sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Utredningen föreslår också in- förandet av ett nytt krav på konsekvensutredning före beslut. 42Vattenmyndigheten (2015). Underlag till utredningen . Utarbe- tande av en vattenförsörjningsplan kostnadsberäknas till 690 tkr, baserat på tidigare arbete vid 9 länsstyrelser. Kostnaderna uppgavs där variera med mellan 225 och 1 275 tkr per plan. 43Naturvårdsverket (2015). Utdrag ur Skyddad natur. –2015 har beslutat cirka 250 av cirka 400 vattenskyddsområden. Konsekvenser av utredningens förslag får som ny uppgift att följa upp att kommunen fullgör sin skyldighet att ansöka om inrättande eller omprövning av vattenskyddsområde. Havs- och vattenmyndighetens utökade vägledningsinsatser be- döms bli till nytta för handläggning av ärenden. En följd av att i större utsträckning än tidigare kommer att fatta beslut om inrättande av vattenskyddsområden är att ska bedriva tillsyn över att verksamhetsutövare i skyddsområden följer föreskrifterna. Tillsynen kan överlåtas till kommunen. Utredningen föreslår därför att ska ha möjlighet att ta ut en avgift för sådan tillsyn. Detsamma gäller av- gift för prövning av tillstånd och att ta emot anmälningar enligt vattenskyddsföreskrifter. Utredningens förslag genererar ökade resursbehov hos läns- styrelsen. Utredningen uppskattar kostnaden för handläggning och beslut om inrättande av ett vattenskyddsområde till 160 tkr. I detta belopp ingår även kostnader för vägledande arbete riktat till kom- munerna.44 Kostnaden kan som tidigare beskrivits variera mellan olika ärenden. Den genomsnittliga takten för inrättande och om- prövning av vattenskyddsområden är f.n. cirka 20 . Läns- styrelsens kostnad för arbete med att inrättande och omprövning av vattenskyddsområde uppskattas motsvara en årskostnad om cirka 4,8 mnkr.45 Antalet tillkommande vattenskyddsområden beskrivs närmare under avsnittet om kommunernas kostnader. Utredningen bedömer att det sammantaget rör sig om en ökning med cirka 75 områden som behöver nyinrättas för den större typen av täkter med uttagsvolymer över . Därtill kommer cirka 230 områden med en uttagsvolym mellan 10 och . Utredningen gör antagandet att fattar beslut i samtliga ärenden. Det är svårt att på förhand uppskatta kommunerna färdigställer sina ansökningar kring dessa 44Utredningen gör den sammanvägda bedömningen att styckkostnad för inrättande respek- tive omprövning av vattenskyddsområde utgör 160 tkr. Underlag från ekonomiadminsitration, . Genomsnittlig kostnad per arbetad timma . Arbetstid enligt VÄS-kod 513 Vattenskyddsområde. Tidsuppskattningar från i län, , samt i , . Genomsnittligt antal beslutade områden baseras på uttag perioden –2015, Skyddad natur, . 45Uttag ur Skyddad natur, , perioden –2015, samt underlag från ekonomiadministration, . Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen arbetar med schabloner, som utgår från att en stor andel av ansökningarna utformas relativt jämnt fördelade över de perioder som föregår ikraftträdandetidpunkterna. Vidare har antaganden gjorts om en viss tidsförskjutning, cirka ett till , från det att kostnader uppkommer hos kommunen för färdigstäl- lande av ansökan, till dess att kostnader uppstår hos för beredning och beslut i visst ärende. Skulle en betydande ansamling av ansökningar inkomma i mycket sent skede, skulle belastningen på öka i motsvarande mån och hand- läggning komma att bli mer utdragen. Även i detta fall kan det dock vara svårt att beräkna exakt vid vilken tidsperiod som olika kostnader faller ut. Utredningens beräkningar ska därför ses som ett räkneexempel utifrån gjorda antaganden. Det är därför viktigt att noga följa utvecklingen och anpassa resurstill- skott utifrån de faktiska förhållanden som utvecklas och den faktiska tidsåtgång som redovisas för vattenskyddsarbetet. Utred- ningen beskriver i sina samlade förslag en sådan första