sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Försvarsföretagen är dock fortfarande en central aktör inom försvarsrelaterad FoU eftersom den största delen av materielutvecklingssatsningarna fortfarande sker här (se avsnitt 5.2.3). Företagens utvecklingsverksamhet bedrivs ofta nära utveck- lingen av den färdiga produkten eller materielsystemet (TRL- nivå 7–9) men det sker också grundläggande forskning där företa- gen engagerar universitet och högskolor i verksamheten (TRL- nivå 1 eller 2). När det gäller den grundläggande forskningen hand- lar det oftast inte om beställningar från Försvarsmakten eller FMV utan om samarbete med universitet och högskolor, andra statliga myndigheter eller om egenfinansierad verksamhet. Industri och universitet och högskolor samverkar också inom statliga innova- tions- och utvecklingssatsningar avseende grundläggande tekniker som ofta inte primärt rör försvarsområdet. Ett sådant exempel är strategiska innovationsprogram SIO grafen. Inom det nationella flygtekniska forskningsprogrammet, NFFP, är dock både Försvarsmakten och statliga finansiärer. Det finns ett stort antal företag inom försvars- och säkerhets- området i . Dessa företag har fler än 33 000 anställda och omsätter årligen.35 är som nämns ovan det största svenska företaget inom försvarsområdet, men det 34Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och anslag 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar uppgick till cirka 16 miljarder. FMV:s myndighetskostnader belastar dessa anslag och utgör . Av de återstående medlen används cirka 2 miljarder för upphandlingsstöd medan återstoden utgör kostnader för materielbeställningar till industrin. Källa av (2015:59). 35Information från SOFF:s och SME-D:s hemsidor. Forskning och utveckling på försvarsområdet finns flera andra, såväl svensk- som utlandsägda, företag verk- samma i landet. FoU utgjorde cirka 5,3 miljarder av omsättningen hos företagen inom försvars- och säkerhetsområdet enligt branschorganisationen.36 Det kan noteras att företagens investeringar rör såväl försvar som säkerhet och att av företagens försäljning utgörs av export. är huvudleverantör av stridsflygssystemet JAS 39 och ubåtssystemet A26. Saabs FoU-investeringar är främst kon- centrerade till dessa system tillsammans med radarområdet. Ett flertal företag, även utlandsägda, levererar centrala delar i dessa system såsom den högteknologiska propellerfunktionen till För- svarsmaktens ubåtar (Rolls ) och motorn till JAS Gripen (). Det finns ett stort antal små- och medelstora företag i som har en teknisk spetskompetens inom olika områden av betydelse för försvaret. 36 Information från SOFF:s hemsida. I detta avsnitt beskrivs internationella strukturer för samverkan och samarbete avseende FoU inom försvarsområdet. Avsnittet be- handlar även bi- och multilaterala samarbeten. I bilaga tre redovisas en omvärldsanalys som belyser försvarsrelaterad forskning och utveckling i , , , , , , , samt EU och Nato. I bilagan finns också statistik om bl.a. ländernas utgifter för försvarsforskning. Inom Europeiska unionens forskningsprogram sker för närvarade stora förändringar. De s.k. ramprogrammen för forskning och inno- vation har funnits men har varit begränsade till satsningar på civila områden. Det nuvarande ramprogrammet Horisont 2020, som löper , är världens största satsning på forskning och innovation och har en samman- lagd budget på . Programmet erbjuder möjlig- heter för universitet och högskolor, näringsliv, forskningsinstitut, offentlig sektor och det civila samhället att söka finansiering från EU:s budget. 