å andra sidan är uttaget av föräldrapenning i genomsnitt lägre sett över hela åttaårsperioden för de barn som är mycket små när de kommer till . En förklaring till varför fler dagar är outnyttjade vid barnets åttaårsdag även när ett barn är litet när det kommer till kan vara att det för barn som kommer till är det en högre andel som har föräldrar som inte använder en enda dag med föräldra- penning. Detta påverkar genomsnittssiffrorna. En annan förklaring kan vara att föräldrarna inte delar föräldrapenningen mellan sig i samma utsträckning. Det saknas motsvarande statistik fördelat på föräldrarnas kön dvs. när hänsyn tas till barnet ålder vid ankomsten till . I stället får en uppskattning göras genom att visa hur föräldrar som är födda utomlands och föräldrar som är födda i använt föräldrapenning för barn födda . Figur 5.4 Kvinnors uttag av föräldrapenning, andel barn som har en mamma som tagit ut x dagar med föräldrapenning. 120-179 180-239 240-299 300-379 Båda mottagarna födda i Båda mottagarna födda utomlands Källa: Store, . Figuren visar hur stor andel av barnen födda som har en mamma som tagit ut föräldrapenning fördelat på olika uttagsinter- vall. I figuren tas ingen hänsyn till att barn kan komma till även när de är i t.ex. sen förskoleålder eller skolålder. Enbart ett fåtal barn har en mamma som tagit ut mindre än hälften av den totala mängden dagar, dvs. I det övre intervallet finns mammor som tagit ut med föräldrapenning. Där utmärker sig mammor till barn där båda föräldrarna är födda utom- lands. Hälften av barnen där båda föräldrarna är födda utomlands har en mamma som tagit ut , medan det för barn med båda föräldrarna födda i är som har tagit ut så många dagar. Det finns inte så stora skillnader mellan föräldra- par där båda är födda i och där någon av dem är född utom- lands. Figur 5.5 Mäns uttag av föräldrapenning, andel barn som har en pappa som tagit ut x dagar med föräldrapenning. 120-179 180-239 240-299 300-379 Båda mottagarna födda i Båda mottagarna födda utomlands Källa: Store, . När mäns uttag studeras framgår att en stor andel av barnen har en pappa som tagit ut ungefär lika många dagar som de reserverade . Det finns skillnader avseende födelseland, barn där båda föräldrarna är födda utomlands har i högre utsträckning en pappa som ligger i de lägre uttagsintervallen, vilket förstås är en spegelbild av den tidigare figuren (5.4) där det var vanligare att denna grupp barn hade en mamma som tagit ut många dagar. För barn där båda föräldrarna är födda i är det mer vanligt att pappan har tagit ut många dagar med föräldrapenning, även om skillnaden mot kvinnors uttag är fortsatt stor även för denna grupp. Tidigare studier visar att det finns kopplingar mellan exempelvis inkomster och utbildningsnivå och uttaget av föräldrapenning. Pappor med högre utbildning är mer benägna att vara hemma och att vara hemma än pappor med lägre utbildning. Mönstret återkommer även för kvinnor.14 Inkomsten spelar också roll. Pappor med mycket låg inkomst och mycket hög inkomst tar ut färre dagar än pappor med medelinkomst. Det finns även skill- nader i uttaget i förhållande till i vilken arbetsmarknadssektor för- äldern är anställd. Skillnader finns dessutom beroende på om pappan har invandrat eller är född i . Där är mönstret dock mer svår- tolkat. Det är en högre andel pappor som invandrat som tar ut många dagar, men även en högre andel som inte tar ut alls.15 Inte enbart individens socioekonomiska status spelar roll för an- vändningen av föräldrapenning, också de egenskaper, t.ex. utbild- ning, inkomstnivå, ålder som de olika föräldraparen har påverkar hur fördelningen av föräldrapenning ser ut. har analyserat pars uttag av föräldrapenning och beräknat sannolik- heten för att de ska dela jämställt. I detta fall innebär en jämställd fördelning att ingen av föräldrarna tar ut av dagarna och att ingen tar ut av dagarna. Lägst andel jämställda par finns bland dem där ingen av föräldrarna har en pensionsgrundande inkomst på mer än fem prisbasbelopp. Låg inkomst spelar alltså stor roll för uttaget, framför allt för pappor. För kvinnor med hög