kontroll- station cirka 2020. Utredningen uppskattar kostnaden för handläggning och beslut för omprövning till samma styckkostnad som för inrättande, 160 tkr. I detta belopp ingår även vägledande arbete riktat till kommunerna. Det kan inte uteslutas att kostnaderna ge- nomsnittligt blir lägre vid en omprövning, utredningen saknar dock underlag för en sådan bedömning. Ett antagande görs om att cirka hälften av områden inrättade före ikraftträdande kan behöva omprövas genom en första översyn. Antalet vatten- skyddsområden som då behöver omprövas uppskattas till cirka 225 för täkter med en uttagsvolym över och cirka 170 för täkter med uttagsvolym mellan 10 och . Utredningen gör antagandet att fattar beslut i samtliga ärenden. Beräknade kostnader för inrättande och omprövning av sådana ytterligare vattenskyddsområden som följer av utredningens för- slag, dvs. utöver dagens arbetsinsats, varierar och framgår av nedanstående tabell. I redovisade kostnader ingår även läns- styrelsens uppgift att följa upp att kommuner ansöker om inrät- tande eller omprövning av vattenskyddsområde. Kostnaden för inrättande och omprövning för uppskattas till cirka . minskar enligt utredningens bedömning de samlade Konsekvenser av utredningens förslag kostnaderna för nyinrättande och omprövning av vattenskyddsom- råden påtagligt, vilket utgör merparten av de direkta kostnader som utredningens samlade förslag genererar. Viss osäkerhet finns i ett framtida perspektiv med tanke på eventuella kvardröjande skydds- områdesärenden, liksom tillkommande behov av att ompröva yt- terligare skyddsområden och föreskrifter. Utredningens förslag om krav på konsekvensutredning underlättar länsstyrelsernas möjligheter att bedöma effekter av de ansökningar som inkommer. Det gäller såväl skyddets omfattning i relation till behoven, som avvägningen av de inskränkningar som föreslås för olika berörda verksamheter. Förslaget anvisar därmed vägar mot ett mer strukturerat arbetssätt och bedöms inte medföra tillkommande kostnader för . Utredningen uppskattar kostnader för ökad väg- ledning och stöd till kommuner till 0,5 årsarbetskrafter per läns- styrelse, motsvarande en årlig total kostnad om 9,8 mnkr –2021. Sammantaget bedömer utredningen den tillkommande årliga kostnaden för arbete med vattenskyddsområden som följd av förslagen till cirka för perioden –2019, cirka 2020, cirka 2021, genomsnittligt 14–2022–2027 och cirka . Utredningens förslag innebär att medel tillskjuts i denna storleksordning och att Konsekvenser av utredningens förslag fördelning mellan länsstyrelser sker utifrån de skillnader i belast- ning som kan uppskattas. Förslaget om regionala vattenförsörjningsplaner innebär att Havs- och vattenmyndigheten får en ny vägledande uppgift. Utredning- ens förslag om vattenskyddsområden innebär att Havs- och vat- tenmyndigheten får som ny uppgift att vägleda om uppföljningen av kommunens skyldighet att ansöka om inrättande och omprövning av vattenskyddsområde. Myndigheten behöver, som en följd av utredningens förslag, utarbeta en anpassad nationell vägledning för inrättande, omprövning och långsiktig förvaltning av vattenskyddsområden med stöd av berörda myndigheter. Den samlade hanteringen av remisser och yttranden till regeringen vid överklagande av vattenskyddsområden bedöms öka, eftersom an- talet ärenden om inrättande och omprövning kommer att öka. Ut- redningen bedömer det tillkommande förvaltnings- och vägled- ningsarbetet motsvarar högst 2,5 årsarbetskrafter till en kostnad av cirka 2,9 mnkr och varaktigt.46 Utredningens för- slag åtföljds av förslag om ytterligare finansiering för uppgifterna. Vissa statliga myndigheter berörs av vägledningsfrågor beträffande vattenförsörjningsplaner. Det gäller främst samt även , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, geologiska undersökning, SGU, , , och då sådan vägledning föreslås