sou · H4B381 · 2016-11-25 00:00:00 — I avsnitt 6.2 redovisar vi de allmänna förutsättningarna för utmätning och gällande regelverk som styr Kronofogdemyndig- hetens utredning av gäldenärers tillgångar. Vi redovisar även några uttalanden av () om metoderna i Krono- fogdemyndighetens efterforskande verksamhet. En översikt av gällande reglering om myndighetssamverkan och informationsutbyte samt det pågående myndighetsgemensamma samarbetet mot grov organiserad brottslighet (GOB-samarbetet) finns i avsnitt 6.3. Vi redovisar också några av JO:s uttalanden som handlar om samverkan och informationsutbyte mellan Krono- fogdemyndigheten och andra myndigheter. har enligt gällande regelverk ett rela- tivt stort utrymme att under tillgångsutredningen anpassa sina utredningsinsatser till förhållandena i det enskilda fallet. Myndig- heten har även möjlighet att vidta vissa tvångsåtgärder. Företrädare för borgenärskollektivet har framfört att tillgångsutredningar i övervägande antalet fall håller hög kvalitet och att borgenärernas möjligheter att föra en dialog med Krono- fogdemyndigheten är god. Däremot har det framhållits att det i vissa fall är oklart för sökanden vilka verktyg som Kronofogde- myndigheten har använt i tillgångsutredningen samt vilka över- väganden som ligger till grund för olika beslut under förfarandet. Exempelvis får sökanden inte något moti- verat ställningstagande när kommit fram till att gäldenären inte har några utmätningsbara tillgångar eller att egendom som anträffas är ”utmätningsfri”. Det framgår inte av vilka överväganden som gjorts i det enskilda fallet. Inte heller framgår det vilka ansträngningar har gjort för att komma i kontakt med en gäldenär. Företrädare för borgenärskollektivet har också påstått att gör för få försök att komma i kontakt med gäldenärer genom förrättningar i gäldenärers bostäder. För att åstadkomma en enhetlig rättstillämpning inom myndig- heten beslutar om ställningstaganden i principiella frågor när rättsläget är oklart. Dessa ställningstaganden utformas ibland som beslut men eftersom de är generella och Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan därmed saknar rättskraft går de inte att överklaga. Företrädare för borgenärskollektivet har framfört att denna metod kan ifrågasättas. Eftersom det förutsätts att de rättsliga ställningstagandena följs inom får ställningstagandena stor genom- slagskraft. Ställningstagandena som sådana kan alltså inte över- klagas och eftersom en del av de beslut som fattas med stöd av ställningstagandena saknar motivering kan det i praktiken innebära att ställningstaganden inte blir föremål för domstolsprövning vilket i sin tur hämmar rättsutvecklingen. Vi har som övergripande målsättning att våra överväganden och förslag ska leda till en såväl effektivare som mer rättssäker till- gångsutredning med en väl avvägd balans mellan borgenärens intresse av att få betalt och respekten för enskildas rätt till person- lig integritet. I avsnitt 6.4.1 överväger vi dels frågan om Krono- fogdemyndigheten enligt gällande regelverk har tillräckliga förut- sättningar för att på ett ändamålsenligt sätt kunna utreda gälde- närers tillgångar och därigenom ta till vara borgenärernas intresse av att få betalt, dels frågan om i vissa fall skulle kunna genomföra effektivare tillgångsutredningar genom en mer ändamålsenlig användning av de verktyg som myndigheten redan har tillgång till. Eftersom arbetsuppgifter också har kommit att inriktas mot brottsförebyggande arbete och deltagande i myndighetssamverkan mot grov organi- serad brottslighet bör gränsdragningar göras för vilka uppgifter som ska vara förbehållna de brottsutredande myndigheterna. I detta sammanhang har efterlyst tydligare vägledning och reglering när det gäller frågor om vilka efterforsk- nings- och spaningsåtgärder som får vidtas av myndigheten. Dessa frågor diskuterar vi i avsnitt 6.4.2. I avsnitt 6.4.3 överväger vi om det bör införas utökade möjlig- heter för att distansutmäta egendom som anträffas av andra