350 svenska organisationer har deltagit i Horisont sedan starten . De har beviljats i bidrag vilket placerar på en åttonde plats bland deltagande länder.1 En förändring i nästa programperiod 2021–2027 är att nu även försvarsrelaterad FoU föreslås få möjlighet att erhålla finansiering. Årsrapport , Hur går det för i Horisont ? En särskild högnivågrupp som arbetat på Europeiska kommis- sionens uppdrag har för nästa ramprogramsperiod 2021–2027 före- slagit en ökning av medel för försvarsrelaterad FoU till vilket är i samma storleksordning som och nationella satsningar på försvars- relaterad FoU. och fram till att det nya ramverket påbörjas föreslås en s.k. förberedande åtgärd för försvarsforskning (Preparatory Action for ). Beslut om budget för den förberedande åtgärden väntas . deltar, utöver i program som utlyses av kommissionen och finansieras över EU-budgeten, även i samarbeten som sker inom ramen för den Europeiska försvarsbyrån (, ). bildades och är en decentraliserad EU- myndighet under med ansvar för frågor som rör materiel, försvarsforskning, industri och förmågeutveckling. Inom försvarsbyrån bedrivs ingen egen forskningsverksamhet utan upp- giften är att vara en plattform för att stödja, planera och samordna bland annat forskningssamarbete men också utvecklingsprojekt. Även svensk industri deltar i EU-arbetet, både inom ramen för och i den verksamhet som leds av kommissionen. EU:s arbete med försvarsrelaterad FoU, exempelvis inom , inkluderar ofta det industriella perspektivet. Det finns ett uttalat mål att stärka den industriella basen inom EU genom att öka dess konkurrenskraft globalt. Ökade satsningar på FoU blir då ett medel att åstadkomma detta. När det gäller teknik- och materielutveckling finns det möj- lighet för industrier och myndigheter att tillsammans med univer- sitet och högskolor satsa medel i gemensamma projekt och därmed uppnå vinster i form av kostnadsdelning och ökad kompetens. Natos FoU-samarbete sker främst inom den s.k. NATO Science and (NATO STO) som verkar för samar- beten mellan de 28 natoländerna och många partnerländer. NATO STO har ingen egen budget vilket betyder att deltagande länder själva finansierar de samarbeten som de deltar i. , och har erhållit en särskild möjlighet bland partnerländerna att utveckla ett fördjupat FoU-samarbete inom ramen för det s.k. hanced Opportunities Programme (EOP). FoU-samarbetet innebär bl.a. att tillsammans med och bjuds in till samtliga forskningsaktiviteter och får normalt även tillgång till all in- formation. För övriga samarbetsformat gäller att beslut om partner- ländernas deltagande sker från fall till fall. 6.4Nordiskt-baltiskt samarbete och Nordefco Det finns en politisk strävan mot fördjupade nordiska samarbeten. Vid försvarsministermötet i gav de nordiska och baltiska ministrarna uttryck för en ambition att öka såväl bilaterala som multilaterala samarbeten i regionen. Samarbeten som framhölls rör bl.a. materiel och anskaffning, kunskapscentra i regionen och forskningsinstitut. Steg i denna riktning har därefter tagits genom att både och påbörjat deltagande i Natos kunskapscentra (Centres of Excellence) avseende cyber och strategisk kommunikation i respektive . När det gäller det nordiska samarbetet är forsknings- och teknik- utvecklingsfrågorna en integrerad del i försvarssamarbetet Nordefco. Arbetet bedrivs i en undergrupp inom ramen för samarbetsområdet för förmågeutveckling. bedrivs få aktiviteter och gruppen har inte mötts . Det sker inte heller några FoU-projekt inom ramen för Nordefco. Däremot har gruppen diskuterat projekt som sedan tagits vidare i andra fora, exempelvis inom . Vid sidan av Nordefco finns ett avtal för försvars- forskningssamverkan på nordisk nivå som utöver även omfattar , och (Fö1999/1190/MIL). De flesta projektavtal tecknas dock huvudsakligen inom sameuro- peiska samarbetsformat, huvudsakligen eller inom ramen för . Därtill sker samverkan med bl.a. nordiska partners inom ramen för Nato. 2 Ett samförståndsavtal (Memorandum of Understanding, ) European Understandings for , Programmes and Activities () undertecknades av försvarsministrarna inom WEAG, . är ett generellt avtal som kan innehålla olika typer av FoU-projekt. Källa: Report of the Group of Personalities in the field of . 