sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — Det är naturligtvis möjligt att resa kritik mot en indelning som ovan- stående; inte minst i fråga om den sistnämnda generationen som i mediehänseende upplevt mycket under sin levnad, utan att för den skull vara särskilt homogen (och , 2014). Vi har ändå valt att använda kategoriseringen, men också att differentiera den digitala generationen så att vi också får en mobil generation. Där har vi satt gränsen till . I figur 2 visas hur morgontidningsläsning ser ut i olika genera- tioner , samt i vilken utsträckning olika generationer läste tidning när de i genomsnitt var . De heldragna linjerna visar hur läsningen ser ut oavsett plattform, de streckade hur läsningen ser ut enbart på papper. Skillnaderna mellan generationerna är i flera avseenden stora. De äldsta generationerna läser i betydligt större utsträckning än de yngre; nivån är mycket olikartad. De äldsta har heller inte förändrat sig i någon större utsträckning medan de tre yngre genera- tionerna ändrat sig mer, särskilt under andra halvan av 2000-talets . När de olika generationerna i genomsnitt är , är deras beteende i förhållande till morgontidningar helt olikartat. Rekordårsgenerationen läste i mycket stor utsträckning, medan den digitala generationen som knappt blivit 30 i genomsnitt , läser i mycket lägre utsträckning, oavsett om det gäller på papper eller nät. Den inslussning i tidningssamhället som tidigare utmärkte tidnings- vanorna fram till trettioårsåldern har helt försvunnit. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap generationen, född , har inte hunnit bli ännu och visas därför inte i figuren. Knappt en fjärdedel av dem, , läser på papper eller på nätet. Värt att notera är att merparten av dem förstås fortfarande bor i föräldrahemmet, och därmed i relativt stor utsträckning har tillgång till en morgontidning – om de skulle vilja. Omvänt gäller att utvecklingen förstärks av att allt fler växer upp utan en gemensam morgontidning i hushållet och därmed aldrig får vanan att ta del av den. finns också likheter inom ramen för de olika genera- tionerna. Läsningen av nättidningar ger ett ganska måttligt tillskott till papperstidningsläsningen, och den allmänna nedgången började ungefär för alla utom den digitala generationen. I så motto uppvisar den digitala generationen ett helt annat beteende än de som är . Figur 2 Regelbunden läsning av morgontidningar på papper och nät i olika generationer, 1986–2014 (procent) Kommentar: Med regelbunden konsumtion avses minst /vecka, både pappers- och nätversionen. Den streckade linjen för respektive generation visar utvecklingen om nättidningen exkluderas. För ett resonemang kring olika slags digital läsning, se kommentar till figur 1. Källa: Den nationella SOM-undersökningen respektive år. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Nedgången i läsning av morgontidningar är entydig oavsett vilken del av som undersöks, även om vissa geografiska skillnader finns, bland annat beroende på att det finns två tidningar på en ort (Wadbring, 2012b och , 2013). är det svårt att analysera stora geografiska områden då de inom sig rymmer stora olikheter. Det som gör analyser av mindre geografiska enheter mer intressant är att områdena kan karaktäriseras efter dem som bor där. Det möjliggör analyser av hur befolkningens sammansättning utifrån sociala faktorer som utbildning, inkomster, hälsa och plats samspelar med hur användningen av nyhetsmedier ser ut. Sådana studier låter sig bäst göras inom storstadsområdena, efter- som där det ryms en stor blandning av människor med olika förutsätt- ningar och tillgångar. Det är i storstadsområden som vi tydligast ser boendesegregation, även om det finns i alla städer. Det är här vi kan tala om geografiskt centrum och periferi (, 2005). På grundval av offentlig statistik går det att skilja mellan resursstarka områden med bra boende och handel och god tillgång till service, och områden med sämre förutsättningar i dessa avseenden (Wadbring, 2007). Vi