inkomst är det dock vanligt att ta ut många dagar med föräldrapenning. Utbildningsnivån i hushållet spelar också stor roll för benägenheten att dela jämställt. Om båda föräldrarna hade en högskoleutbildning längre än var det som delar jämställt, medan i par där ingen av föräldrarna har gymnasieutbild- ning var det som delade jämställt. För par där båda föräldrarna är födda i är det som delar jämställt på föräldrapenningdagarna. När ingen av föräld- rarna är födda i delar i stället jämställt.16 14Inspektionen för socialförsäkringen, Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäk- ringen, Rapport 2012:4 samt Lönsamt arbete, familjeansvarets fördelning och konsekvenser, SOU 2014:28. 15Välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet, SOU 2006:37. 16Försäkringskassan, De jämställda föräldrarna, Socialförsäkringsrapport 2013:8. 5.2.3Tidigare kartläggning av hur föräldrar som kommer till med barn använder föräldrapenning I ett delbetänkande av den s.k. (Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning, SOU 2012:9) gjordes en kartläggning av uttaget av föräldrapenning för s.k. nyanlända kvinnor och män. Med nyanländ avses i betänkandet utrikes födda personer vilka har varit folkbokförda i än . Kartläggningen avsåg personer som folkbokfördes i . I kartläggningen beskrivs att av samtliga flyktingmottagna kvinnor som invandrat –2009 var det (6 802 kvinnor) som tog ut föräldrapenning . Bland de kvinnor som fått uppehållstillstånd på grund av anknytning till en i bosatt person men som inte omfattas av flyktingmottagandet (i stati- stiken oftast benämnda som övriga anhöriginvandrare) är motsvar- ande siffra (1 913 kvinnor). Utredningen gjorde en fördjupad kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland föräldrar som är invandrare från länder utan- för EU och . I fokus var de som fick uppehållstillstånd . I denna grupp var det sammanlagt ca 3 450 kvinnor och 3 301 män som hade barn med sig till och som därmed fick rätt till föräldrapenning. Föräldragruppen delades i den fortsatta analysen upp i två grupper, dels de som inte fick fler barn och dels den grupp som fick fler barn . Den första gruppen utgjordes av totalt ca 2 100 kvinnor där ut- taget av föräldrapenning begränsar sig till de barn som föddes utan- för . Barnen var när föräldrarna fick möjlighet att använda föräldrapenning. Av dessa kvinnor var det som tog ut föräldrapenning året efter invandringstillfället och det genomsnittliga uttaget var . Var tredje kvinna tog ut med föräldrapenning. Det var dock ovanligt att ta ut ett stort antal dagar i rad. Bland dessa kvinnor var det också som inte tog ut någon dag alls med föräldrapenning. Som jämförelse tog män som kom med barn till och inte fick fler barn ut ett i genomsnitt betydligt lägre antal dagar än vad kvinnorna gjorde, och av papporna tog inte ut en enda dag med föräldrapenning i . Av de kvinnor som kom till med barn var det (1 320 kvinnor) som födde fler barn under de följ- ande tre åren. För denna grupp är uttaget av föräldrapenning längre och mer intensivt, som en följd av att de fått rätt till föräldra- penning även för det barn som fötts i . Även jämfört med kvinnor som inte invandrat och som får fler barn är uttaget mer intensivt. Drygt hälften av kvinnorna tog ut minst med föräldrapenning och var fjärde kvinna tog ut med föräldrapenning under både 2007 och 2008. i denna grupp tog inte ut någon dag alls. Ett högt uttag av föräldrapenning i rad kunde i undersökningen därmed hänföras främst till de mammor som får ytterligare barn i . 