6.5Bi- och multilaterala samarbeten Vid sidan av samarbeten inom ramen för EU, Nordefco och Nato bedriver även andra bi- och multilaterala samarbeten, bl.a. betonas i den försvarspolitiska inriktningen vikten av att prioritera relationen till som är världsledande avseende militär förmåge- utveckling. har i linje med detta ett utvecklat samarbete med inom flera områden. Vidare undertecknades en avsiktsförklaring om samarbete kring bl.a. FoU och materiel samt insatser och övningar. Det finns även särskilda informationsut- bytesavtal inom olika områden bl.a. avseende fortifikatoriskt skydd, luftövervakning och undervattenssystem. I samarbetet deltar utöver även försvarsmyndigheterna. har även nära samarbeten avseende militär FoU med , och . Dessa länder ingår i den s.k. LOI-kretsen (, , , , och ) som samlar de länder inom EU som har en större inhemsk försvarsindustriell bas och därigenom också egen FoU- verksamhet. Samarbetet med har utvecklats genom ett samar- betsprogram som undertecknades . och Stor- har även tidigare samarbetat kring bl.a. insatser, för- mågeutveckling och utbildning men också avseende analyser av globala trender. Syftet med det fördjupade samarbete är att möjlig- göra utbyte av koncept och doktrin, att främja interoperabilitet och förmåga till gemensamt agerande samt utveckling av en gemensam syn i strategiska och operativa frågor. har också ett trilateralt forskningssamarbete inom för- svarsområdet med och . Försvarsindustriella samarbeten och export genererar också FoU-verksamhet. har exempelvis påbörjat ett flygrelaterat forskningssamarbete med med anledning av att landet har beställt . Det kan konstateras att i linje med den försvarspolitiska inriktningen nu fördjupar de internationella samarbetena, särskilt med och . Även om det finns en uttalad poli- tisk vilja till fördjupat FoU-samarbete med de nordiska och bal- tiska länderna kan konstateras att dessa inte utvecklats i samma takt som med och . Slutligen kan noteras att MSB har ett samarbete med det ameri- kanska i frågor som avser bl.a. kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen samt informations- och cybersäkerhet. MSB har ett brett internationellt samarbete bland annat med de baltiska staterna och andra länder runt . MSB har också ett för- djupat nordiskt samarbete avseende samhällsskydd och beredskap, det s.k. Hagasamarbetet. Även FHS har omfattande internationellt samarbete med andra högskolor och universitet. Del 2 Utredningens överväganden och förslag I denna del av betänkandet analyserar utredningen heten på försvarsområdet och lämnar förslag avseende forskning och utveckling som långsiktigt ökar Försvarsmaktens möjligheter att möta framtida hot, som stödjer utvecklingen av den operativa förmågan och stärker den samlade förmågan i totalförsvaret. Inledningsvis behandlas i kapitel sju frågor som avser inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet. Vissa frågor på det civila försvarets område med koppling till det militära försvaret behandlas också. I kapitel åtta behandlas frågor som rör samordning, styrning, finansiering och uppföljning. Avslutningsvis behandlas i kapitel nio frågor som rör samarbeten och samverkan på totalförsvarets område. 7Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. I detta kapitel analyserar och lämnar utredningen förslag om in- riktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet. Kapitlet inleds med analys och förslag som rör FoU på det militära försvarets område. I samband med detta behandlas frågan om vilka krav som väsentliga säkerhetsintressen och andra förmågor som om- gärdas av sekretess ställer på FoU. Vidare lämnas förslag om bas- anslag för strategiska forskningssatsningar. Kapitlet forsätter med analys och förslag som rör vissa frågor avseende FoU till stöd för det civila försvaret. Därefter lämnas förslag som rör behovet av analys- stöd m.m. Kapitlet avslutas med en analys av frågor som rör ut- förande av FoU på försvarets område. Försvarsmaktens operativa förmåga är av grundläggande betydelse för att kunna försvara . Forskning och utveckling bidrar till den