myndigheter. Möjligheter till ett utökat elektro- niskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter överväger vi i avsnitt 6.4.4. I avsnitt 6.4.5 analyserar vi gällande ordning för hur Krono- fogdemyndigheten fullgör sin underrättelseskyldighet enligt 4 kap. 9 a § UB. En utgångspunkt för våra överväganden i denna del är att kvaliteten på tillgångsutredningar ska Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan förbättras genom att de inblandade parterna i ett utsökningsmål får nödvändig insyn och kontroll över de åtgärder som vidtas av Krono- fogdemyndigheten under tillgångsutredningen samt att sökanden ska försäkras möjlighet att få en rättslig prövning av Kronofogde- myndighetens beslut att inte utmäta tillgångar eller att inte vidta en viss utredningsåtgärd. 6.2En översikt av gällande ordning 6.2.1Allmänna förutsättningar för utmätning av lös egendom För att lös egendom ska kunna utmätas krävs att egendomen är tillgänglig vid utmätningsförrättningen. får dock besluta om utmätning av egendom även om den inte är tillgänglig men ändå kan identifieras, exempelvis på grund av regi- strering, upplysningar vid förhör eller annan utredning och om det inte kan antas föreligga hinder för att säkerställa utmätningen enligt bestämmelserna om säkerställande av utmätning i utsök- ningsbalkens sjätte kapitel (4 kap. 7 § första stycket UB). För svenskregistrerade skepp och luftfartyg gäller en special- reglering som innebär att sådan egendom får utmätas även om det finns hinder för att säkerställa utmätningen och den inte kan antas tas om hand , t.ex. om egendomen finns utomlands (4 kap. 7 § andra stycket UB). Detta förfarande kallas i förarbeten och doktrin för distansutmätning1. Distansutmätning har också kommit att omfatta det som tidigare kallades för skrivbordsutmätning2. Skrivbordsutmätning är det normala förfarandet vid utmätning av fast egendom. Skrivbords- utmätning är även det normala förfarandet för svenskregistrerade skepp och luftfartyg men kan också ske av annan lös egendom, om egendomen kan identifieras och utmätningen kan säkerställas enligt vad som föreskrivs i utsökningsbalkens sjätte kapitel. Även ford- ringar och rättigheter som grundas på presentationspapper anses gå att utmäta från distans genom skrivbordsutmätning. I dessa fall bör 1980/81:8, s. 369, 373, 512 m.fl. och Gregow, Utsökningsrätt, 4 uppl., s. 119. 1980/81:8, s. 511 m.fl. I doktrin har begreppet kontorsutmätning använts i stället för skrivbordsutmätning (Gregow, Utsökningsrätt, 4 uppl., s. 118 f.). Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan dock säkerställande ske omgående eftersom det annars finns risk för att handlingen försvinner3. 6.2.2Bestämmelserna om säkerställande av utmätning Enligt 6 kap. 1 § UB ska säkerställande av utmätning av lös egen- dom som huvudregel ske utan dröjsmål enligt vad som sägs i kapitlets 2–8 §§. Enligt lagförarbetena bör åtgärderna helst ske i direkt anslutning till beslutet om utmätning, men om saken inte bedöms som särskilt brådskande kan säkerställandet vänta eller till (prop. 1980/81:8 s. 511). För i registrerade skepp och luftfartyg gäller att säkerställande av ut- mätningen ska ske så fort det inte längre finns hinder för det. Pengar, löpande skuldebrev och andra handlingar vars upp- visande är ett villkor för rätten att kräva betalning eller begära att någon annan förpliktelse fullgörs, ska tas i förvar av Kronofogde- myndigheten (6 kap. 2 § UB). Detsamma gäller för utmätta pant- brev i skepp eller fastighet eller skuldebrev som är intecknat i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg. Särskilda bestämmelser gäller för datapantbrev. Om det kan antas att fordringshandlingen undanhålls eller har kommit bort, ska utmätning av fordringen eller rättigheten i stället säkerställas genom att delger den som är skyldig gäldenären pengar (sekundogäldenären) ett förbud att betala till annan än eller den som myndigheten anvisar. Utmätning av en rättighet som är registrerad enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument ska säkerställas genom registrering av utmätningen. Utmätning av elcertifikat eller en rättighet som är registrerad enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat säkerställs genom registrering enligt den lagens bestämmelser. Motsvarande gäller vid utmätning av en utsläppsrätt eller en rättighet som är registrerad enligt lagen om (2004:1199) om handel med utsläppsrätter. Enligt 6 kap. 3 § första stycket UB ska säkerställande av utmät- ning av andra fordringar eller rättigheter än de som nämnts i stycket ovan, ske genom att sekundogäldenären eller annan för- pliktad meddelas förbud att fullgöra sin skyldighet till någon annan 3 Gregow, Utsökningsrätt, 4 uppl. Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan än eller den som myndigheten anvisar. Denna bestämmelse avser fordringar som grundas på t.ex. enkla skuldebrev eller muntliga fordringar och omfattar bl.a. utmätning av tillgodohavande på bankkonto eller en säljares rätt enligt avbetal- ningsköp4. Enligt 6 kap. 3 § andra stycket UB ska fastighetsägaren under- rättas när har utmätt en rättighet som avses i 7 kap. JB (t.ex. arrende, hyra, tomträtt, annan nyttjanderätt och servitut). Fastighetsägaren ska även underrättas när byggnader på någons annan mark, dvs. byggnad på ofri grund, utmäts. För att säkerställa utmätning av en bostadsrätt ska bostadsrättsföreningen underrättas. Enligt 20 § lagen om införande av utsökningsbalken gäller denna skyldighet även utmätning av andelar i andra slags bostadsföretag. Annan lös egendom än sådan som anges i 6 kap. 2 och 3 §§ UB ska tas i förvar eller, om den lämnas i gäldenärens besittning, för- seglas eller märkas som utmätt, om det inte anses att en sådan åtgärd är obehövlig. Med annan lös egendom avses t.ex. smycken, TV-apparater, bilar, möbler och maskiner. Om inte Kronofogde- myndigheten beslutar annat får gäldenären använda utmätt egen- dom som inte tas i förvar eller förseglas (6 kap. 4 § UB). Att den utmätta egendomen tas i förvar innebär att Kronofogdemyndig- heten tar hand om den och tar den till myndighetens lokaler eller annat utrymme. Bestämmelser om förvarstagande av pantbrev eller andra inteck- ningshandlingar i utmätt skepp eller luftfartyg eller i utmätt egen- dom som är intecknad enligt lagen (2008:990) om företagshypotek och inte är belånad finns i 6 kap. 5 § UB. När en sådan handling tagits i förvar får den inte pantförskrivas utan Kronofogdemyndig- hetens tillstånd. Av 6 kap. 6 § UB följer att förbehåll om återtaganderätt inte hindrar att egendomen tas i förvar, förseglas eller märks om den har utmätts hos förvärvaren. I sådana fall ska överlåtaren under- rättas om utmätningen. kan ta utmätt egendom i förvar eller försegla eller märka den även om egendomen är i tredje mans besittning. Särskilda bestämmelser gäller för pantbrev. 4 m.fl., Utsökningsbalken (, Zeteo), kommentaren till 6 kap. 3 § UB. Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan dom som finns i tredje mans besittning inte tas i förvar ska i stället förbud meddelas innehavaren att utan tillstånd lämna ut egendomen eller vidta någon annan åtgärd med den till skada för sökanden, s.k. förbudsmeddelande (6 kap. 7 § första och andra stycket UB). Enligt förarbetena gäller denna möjlighet oavsett vilket slags egendom det är fråga om eller vilken grund tredje mannen åberopar för sitt innehav (prop. 1980/81:8 s. 524). Förvarstagande får ske av andra handlingar än de som nämns 6 kap. 2 § eller 5 § om de visar gäldenärens rätt till utmätt egendom eller vars omhändertagande krävs för att hindra förfogande över egendomen alternativt behövs vid nyttjande av den. Detta gäller även om handlingen innehas av tredje man (6 kap. 8 § UB). Exem- pel på sådana handlingar är enkla skuldebrev, köpekontrakt, köpe- brev, kvitto och gåvobrev.5 ska förteckna och värdera utmätt lös egendom. Om det behövs får en sakkunnig anlitas för värderingen. Handlingar som tas i förvar ska förtecknas (6 kap. 9 § UB). Enligt 6 kap. 10 § UB ska , utöver de åtgärder som anges i kapitlets 1–9 §§, vidta andra åtgärder som i varje särskilt fall behövs för att utmätning ska säkerställas. Enligt förarbetena ger bestämmelsen möjlighet att vidta andra åtgärder än förvarstagande, försegling eller märk- ning för att förhindra gäldenären eller annan att förfoga över eller nyttja utmätt egendom. För fartyg eller luftfartyg som står under tullkontroll har Tull- verket befogenhet att hålla kvar egendomen för de ändamål som anges i tullagen (2000:1281). har motsvarande befogen- heter när begär hjälp med att hindra att ett utmätt fartyg eller luftfartyg avgår (6 kap. 10 a § UB och 6 kap. 22§ UF). När egendom utmäts som redan är utmätt för en annan fordran eller som är belagd med kvarstad ska anpassa åtgärderna för säkerställande därefter (6 kap. 11 § UB). Enligt förarbetena innebär denna reglering inte någon egentlig eftergift av kravet på säkerställande av utmätningen utan syftet är 5 m.fl., Utsökningsbalken (, Zeteo), kommentaren till 6 kap. 8 § UB. Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan att dubbelarbete ska undvikas. Som exempel nämns att om det görs en förnyad utmätning av lös egendom som har lämnats kvar hos gäldenären, kan det finnas anledning för att kontrollera att tidigare åtgärder för att säkerställa utmätningen består och inte behöver förstärkas (prop. 1980/81:8 s. 531). Av 6 kap. 12 § UB följer att om lös egendom inte kan utmätas genast får ändå, vid behov, ta egendomen i förvar eller vidta annan åtgärd som anges i kapitlets 1–10 §§. Bestämmelserna om verkan av utmätning i 4 kap. 29 § UB gäller och innebär i princip att gäldenären inte får förfoga över egen- domen till skada för utmätningssökanden6. En sådan här, s.k. provisorisk åtgärd, får inte bestå längre än vad som är nödvändigt. Om egendomen inte utmäts ska åtgärden hävas. När en provisorisk åtgärd har vidtagits ska gäldenären underrättas. Underrättelsen ska delges om det inte är känt att gäldenären inte kan anträffas (6 kap. 12 § UF). Bestämmelser om säkerställande av utmätning av fast egendom finns i 6 kap. 13 och 14 §§ UB samt i 12 kap. UB. utredningsskyldighet angående gälde- närens tillgångar regleras i 4 kap. 9 § UB. Enligt den bestämmelsen ska i den utsträckning som det behövs med hänsyn till ansökans innehåll, tillkommande uppgifter, gälde- närens förhållanden och omständigheterna i övrigt utreda gälde- närens anställnings- och inkomstförhållanden samt undersöka om gäldenären har någon egendom som går att utmäta. Om nya upp- gifter kommer till ska på nytt utreda om gäldenären har någon utmätningsbar egendom. En ny utrednings- åtgärd kan exempelvis vara påkallad om sökanden, efter det att ansökan lämnats in till , underrättar Krono- 6 När har beslutat om utmätning får gäldenären inte disponera den utmätta egendomen till skada för sökanden (4 kap. 29 § UB). Enligt 6 kap. 4 § andra stycket UB får gäldenären som huvudregel använda utmätt egendom som inte har tagits i förvar eller förseglats. kan dock besluta att så inte får ske. Om gäldenären bryter mot ett sådant förfogandeförbud kan han eller hon göra sig skyldig till överträdelse av myndighets bud (17 kap. 13 § BrB). En sådan överträdelse bör polisanmälas av Kronofogde- myndigheten (19 kap. 1 § UF). Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan fogdemyndigheten om att gäldenären eventuellt har viss utmät- ningsbar egendom. ska då med beaktande av de nya uppgifterna ta ställning till om ytterligare åtgärder bör vidtas. utredning kallas tillgångsutred- ning och görs i både allmänna och enskilda mål. håller även en vägledande dialog med de gäldenärer som myndigheten lyckas etablera kontakt med. Syftet med den vägledande dialogen är inte att utreda vilka till- gångar gäldenären har och om dessa är utmätningsbara utan det handlar i stället om att informera gäldenären om själva utsök- ningsförfarandet och om hur gäldenären själv kan agera för att för- bättra sin ekonomiska situation. I vissa fall kan det exempelvis vara aktuellt att