5.2.4Hur föräldrar som kom till använde föräldrapenning har på utredningens uppdrag tagit fram upp- gifter kring hur föräldrapenning används för föräldrar som kom till med barn . Statistiken har fördelats baserat på föräldrarnas födelseland eftersom det inte är möjligt att se från vilket land föräldern har invandrat till . (se föregående avsnitt) delade upp gruppen som kom till i olika grupper, dels de som kom till med barn , dels de som kom med barn och dessutom fick fler barn i . har gjort samma uppdel- ning för den grupp kvinnor och män som kom till . Totalt sett var det 10 075 föräldrar som kom till med barn , varav (5 492) var kvinnor och (4 583) var män. Det var huvudsakligen föräldrar födda i länder utanför EU/som invandrade . Totalt sett var det 4 060 kvinnor och 3 169 män som var födda i övriga världen. Av föräldrarna var det av både män och kvinnor från länder inom EU/som fick fler barn , och av kvinnor och män från övriga världen som fick fler barn. Först studeras uttaget av föräldrapenning för de föräldrar som inte fick fler barn efter invandringen till . taget avser det totala uttaget av föräldrapenning för barn i åldrarna som föräldern kom tillsammans med. Figur 5.6 Andel av de föräldrar som kom till med barn 2012 och inte fick fler barn som använde föräldrapenning . Fördelat på kön och förälderns födelseregion Källa: Store, , egna bearbetningar. Bilden visar att uttaget av föräldrapenning i den grupp som kom- mer med barn och sedan inte får fler barn i är förhållandevis intensivt året efter invandringen. Av kvinnor som kom med barn från länder utanför EU och var det som använde föräldrapenning år . Redan under invandringsåret tog mer än var tredje kvinna ut föräldrapenning. Föräldrarna kan dock invandra under olika tidpunkter vilket kan medföra att inte samtliga föräldrar har rätt till föräldra- penning . Det ska påtalas att grupperna är relativt små, de kvinnor som kom till med barn 2012 och inte fick fler barn uppgick till 3 493 och männen var totalt 2 983. Bland de kvinnor och män som kom till med barn var det inte ovanligt att inte ta ut någon dag med föräldrapenning . Det var 55 (EU/) respektive 29 (övriga världen) procent av kvinnorna som kom till med barn som inte tog ut någon dag för något av de barn de kom till med under perioden –2015. Det är ändå skillnad i jämförelse med hur männen använde föräldrapenning, motsvarande uppgifter för män var att (EU/) och (övriga världen) inte använde någon föräldrapenning efter invandringen. Tabell 5.1 Genomsnittligt antal dagar med föräldrapenning för föräldrar som kom till med barn och som inte fick fler barn EU/, kvinnor EU/, män Övriga världen, män Källa: Store, . Antalet dagar som i genomsnitt användes efter invandringen varierar kraftigt mellan könen, mellan åren och beroende på i vilken region föräldern är född. som invandringen sker är det genomsnittliga uttaget litet. Det beror på att föräldern kan bli bo- satt även senare under invandringsåret/bosättningsåret och därmed inte har rätt till föräldrapenning . Året efter invandringsåret/bosättningsåret ökar antalet använda dagar i samtliga grupper, och ligger högst för kvinnor som kommer från övriga världen. Uttaget är då i genomsnitt för de barn som föräldern har kommit med. Mäns uttag ligger betydligt lägre än kvinnors samtliga år och oavsett vilken region de var födda i. I den grupp som kommer till med barn och sedan får fler barn är det mer vanligt att använda föräldra- penning. Figur 5.7 Andel av de föräldrar som kom till med barn 2012 och som dessutom fick fler barn som använde föräldrapenning . Fördelat på kön och förälderns födelseregion Källa: Store, , egna bearbetningar. Av de kvinnor som kom till med barn var det alltså 26 pro- cent av föräldrarna från länder inom EU/och av föräldrarna från övriga världen som fick fler barn –2015. För kvinnor i denna situation, totalt 1 999 kvinnor, var uttaget av föräldrapenning intensivt och ofta långvarigt. Det går inte att från statistiken härleda under vilket år det nya barnet föds, det är dock tydligt redan året efter invandringen att användningen av föräldrapenning är intensivt för den här gruppen kvinnor. Det var av de kvinnor som är födda i länder utanför EU/som tog ut föräldrapenning året efter invandringen, andelen fortsätter att ligga högt även följande år. För kvinnor födda i länder inom EU/var andelen kvinnor som använde föräldra- penning något lägre. För män var användningen av föräldrapenning mer blygsam, totalt omfattade gruppen 1 226 män, och andelen som använde föräldrapenning var högst . Drygt var tredje man använde föräldrapenning året efter invandringen och i genomsnitt användes för män födda i länder inom EU/och året efter