säkerhetspolitiska analysen och därigenom till att identifiera mål, uppgifter och förmågekrav för det militära försvaret. Vidare bidrar FoU till att stödja en ändamålsenlig och kostnadseffektiv materielförsörjning samt till utvecklingen av doktrin, personal och utbildning, som är grundläggande komponenter i utvecklingen av den operativa förmågan. Forskning och utveckling bygger kunskap i ett långsiktigt perspektiv som också används för att stödja omedel- bara behov (se kapitel tre). Regeringens inriktning är att Försvars- Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. maktens operativa förmåga och krigsförbandens krigsduglighet ska öka –2020. Samtliga krigsförband ska kunna mobiliseras och användas i händelse av höjd beredskap och ytterst i krig. beredskap för intagande av höjd beredskap i händelse av krig eller krigsfara är central för den operativa förmågan. ska därför arbetet med försvars- planering och mobiliseringsplanering fortsätta i enlighet med reger- ingens särskilda anvisningar. Det kan noteras att den nedtonade hotbilden som var gällande, medfört att satsningar på forskning och utveckling reducerats under en lång rad år. Detta har inneburit att bl.a. satsningar till stöd för utveckling av befintliga eller nya kvalificerade förmågor varit mycket begränsade. Regeringens ökade krav på den operativa förmågan, inklusive förmågan att möta en kvalificerad motståndare, innebär nu att behov av inriktning och omfattning av satsningar på FoU inom såväl befintliga som nya områden behöver analyseras. Utredningen återkommer till dessa frågor nedan. 7.3Inriktning och omfattning av FoU 7.3.1FoU till stöd för det militära försvaret Förslag: Utredningen föreslår att: –forskning och utveckling inriktas mot att möta nya hot och utmaningar och stödja utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga, –forskning och utveckling inom befintliga områden förstärks och nya områden tillkommer, –ekonomiska resurser motsvarande tillförs anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling, samt –den närmare avvägningen av det framtida behovet av forsk- ning och utveckling sker i samband med arbetet inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut, men om omvärldsutveck- lingen försämras bör beslut om förstärkning av forskning och utveckling tidigareläggas. Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. Försvarsmaktens behov av FoU inom befintliga områden Som utredningen redogjort för i kapitel fem genomförde Försvars- makten en genomlysning av FoU-verksamheten . Som ett resultat av denna prioriteras i första hand forskning och teknik- utveckling (FoT) inom integritetskritiska områden, i andra hand FoT som rör väsentliga säkerhetsintressen och i tredje hand FoT som syftar till att vidmakthålla och utveckla en nationell oberoende kunskapsbank för Försvarsmaktens behov. Utredningen redogör närmare i kapitel fem och i bilaga två för Försvarsmaktens nuvarande FoU-verksamhet. Denna FoU-verk- samhet är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens operativa för- måga och möjlighet att lösa grundläggande uppgifter. Som framgår av redogörelsen skapar FoU inom sensorområdet förutsättningar för att upptäcka, identifiera och följa potentiella hot och mål med låg signatur i olika operationsmiljöer. För att stödja förmågan att föra väpnad strid bedrivs FoU om vapen, verkan och skydd. Även utvecklingen av långräckviddig bekämpningsförmåga är beroende av denna FoU. Inom telekrigsområdet bedrivs verk- samhet som är en förutsättning för att skydda de egna förbanden. Militära kommunikations-, sensor-, vapen- och skyddssystem är beroende av telekrigslösningar för sin funktion. FoU inom under- vattensområdet bidrar till organisations-, taktik- och stridsteknikut- veckling men också till utveckling av materiel, bl.a. till stöd för under- vattenskommunikation, signaturhantering och undervattensverkan. Utredningen noterar att de prioriteringar som Försvarsmakten gjort är en följd av minskade resurser för