informera om vilka förutsättningar som gäller för att inleda ett skuldsaneringsförfarande. I de allmänna målen ska även göra en s.k. gäldenärsutredning om gäldenärens ekonomiska förhållanden. Denna görs för att frågor om uppskov m.m. enligt 7–13 och 18 §§ lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (indriv- ningslagen) ska kunna bedömas. I gäldenärsutredningen ingår inte bara information om gäldenärens tillgångar utan även uppgifter om gäldenärens sammantagna skuldsituation. Det är upp till att avgöra vilka utred- ningsåtgärder som ska vidtas i det enskilda fallet. Innehållet i en ansökan ska påverka bedömning av vilka utredningsåtgärder som är de lämpligaste. Sökanden kan också framföra önskemål om utredningsarbete. Om en sökande har anvisat viss egendom för utmätning har Krono- fogdemyndigheten en skyldighet att närmare undersöka förutsätt- ningarna för utmätning av den egendomen. För det fall det visar sig att den anvisade egendomen inte kan utmätas bör Kronofogde- myndigheten redovisa skälen för detta ställningstagande. Om efter genomförd tillgångsunder- sökning kommer fram till att gäldenären saknar tillgångar till full betalning av utmätningsfordringen ska sökanden och gäldenären underrättas. Vidare ska sökanden underrättas om vilka ut- redningsåtgärder som avser att vidta senare under målets handläggning (4 kap. 9 a § UB). Syftet med att även ska underrätta om planerade åtgär- der är att sökanden ska ha tillgång till denna information vid Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan bedömningen av om det finns skäl att låta målet fortsätta eller om målet ska återkallas. Denna underrättelse sker genom att sammanställer en s.k. utredningsrapport (se avsnitt 6.4.5 om innehållet i utredningsrapporten). 6.2.4Kronofogdemyndighetens verktyg vid tillgångsutredningen I följande avsnitt ges en närmare beskrivning av de olika verktyg som har till sitt förfogande i arbetet för att utreda en gäldenärs tillgångar. I UB finns det inte någon särskild bestämmelse som tar sikte på att ska söka efter egendom genom s.k. registerforskning. Detta har dock förutsatts i balkens förarbeten (prop. 1980/81:8 s. 377–380 och s. 409). Efter att Kronofogde- myndigheten har underrättat en gäldenär om ett inkommet mål söker i sina egna register för att se om gäldenären förekommer eller har förekommit i andra mål vid myn- digheten. I den fortsatta tillgångsundersökningen finns det olika register och andra källor som kan hämta eller få information från (se bilaga 6). Fysiska personer kontrolleras i det inledande skedet i beskatt- ningsdatabasen, register och vägtrafikregistret. Utifrån resultatet av dessa undersökningar letar Kronofogde- myndigheten sedan efter tillgångar. Från skatteregistret går det bl.a. att få information om en person har några ränteinkomster, vilket i sin tur leder till att aktuell bank kontaktas. Av skatte- registret framgår även om någon arbetsgivare har redovisat in skatt. I sådant fall kontaktas arbetsgivaren för uppgifter om gäldenärens inkomst. Vidare kan skatteregistret innehålla uppgifter om fastig- hetsinnehav. 4 kap. 15 § UB reglerar tredje mans skyldighet att lämna upp- gifter till . Det finns inga sekretessbe- stämmelser som hindrar att uppgifter lämnas enligt denna bestäm- melse (se avsnittet nedan). Regler om myndigheters och vissa Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan organs handläggning vid utlämnande av allmänna handlingar finns i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Allmänna bestäm- melser om hantering av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), PUL. För del finns en särskild registerförfattning, lagen (2001:184) om behandling av upp- gifter i verksamhet som gäller i stället för PUL. Lagen hänvisar till vissa bestämmelser i som ska tillämpas vid behandlingen av uppgifter i verksam- het, exempelvis definitioner och grundläggande krav på behandling av personuppgifter. Till denna lag finns förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet. 