invandringen för män födda i övriga världen. Tabell 5.2 Genomsnittligt antal dagar med föräldrapenning för föräldrar som kom till med barn och som fick fler barn EU/, kvinnor Övriga världen, kvinnor EU/, män Övriga världen, män Källa: Store, . Tabellen visar att det genomsnittliga antalet dagar med föräldra- penning är mycket högt för framförallt kvinnor födda i länder utanför EU/. Skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan män som kommer till med barn och sedan får fler barn i och de som enbart har barn födda utomlands är inte lika stora som för kvinnor i motsvarande situationer. Skillnaderna mellan föräldrar födda i länder i EU/och övriga världen är inte heller lika stora för män som de är för kvinnor. Nedan studeras hur uttaget av föräldrapenning ser ut för de föräldrar som kommer från länder utanför EU/, uppdelat på respektive uttagsår. Föräldraledighet och föräldrapenning SOU 2016:73 Uttagna dagar med föräldrapenning för kvinnor som kommer med barn från länder utanför EU/ Procent i olika uttagsintervall respektive år Får inte fler barn, kvinnor (n=2440) Får fler barn i , kvinnor (n=1620) Får inte fler barn, män Får fler barn i , män (n=1226) Källa: Store, . Från tabellen 5.3 är det tydligt att det framför allt är kvinnor som använder många dagar med föräldrapenning. som kvinnor som inte får fler barn invandrar är det som använder föräldrapenning, och enbart av männen. Ett fåtal av dessa kvinnor hinner använda många dagar med föräldrapenning redan första året, men år två är det dels en betydligt högre andel som använder föräldrapenning och dels som dess- utom använder . Även en högre andel av männen använder föräldrapenning de nästkommande åren, men de använder betydligt färre dagar. För de som får fler barn är uttaget av föräldrapenning, vilket även visat, betydligt mer vanligt och även mer inten- sivt. Av de som får fler barn är det av kvinnorna som använder föräldrapenning redan första året i , en siffra som ökar till året efter. Var fjärde kvinna använder med föräldrapenning året efter invandringen. Medan uttaget av föräldrapenning minskar för de som inte får fler barn ligger det för de som får fler barn på en fortsatt hög nivå. av kvinnorna använder föräldrapenning även efter invandringen, sannolikt för barn som har fötts i . För männen ökar andelen som använder föräldrapenning , men antalet dagar är betydligt färre än för kvinnorna. Det finns alltså förväntade skillnader mellan grupperna, de som får fler barn har en naturligt högre benägenhet att använda föräldrapenning än de som enbart kommer med äldre barn till . Som kapitel 4 (invandring, etablering och försörjning) visar är det vanligt att familjer som invandrat får fler barn efter invandringen och vid en eventuell familjeåterförening. En stor andel av kvinnorna och männen använder inte föräldrapenning alls i Det bör särskilt uppmärksammas att det i samtliga grupper finns föräldrar som inte använder en enda dag med föräldrapenning i . Av de som inte får fler barn är det hälften av kvinnorna från länder i EU/och från övriga världen som inte använde en enda dag . För män är motsvarande uppgifter respektive . För de som får fler barn efter ankomsten till , och där det finns möjlighet att använda föräldrapenning både för äldre barn och för det nyfödda barnet, är det ändå var tionde kvinna från länder i EU/och av kvinnorna från övriga världen som inte tar ut en enda dag. För män är motsvarande siffror återigen högre, respektive . Om en jämförelse görs med föräldrar som är födda i och som får fler barn under peri- oden så var det enbart en procent av kvinnorna och av männen som inte tog ut . Detta mönster kunde även observeras i den tidigare kartläggningen som gjordes av de som invandrade till med barn 2006. En anledning till uteblivet uttag för äldre barn kan vara arbete, deltag- ande i exempelvis etableringsinsatser eller studier. Andra anledningar kan dock även vara att föräldrarna saknar information om förmåner, villkor och möjligheter till föräldrapenning. Ytterligare en anled- ning kan vara utflyttning från eller arbete i ett annat land. Långvarigt uttag av föräldrapenning