har valt att dela upp – en av mest seg- regerade – efter invånarnas sociala resurser (bl.a. inkomst, ohälsotal, arbetslöshet, härkomst, valdeltagande, boendeform och utbildning) varefter stadsdelarna delats in i fyra nivåer av resursstyrka. Analysen visar inte förvånande att i de resursstarkare stadsdelarna är andelen som regelbundet läser , prenumererade tidning, , medan andelen är i de resurssvagaste områdena. I de resurssvaga stadsdelar- na läser dock regelbundet gratistidningen , mot i de resursstarkaste stadsdelarna (figur 3). Delvis är förklaringen säkert ekonomisk – dvs. kostnaden för tidningen – men inte enbart, då en stor del av material finns gratis på nätet. Intresse för nyheter, nyheternas typ och relevans, vanan att läsa och andra faktorer spelar också roll. Övriga lokala medier – Västnytt i och P4 i – uppvisar inte motsvarande skillnader som morgontidningarna gör. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Figur 3 Tidningsläsning respektive användning av nyheter i sociala medier efter boendeområde, , 2014 (procent) Kommentar: Med läsning/konsumtion avses minst /vecka. Källa: Den västsvenska SOM-undersökningen 2014. Nyheter i sociala medier är den medieform som uppvisar ett något annorlunda mönster genom att de mest resursstarka och resurssvaga tar del av detta i lägst utsträckning, medan de båda mittengrupperna gör det i större utsträckning. I viss mån speglar det åldersstrukturen i de olika boendeområdena. Återigen vill vi påminna om att typen av nyheter kan vara relativt olikartad mellan å ena sidan de båda tidning- arna och å andra sidan sociala medier. Läsning av olika innehåll Ett utmärkande drag för jämfört med andra länder är att flertalet tidningar har ett relativt lokalt spridningsområde. Det har inte stått i motsättning till en bred nyhetsprofil, men när televisionen blev det ledande nyhetsmediet för nationella och inter- nationella nyheter började landsortspressen i allt större utsträckning prioritera den lokala nyhetsrapporteringen (och , Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Landsortspressens fokus på det lokala innehållet var länge framgångsrikt och utan alltför stor konkurrens från andra medier, men frågan är om det är en fortsatt framgångsfaktor. Ett genomgående resultat från läsarundersökningar är att de lokala nyheterna tillhör det mest lästa i den svenska morgonpressen. Det gällde och längre tillbaka, och det gäller (tabell 3). Tabell 3 Läsning av olika innehållstyper i svenska morgontidningar 1995–2012 (procent) Kommentar: Frågan lyder Hur mycket brukar du normalt läsa av följande typer av innehåll i den lokala morgontidningen? och svarsalternativen är ”Allt/i stort sett allt”, ”Ganska mycket”, ”Inte särskilt mycket”, ”Ingenting/nästan ingenting” samt ”Vet ej”. Siffrorna avser andelen som uppgett att de läser allt/i stort sett allt eller ganska mycket bland dem som läser en morgontidning minst / vecka. Antalet svarspersoner för de olika åren varierar mellan 1 004–1 597. Ett streck (-) innebär att frågan inte ställdes . Det bör observeras att nivåerna kan påverkas något av antalet kategorier som ingått i frågebatteriet respektive år. Frågan är inte specificerad utifrån om läsningen skett på papper eller online. Vi vet emellertid från Mediebarometern (2015:80-81) att läsningen online är mycket mer selektiv genom att nivåerna generellt är lägre för alla ämnen bland läsare, samt att rangordningen ändras. Källa: Den nationella SOM-undersökningen 1995–2012. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Drygt nio av tio läsare tog 2012 del av ganska mycket eller i stort sett allt av de lokala nyheterna i sin morgontidning. Det ämne som lästes i näst högst utsträckning var nyheter om olyckor och brott – som också ofta är lokalt material. Även inrikespolitik och utrikesnyheter lästes av en stor del av läsarna. Efter denna så kallade primärläsning som i stort sett alla tar del av, följer ett kluster av redaktionella områden som är något mer speciali- serade, där drygt hälften av läsarna sade sig ta del av relativt mycket. Bland de något mindre lästa ämnena finns lokala affärsannonser, kulturartiklar och sportnyheter. Att ett innehåll har en mindre andel läsare innebär vanligen att läsarna är mer specialintresserade och engagerade, medan de allmänna nyheterna har allmänintresserade läsare (och , 2013). Att en viss överskattning av läsningen uppges är troligt (jfr Prior, 2009), vilket gör att det är rang- ordningen av ämnen som är av störst intresse. Att det råder en stabilitet i innehållspreferenserna bland morgon- tidningsläsarna är knappast överraskande så länge det gäller läsning av den tryckta tidningen; det handlar ju om vanor bland dem som är den tryckta tidningen trogna. En mer intressant fråga är kanske i vad mån läsningen av den digitala tidningen skiljer sig från den tryckta. Läsning på papper respektive online Läsning på papper och på nätet skiljer sig åt. Det gäller både hur man läser och vad man läser. I princip allting läses mindre online, och allde- les särskilt gäller det specialintressena, dvs. det som inte är det primära innehållet som ”alla” läser (Mediebarometern 2014, 2015). Viktigast är kanske att annonser uppges läsas i så mycket lägre utsträckning online än på papper eftersom annonser är en mycket väsentlig del av tidningarnas intäkter. Här är emellertid en metodologisk anmärkning på sin plats: man kan anta att exponeringen för annonser är relativt hög, men att människor inte uppfattar att de tagit del av dem då det inte är ett material som aktivt eftersökts. En studie av en lokal morgontidning där sex dagars faktisk läsning av pappersversionen jämfördes med klickstatistik för nyhetssajten , visar bland annat att papperstidningsläsarna tog del av en större del av tidningens innehåll (, 2014). I figur 4 finns en jämförelse mellan hur utbudet såg ut i respektive tidning Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap i förhållande till vad läsarna tog del av. Slående är att innehållet i papperstidningen och läsningen av papperstidningen liknar varandra i mycket stor utsträckning. Det gäller emellertid inte läsningen på nätet, där framför allt förstasidan läses – som den bara står för en femtedel av hela nyhetssajtens innehåll. Det innebär att många inte klickar sig vidare. Figur 4 Innehållsstruktur på papper och online respektive läsningen av det i en enskild lokaltidning, 2013 (procent) Kommentar: Tidningen som studerats är VLT i . Studien bygger av pappers- respektive nättidningen, både dess innehåll och läsningen av det, . Totalt publicerades 909 artiklar i VLT och 917 artiklar i . Figuren är här bearbetad så att de ämnen som ingår i ”offentlig sfär” är politik, hälsa, utbildning, kommunnyheter samt nyheter om handel och industri. I ’privat sfär’ ingår familjenyheter, personlig konsumtion. I ”diverse” ingår vetenskap och teknik, förutom t.ex. spel och annat som inte passar in i någon av kategorierna, men framför allt förstasidan. Källa: , (2014). Nyhetssajten har ett större fokus på aktualiteter, inte minst olyckor och brott, än papperstidningen – och det materialet läses också i stör- re utsträckning – medan såväl innehåll som läsning är mer fokuserat framför allt på den offentliga sfären i papperstidningen. Det är svårt att dra några definitiva slutsatser om vad som ligger bakom skillnaderna i uppmärksamhet för lokala nyheter mellan pappers- och onlineläsare. En förklaring till de skilda mönstren kan vara skillnaderna i tidningarnas nyhetsprofil eller att många av Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap onlineläsarna redan läst papperstidningen och därför bara uppdaterar sig på rena händelsenyheter. Teknikskillnader kan också spela in, liksom nyhetsvärderingen analogt i förhållande till digitalt. Mycket talar dessutom för att de två – delvis olikartade – läsargrupperna har skilda intressen och behov. Vi vet att papperstidningsläsarna har en förhållandevis hög genomsnittsålder, men klickmetodologin gör det inte möjligt att redovisa onlinegruppens demografi, varför direkta jämförelser mellan grupperna