6.2.5Gäldenärens och tredje mans uppgiftsskyldighet Så länge ett mål pågår hos är gäldenären skyldig att lämna de uppgifter om sina tillgångar som behövs. kan ålägga gäldenären att lämna in en förteckning över sina tillgångar och om det behövs kan Krono- fogdemyndigheten förordna en lämplig person att biträda gälde- nären för att upprätta en sådan förteckning. En gäldenär kan också åläggas att på heder och samvete skriftligen bekräfta de uppgifter som har lämnats i ett förhör eller i en förteckning (4 kap. 14 § UB). Den som på heder och samvete lämnar oriktiga uppgifter kan dömas för osann respektive vårdslös försäkran. Enligt förarbetena till UB är gäldenärens skyldighet att lämna upplysningar om sina tillgångar inte begränsad till vilka tillgångar personen har utan gäller även uppgifter om var tillgångarna finns (prop. 1980/81:8 s. 405). Uppgiftsskyldigheten omfattar inte gäldenärens skuldsättning. Tredje man är skyldig att uppge om en gäldenär har någon fordran eller annat mellanhavande med honom eller henne som kan vara av betydelse för bedömningen om och i vilken utsträckning gäldenären har någon utmätningsbar egendom. Tredje man är även skyldig att ange den närmare beskaffenheten av mellanhavandet (4 kap. 15 § UB). Av utsökningsbalkens förarbeten framgår bl.a. att med tredje mans uppgiftsskyldighet åsyftas i första hand informa- tion om fordringar, bl.a. på konto i bank och rättigheter som gäldenären kan ha på grund av olika slags kontrakt. Skyldigheten att lämna uppgifter gäller också för den som innehar egendom som Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan tillhör gäldenären, exempelvis på grund av pant deposition eller hyra. En bank är t.ex. skyldig att lämna upplysningar om gälde- närens innehav av ett bankfack. Skyldigheten att lämna uppgifter omfattar allt som hör till rättsförhållandet. Avsikten är inte att rutinmässigt ska fråga banker i alla mål eller ens i flertalet mål. Om det är osannolikt att gäldenären har ett banktillgodohavande behöver någon för- frågan inte göras. Inte heller behöver vända sig till samtliga tänkbara banker. Det räcker att Krono- fogdemyndigheten vänder sig till den eller de banker där det är mest troligt att få ett positivt svar. En bank som får en förfrågan från om en person har ett tillgodohavande i banken bör i allmänhet inte vara skyldig att göra andra under- sökningar än att kontrollera i sitt register. Upplysningsskyldigheten bryter banksekretessen (jfr 1 kap. 10 § lagen [2004:297]om bank- och finansieringsrörelse). Även myndigheter kan ha ställning av tredje man och omfattas av uppgiftsskyldigheten (prop. 1980/81:8 s. 413 ff.). Denna upp- giftsskyldighet hindras inte av sekretessbestämmelser (10 kap. 28 § OSL). Något undantag från uppgiftsskyldigheten, likt den som gäller för vittnen i , har inte gjorts för gäldenärens när- stående. Å andra sidan är tredje mans uppgiftsskyldighet inte straff- sanktionerad. I 4 kap. 16 § UB hänvisas till bestämmelserna i 2 kap. 10–16 §§ UB som reglerar möjligheten för att hålla förhör med gäldenären eller tredje man och om möjligheten att använda tvångsmedel i samband med att upplysningar begärs. får förelägga en svarande att inställa sig till förhör personligen vid vite uppgående till högst . Om det behövs kan sökanden kallas till förhöret vid påföljd att ansökan annars förfaller. Även sökanden kan föreläggas att inställa sig per- sonligen vid vite om högst . får själv döma ut vitet vid svarandens eller sökandens utevaro. En svarande som uteblir från ett förhör får hämtas till förhöret om vite har förelagts (2 kap. 10–12 §§ UB). Vad som redovisats om kallelse av sökanden gäller inte i allmänna mål (2 kap. 30 § UB). Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan 6.2.6Förrättning i bostad eller lokal Förrättning i gäldenärens bostad eller lokal är en annan utred- ningsåtgärd som kan använda sig av. har rätt att genomsöka hus, rum eller förvaringsställe om det behövs för att verkställighet ska kunna ske (2 kap. 17 § första stycket UB).