Ett långvarigt uttag av föräldrapenning för äldre barn kan utgöra ett hinder för etablering på arbetsmarknaden. Som tidigare visats (Figur 5.1) är det för ett barn som föds i en stark kon- centration av uttaget av föräldrapenning innan barnets två- årsdag. I genomsnitt används under ett barns första lev- nadsår, vilket ofta borde innebära ledighet på heltid eftersom det som regel saknas möjlighet till förskola eller pedagogisk omsorg . För de föräldrar som enbart har möjlighet att an- vända föräldrapenning för barn som kom till var det dock ovanligt att använda så många dagar redan första året. var det dock av kvinnorna från övriga världen som tog ut så många dagar att det torde motsvara heltidsledighet, och av kvinnorna från länder i EU/. För kvinnor som födde fler barn i var andelen som tog ut många dagar med föräldrapenning mycket högre. Hälften av kvinnorna födda i regionen övriga världen tog ut året efter invandringsåret (motsvarigheten var för kvinnor födda i /). Som en följd av att inte alla de kvinnor som blev bosatta i kom är det en låg andel som haft möjlighet att ta ut redan första året. Om enbart denna grupp kvinnor studeras kan man se att de med högt uttag första året ofta fortsätter använda många dagar även påfölj- ande år. Hälften av de kvinnor som fick fler barn använde även 2013, dvs. året efter invandringen. För män är det betydligt mer ovanligt att använda många dagar med föräldrapenning. Det var mindre än en procent av männen som använde så många dagar redan invandringsåret, oavsett om föräldern fick fler barn eller inte och oavsett födelseregion. Året efter invandringen var andelarna, både för de som fick fler barn och de som inte fick fler barn, . Föräldrapenning för de som kommer till utgörs till stor del av ersättning på grundnivå, särskilt för kvinnor, vilket kan vara en förklaring till det mer intensiva uttaget då gruppen av eko- nomiska skäl kan behöva ta ut fler dagar än vad föräldrar med högre ersättning kan behöva. Det mer intensiva uttaget av för- äldrapenning kan också förstärkas i de fall hushållet ansöker om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). En förälder som söker ekonomiskt bistånd är skyldig att först använda andra former av ersättningar och bidrag för sin försörjning, exempelvis föräldrapenning. Föräldrapenning baseras till huvuddelen, totalt 390 av de totalt , på förälderns sjukpenninggrundande inkomst, och i avsaknad av sådan kan ersättning betalas ut på grundnivå. För reste- rande dagar betalas per dag, s.k. lägstanivå. För att få föräldrapenning motsvarande sin sjukpenninggrundande inkomst med föräldrapenning måste föräldern upp- fylla ett kvalificeringsvillkor innan barnets födelse. Om kvalificerings- villkoret inte uppfylls kan ersättning betalas ut på grundnivå. Grundnivån har höjts i flera steg från 2002 till 2016. Föräldrapenninguttag och 2013 för föräldrar som invandrat 2012, andelar utifrån ersättningsnivå, kön och födelseregion Mottagare födda i /EES Mottagare födda utanför EU/EES Källa: Store, , egna bearbetningar. Antalet nettodagar som betalas ut för de föräldrar som kommer till varierar kraftigt mellan kvinnor och män och beroende på i vilken region föräldern är född. till samtliga dagar som utbeta- lades stod kvinnor födda i länder utanför EU/för av dagarna. Det går inte att urskilja hur stor del av de uttagna dagarna som avser barn som kommer till och hur stor del som avser barn som föds i . Totalt utbetalades för dessa föräldrar ca 1,6 miljoner netto- dagar och . Figuren ovan visar uttaget av föräldrapenning efter invandringen för föräldrar som kom till . Som tidigare nämnts är grundnivå oftast den nivå som de som kommer till är hänvisade till, även om det finns möjlighet att uppfylla kvalificeringsvillkoret om viss tids försäkring även i andra EU-medlemsländer. Det är också tydligt att kvinnors långsammare etablering på arbetsmarknaden även får effek- ten att enbart utbetalas på sjukpenningnivå. Stora skillnader finns även mellan föräldrar som är födda i länder inom EU/och föräldrar som är födda i övriga delar av världen där de förstnämnda oftare har arbete.