inte är möjlig. Det är ett tydligt exem- pel på begränsningar i den digitala mättekniken (, 2014). Hur representativ studien är för alla morgontidningar är svårt att bedöma. Med tanke på att en del har betalväggar och andra inte, en del har en väldigt aktiv digital satsning och andra inte, så kan det naturligtvis variera mellan tidningar. Det är emellertid troligt att det övergripande mönstret är likartat såvida inte allt material ligger bakom en betalvägg. I den svenska traditionen har dagspressen varit det medium som främst ansetts svara mot demokratikraven att medborgare ska ha möjlighet att bli välinformerade. Mediepolitiken har därför handlat om att slå vakt om dagspressen som institution. När mångfalden inom dagspressen började krackelera initierades ett antal offentliga utredningar som gjorde studier av nyhetsvanor, främst av dagspress men också av radio- och tv-nyheter (t.ex. SOU 1965:22; SOU 1968:48; SOU 1975:78). Resultatet blev stöd till pressen som följts upp i en rad ytterligare pressutredningar, (SOU 2013:66). Den sistnämnda utredningen blev dock starkt kritiserad för att inte ha tagit hänsyn till medielandskapets förändring (Axberger, 2015). Kritiken hade sin bakgrund i det faktum att dagspressen, särskilt morgonpressen, oavsett stöd, successivt tappat i spridning – även om digitala upplagor räknas in. Nya medier har tillkommit och medie- teknik har utvecklats. 2005 var då det var fler hushåll som hade bredband än som hade dagstidningsprenumeration, och det är ungefär därifrån som nedgången för morgontidningar börjar accelerera ordentligt. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Ett förändrat fokus? Den svenska dagspressen har haft sin ryggrad i ett stort antal starka landsortstidningar, medan storstadspressen varit svagare. Det har uppfattats som liktydigt med att lokalt fokus i innehållet är fram- gångsrikt för dagspressen. Så tycks det vara fortfarande – åtminstone bland de befintliga läsarna. Men det finns också nya mönster. Att mindre trogna läsargrupper successivt har fallit ifrån har bidragit till att morgontidningsläsningen blivit klart segregerad. Resursstarka, nyhetsintresserade grupper utgör en större andel av läsarna (Shehata och Wadbring, 2012). är den grundläggande strukturen i innehållspreferenser i stort sett densamma som för länge sedan, där lokala nyheter dominerar (och , 2013). Det finns således även fortsatt en mycket tydlig lokal dimension i konsumtio- nen av morgontidningar. kan det diskuteras i vad mån den lokala nivån tappar i betydelse när nationella och globala plattformar får ökad spridning – en tendens som stärks av en öka mobilitet i samhället. Den nyhetsplattform som uppvisar störst stabilitet är television- en. har varit ledande i fråga om nationella och internationella nyheter sett till geografisk nivå, men har en ökande betydelse för regionala nyheter. Den nedgång bland unga som kan ses för morgontidningarna kan inte ses för lokala och regionala nyheter på tv (Wadbring och , 2015). Det är alltså inte ett självklart lokalt problem vi har att göra med för morgontidningarna. Kvällstidningarna i sin digitala form är den nyhetsplattform som i hög grad stärkt sin ställning i det svenska medielandskapet som en följd av teknikförändringarna. och de når fler än de någonsin gjort. Men också nyheter förmedlade i sociala medier har stärkt sin ställning, vilket delvis är samma sak eftersom kvällstidningarnas nyhe- ter dominerar där (Bro och , 2014; Wadbring och Ödmark, 2015). Kvällstidningarna, och då framför allt , är alltså starka på alla digitala plattformar, inklusive sociala medier, medan pappersversionerna försvagas. Det sistnämnda är dock oväsentligt , eftersom alla satsningar är digitala. Det gäller allt från vanlig webb till webb-tv, appar och viralt material, framför allt genom lajkat. se och omtalat.nu. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Ett paradoxalt mönster är att kvällspressen, även de digitala versionerna, har ett lågt förtroende bland allmänheten. Störst förtroende åtnjuter i stället de traditionella medierna, framför allt och , men även den lokala morgon- pressen. En förklaring är att förtroendet huvudsakligen är bestämt av synen på nyhets- och samhällsmaterial (, 2013, 2014). Det innebär faktiskt att vi i allt större utsträckning tar del av nyhetsmedier som vi saknar förtroende för. Från ritual till instrumentalitet En effekt av det förändrade medielandskapet är att det finns allt fler nyhetskällor att tillgå. I finns det en rad nyhetssajter och bloggar med olika specialisering som kompletterar och i vissa fall ersätter de traditionella medierna, och för internationella nyheter finns det mediesajter i andra länder som konkurrerar med de svenska medierna. Även om sådana kanaler ännu inte når några höga räckvidder på nationell nivå, har de bidragit till att bygga om nyhetslandskapet. Den ritualiserade, vanemässiga, medieanvändning som var den dominerande, har efter hand ersatts av ett instru- mentellt användningssätt. Dessutom individualiseras nyhetsanvändningen och det finns en tendens att människor söker en mediemix som svarar mot den egna intresseprofilen. Den ökande betydelsen av politiskt intresse som förklaringsfaktor är ett exempel på det (Strömbäck et al., 2013). Det är också särskilt framträdande i de yngre generationerna som är uppvuxna med de många nyhetskanalernas samhälle och vana att hantera de många möjligheterna som detta ger. I jämförelse med andra medieplattformar har förändringarna i nyhetslandskapet drabbat morgonpressen betydligt mer än det påver- kat andra traditionella medier. Själva affärsidén för den abonnerade pressen utmanas av det förändrade medielandskapet. Grunden för morgonpressen har varit stabila hushåll med en gemensamt abonne- rad tidning. Det vanemässiga i läsningen och en mindre rörlighet i samhället innebar dessutom att hushållet utan större problem kunde binda sig och att priset spelade mindre roll (, 2013). Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap Det är därför inte oväntat att de trogna morgontidningsläsarna finns i de äldre generationerna, inte bland de yngre. För pressen har det varit svårt att ställa om till den nya tekniken. Undantaget är kvällstidningarna som redan i pappersform byggde på dagliga, aktiva lösnummerköp; en vana som lätt kunde lyftas över till webben. Analysen av morgonpressens situation visar således att det inte enbart är det förändrade medielandskapet som bidragit till tidningar- nas nedgång, dvs. den strukturella förändringen. är huvudför- klaringen olika slag av sociala förändringar som skett parallellt med det förändrade medielandskapet. Ökad rörlighet i samhället, ökad social segregation och en osäkrare arbetsmarknad är exempel på sam- hällsegenskaper som präglat det svenska samhället , där de nya, mer individualiserade medierna har haft lättare att anpassa sig (och , 2014). Det finns inte något belägg för att morgonpressens lokala för- ankring skulle ha varit något hinder för spridningen i sig, snarare att det är pappret eller tidningen som fenomen, som är av betydelse för nedgången – men utvecklingen påverkas även ökad rörlighet i sam- hället och av förändrad kultur. Dagliga gratistidningar har drabbats av samma nedgång som de prenumererade tidningarna, fast betydligt . Det tyder på att priset inte har varit den avgörande faktorn (Wadbring och , 2015). Vad vi ser är en förändring hos individer som inte tycks passa vare sig morgontidningens sätt att distribueras eller dess innehåll. Tidningsföretag är tungrodda, mogna organisationer som har svårt att ställa om snabbt, även om de har en vilja att göra det (Lowrey, 2011). Möjliga implikationer för framtiden Att studera nyhetslandskapet är som att skjuta på ett rörligt mål. Det händer saker oavbrutet och internationalise- ringen bidrar till att beslut på helt andra kontinenter snabbt kan få effekt på svenska förhållanden. Det senare gäller inte minst sociala medieplattformar som Facebook, Instagram, Snapchat eller sökmo- torer som Google. En avgörande punkt inför framtidens utveckling är