FoU-verksamheten. Den säkerhetspolitiska utvecklingen, i förening med den ständigt på- gående utvecklingen av kvalificerade militära system och förmågor, aktualiserar nu frågan om behovet av ökade satsningar på FoU inom försvarets område. Detta gäller såväl befintliga som nya områden som Försvarsmakten bedömer vara av grundläggande betydelse för utvecklingen av den operativa förmågan. Den reducerade ekonomiska ramen för FoU-verksamheten har medfört att få satsningar har kunnat eller kan göras för att utveckla förmågan att möta nya hot och utmaningar. Försvarsmakten har i sitt skriftliga underlag till utredningen framhållit behovet av för- svarsrelaterad forskning inom nya områden. Emellertid finns inget utrymme för prioritering eller uppbyggnad av nya forskningsom- Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. råden utan att nuvarande prioriterade befintliga områden lämnas i motsvarande omfattning, vilket innebär att handlingsfriheten att möta långsiktiga behov är mycket begränsad. Utredningens experter har också framhållit att de ökade kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga ställer krav på ökade resurser för FoU inom såväl befintliga som nya områden. Utredningen kan i detta sam- manhang notera att en stor del av de områden som anges ovan om- fattar integritetskritiska verksamheter som även utgör grund- läggande komponenter i verksamhet som av regeringen utpekats som väsentliga säkerhetsintressen (se avsnitt 7.3.2). Utredningen bedömer att de ökade krav som ställs på För- svarsmaktens operativa förmåga medför att ökade satsningar på FoU måste göras på redan befintliga FoT-områden. Utredningen kan notera att FOI i underlag till utredningen bedömer att eko- nomiska resurser måste tillföras dessa områden. FOI påpekar sam- tidigt att det är svårt att exakt uppskatta omfattningen men gör bedömningen att ytterligare måste avsättas för att stärka de befintliga områdena. FOI påpekar sam- tidigt att denna summa kan vara i underkant och utredningen vill därför inte utesluta att ytterligare resurser kan behöva tillföras mot bakgrund av omvärldsutvecklingen. Behov av FoU inom nya områden Försvarsmakten har i underlag till utredningen även framhållit vikten av ökade satsningar på FoU inom nya områden av betydelse för den operativa förmågan. Utredningen finner därför skäl att belysa de nya områden där Försvarsmakten särskilt påpekat behov av ny kunskapsutveckling för att möta framtida hot och utmaningar. Utredningen utesluter inte att det i en framtida analys av inriktning och omfattningen av FoU-behoven kan tillkomma ytterligare områden att ta hänsyn till. Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. Cyberrymden spelar en allt viktigare roll i såväl krigstid, skymningsläge som fredstid. Allt fler samhällskritiska och militära system kopplas samman som ”system av system” och verkar i högre grad mer eller mindre självständigt vilket ger komplexa och svår- analyserade beroenden mellan många olika aktörer. Detta gör att såväl det civila samhället som försvaret blir mer sårbart för stör- ningar i cyberrymden, oavsett om störningarna orsakas av den mänsk- liga faktorn, strömavbrott eller antagonistiska cyberattacker. Inter- net ger tillgång till ett i princip globalt stridsfält på såväl politisk, strategisk som militäroperativ nivå. Förmågan att agera i cyberrymden är nära sammankopplat med underrättelseinhämtning, telekrig och påverkansoperationer, där det senare t.ex. använder cyberrymden till att påverka allt från flödet i sociala medier till att fysiskt sabotera IT-relaterad infrastruktur för att sprida oro. har en framskjuten position inom IT och en för- hållandevis stor cyberrymd i relation till sin folkmängd. Till följd av detta är bl.a. kritisk infrastruktur som elkraft och sjukvård helt eller delvis beroende av denna cybermiljö. Det är inte sannolikt att ett modernt försvar kommer att kunna fungera effektivt utan de digi- tala lösningar som finns tillgängliga civilt oavsett om detta rör autonoma funktioner hos maskiner, beslutsstöd eller kommunika- tionslösningar. Denna utveckling innebär med nödvändighet en ökad hotbild inom cyberområdet, en hotbild som endast kan mötas med avancerad kunskap vunnen genom egen forskning på området. Ökad kunskap om cybersäkerhet ökar också möjligheten att effek- tivt försvara civil kritisk infrastruktur från störningar och yttre påverkan i konfliktsituationer. Parallellt med den ökade hotbilden inom cyberområdet öppnas också möjligheter att agera på cyberarenan. Ur ett offensivt per- spektiv kan det handla om att planera, kartlägga och exploatera sårbarheter. Ur ett defensivt perspektiv handlar cybersäkerhet om att utveckla säkra system, att använda system på ett säkert sätt, att upptäcka och förhindra angrepp mot system samt att hantera och spåra incidenter. Forskning inom cybersäkerhet bedrivs vid ett stort antal univer- sitet och högskolor. Svenska företag har också kompetens inom detta Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. Forskning kring specifikt militära aspekter av området, t.ex. doktrinutveckling som belyser ett cyberförsvar integrerat i militära operationer, är däremot mindre utvecklad. Försvarsrelaterad FoU inom cyberområdet är och kommer att vara integritetskritisk och i många delar omgärdad med sekretess, exempelvis för att sådan FoU kräver tillgång till relevant empirisk data för att kunna validera FoU- resultat. För att kunna testa effektiviteten i möjliga lösningar krävs därför nära samarbeten mellan myndigheter med operativ förmåga och ansvar i cyberrymden och FoU-utförare för att få tillgång till data och erfarenheter från verkliga angrepp. FoU inom området artificiell intelligens Med artificiell intelligens (AI) avses möjlighet för datorer att tolka, analysera och reagera på omgivningen. Forskningsområdet AI hand- lar om hur man skapar datorer och datorprogram med intelligent beteende. Militärt är tillämpning av AI av stor vikt för att stödja och förstärka människans förmåga avseende händelseigenkänning, dataanalys och beslutsstöd, övning och träning och i utveckling av autonoma system. Forskningsområdet är mycket omfattande civilt men det finns också specifikt militära FoU-behov som exempelvis handlar om specialiserad analys inom underrättelseområdet eller att kunna för- stå motståndarens beteende och snabbt finna optimala strategier för den egna beslutscykeln under pågående operationer.1 FoU inom området för obemannade system Obemannade system förekommer i luften, på marken och till sjöss och har såväl militära som civila applikationer. Obemannade system kan verka fjärran från observatörsplatsen i miljöer där människor inte kan vistas. Små och medelstora obemannade system används i allt högre grad för underrättelseinhämtning, fastställande av lägesbild, leverans av last samt för operationer i svårtillgänglig eller farlig miljö. 1 Ett snabbt beslutsstöd innebär en snabbare beslutscykel eller s.k. OODA-loop och därmed ett taktiskt/operativt övertag i en duellsituation. Inriktning, omfattning och utförande av FoU på försvarsområdet m.m. Det finns stora FoU-behov rörande obemannade system i mili- tära tillämpningar, allt från användning av obemannade system i samverkan med bemannade (manned-unmanned teaming) till tekniker för automation och styrning av farkoster samt metoder för utveckling av tillförlitliga komplexa system. Militärt inriktad FoU innebär möjlighet att kunna utnyttja de nya förmågor som obemannade farkoster utgör, exempelvis inhämtning av uppdaterad lägesbild. FoU skapar förutsättningar för teknisk kravställning på system och ger förutsättningar att anpassa organisation, tekniker, metoder och doktrin mot den nya hotbild som en ständig närvaro av obemannade farkoster utgör. FoU avseende rymdrelaterade förmågor Rymdarenan bidrar till att förstärka den befintliga militära för- mågan inom t.ex. luft, sjö, mark eller informationsarenan. Området berör många teknikområden och flertalet system används både militärt och civilt.