i vilken utsträckning traditionella medieföretag kommer att publicera sitt Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap material på sociala medier snarare än i sina egna kanaler – instant articles – eller någon annan form som vi inte ens känner till (se också kapitel om plattformisering i denna bok). Det skulle innebära att medieorganisationerna i viss utsträckning avsäger sig kontrollen över sitt material. Det skulle också kunna innebär att de, i likhet med kvällstidningarnas viralsajter, utvecklar ett särskilt slags material som passar på de sociala medieplattformarna snarare än släpper kontrollen över sitt traditionella nyhetsmaterial. En annan avgörande punkt handlar om vad publiken väljer att ta del av. Vill de – oavsett plattform – ha traditionella nyheter, eller är det viralsajterna eller annat lättsamt material som kommer att dominera nyhetskonsumtionen? Ska vi kunna tala om informerade medborgare så är det nödvändigt att också det tyngre nyhetsmaterialet får en viss framträdande roll. När det gäller morgonpressen är det tydligt att det statliga presstödet kommit att bli en fråga om att hålla liv i en struktur som successivt försvagats. Presstödet har handlat om att stödja pressen som institution. Andratidningarna har efter hand kommit att ingå i tidningshus dominerade av förstatidningar eller har lagts ned. Den pluralism på morgontidningsmarknaden som en gång motiverade presstödet är därför inte längre möjlig. På tidningsmarknaden fram- träder andra än politiska skillnader. Det handlar snarare om skillnaden mellan storstadstidningar av närmast elitkaraktär och lokala tidningar. Förändringarna illustrerar det tveksamma i att utgå från tekniska nyhetsplattformar eller nyhetsorganisationer vid diskussioner av offentligt stöd, eftersom formerna med all säkerhet kommer att fortsätta att förändras. För framtiden är det journalistiken som institution som bör stå i centrum, vilket ju också var huvudpoängen i direktiven till den medieutredning som tillsattes 2015. Om vi återvänder till de båda distinktioner av nyheter som vi gjor- de inledningsvis – typ av nyheter och geografisk nivå – och applicerar dem på journalistiken som institution, så handlar det i det första fallet om innehållets kvalitet, inte om plattformen. Mediepolitiken måste uppmuntra något annat än material som publiceras på sajter som Lajkat och Omtalat, något annat är rapportering om brott och olyck- or, något annat än det som är oviktigt och som många människor inte litar på. I det andra fallet handlar det om en specifik geografisk nivå, om lokala nyheter. Varken public service-medier av eller sociala medier kan arbeta på lokal nivå på det sätt som morgontidningar gjort Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap , och det har konsekvenser för såväl informationsmöjlighe- ter för medborgarna som den granskningsfunktion lokala medier har gentemot lokalsamhället. Försvinner den lokala informationen och granskningen får det konsekvenser långt utanför medievärlden. Det är tveklöst en utmaning att försöka motverka en sådan utveckling. Nyhetsvanor i ett förändrat medielandskap och (2013) Hur läser vi den lokala morgontidningen ? I: , och (red.) : , 425–442. Aroldi P och F (2006) Generational Belonging and Mediascape in Europe. , 6(1): 34–44. Axberger H-G (2015) En misslyckad utredning – SOU 2013:66. Om politiken och tredje statsmakten. : Juridisk reportage-byrå. (2015) The Contexts of Internet Use: From Innovators to . Participations: 12(1): 3–18. (2010) News at Work: Imitation in an of Infor- mation Abundance. Bro P och (2014). Digital Journalism 2(3): 446–454. och J (2010) When Media are New. Understanding the Dynamics of New Media Adaption and Use. Deuze M (2012) Media Life. och R (2006) Getting Hooked on News: Uses and Gratifications and the Formation of in an Internet Environment. , 50: 197–211. och (2005) Global Generations: Social Change in the Twentieth Century. 56(4): 559–577. Ghersetti M (2012) Journalistikens nyhetsvärdering. I: Nord L och Strömbäck J (red.)