efter samråd med dessa myndigheter. Kostnaderna för denna vägledning bedöms som marginella och hanterbara inom ramen för befintliga resurser. Utredningens förslag om vattenskyddsområden innebär att an- talet ärenden om inrättande och omprövning av vattenskyddsom- 46 HaV (2015). Underlag till utredningen, . Bearbetat av utredningen. Konsekvenser av utredningens förslag råden kommer att öka. Det leder till ett ökat antal remisser också till övriga myndigheter med sannolik ökad belastning i huvudsak . I första hand gäller det SGU och Skogs- styrelsen samt enligt utredningens förslag även och . Kostnaden för hantering av remisser uppskattas till 0,5 årsarbetskrafter för SGU motsvarande högst cirka 800 tkr, mindre än 0,1 årsarbetskrafter för motsvarande högst 90 tkr, 0,2 årsarbetskrafter för motsvarande högst cirka 160 tkr och 0,1 årsarbetskrafter för motsvarande högst cirka 110 tkr.47 Utredningen bedömer att den samlade tillkommande årliga kostnaden för övriga centrala myndigheternas remissarbete kan uppskattas till högst 1,2 mnkr. Förslaget om ett särskilt uppdrag till att när- mare bedöma och redovisa jordbrukssektorns framtida behov av vattenförsörjning, bedöms medföra en kostnad motsvarande cirka 0,5 åak eller cirka 580 tkr.48 Även kostnader för remissarbete respektive särskilt uppdrag till bedöms som hanterbara inom ramen för befintliga resurser. Förslaget om krav på inrättande av vattenskyddsområden innebär att antalet överklaganden till regeringen kan öka. Det kan t.ex. gälla enskildas överklaganden av själva besluten samt kommuners över- klaganden av att inte överlåtit beslutanderätten och förelägganden. Uppskattningsvis kan dessa öka i relation till antalet nyinrättade områden och i viss mån i relation till antalet områden som behöver omprövas. Möjligheten för miljö- organisationer att överklaga kan även innebära en ökning av antalet 47SGU (2015), underlag till utredningen, , (2015), underlag till utredningen, , (2015), underlag till utredningen, , samt (2015), underlag till utredningen, . 48Jordbruksverket (2016). Underlag till utredningen, . Konsekvenser av utredningens förslag Dagens nivå är dock låg. – 2015 har 40 ärenden överklagats till regeringen.49 Förslaget kan även leda till att antalet ersättningsmål i mark- och miljödomstol ökar. Sammantaget knappt 40 mål om ersättning har aktualiserats vid landets domstolar . Av dessa har endast cirka 9 mål avgjorts i sak, i reste- rande fall har talan återkallats.50 Dagens nivå för avgjorda ärenden är således blygsam. Uppskattningsvis kan antalet ersättningsmål öka i relation till antalet nyinrättade områden och i viss mån i re- lation till antalet områden som behöver omprövas Det kan även tänkas att andra typer av mål ökar. Det kan t.ex. gälla överklagan- den av dispens- och tillståndsbeslut enligt vattenskyddsföre- skrifter.51 Uppskattningsvis kan dessa öka i relation till antalet nyinrättade områden och i viss mån i relation till antalet områden som behöver omprövas. Verksamhetsutövare och andra enskilda Verksamhetsutövare kan indirekt beröras av vattenförsörjnings- planer genom att det blir svårare att etablera verksamheter i områ- den som i översiktsplaneringen markerats som intressanta för vat- tenförsörjningen. ökar verksamhetsutövares möjligheter att långsiktigt bedöma förutsättningarna för att kunna etablera viss verksamhet med ledning av kommunens planeringsunderlag. Syftet med regionala vattenförsörjningsplaner är framför allt att ge vat- tenfrågorna genomslag i översiktsplaneringen. Antalet verksamhetsutövare som bedriver verksamhet inom vatten- skyddsområde kan komma att öka i takt med att antalet sådana områden ökar. Översyn av äldre områden kan innebära att områ- 49Regeringskansliet (2015). Underlag till utredningen, . Kostnader för ärendehandläggning i har inte kunnat fastställas samt diarium. 50Havs- och vattenmyndigheten (2014). Bättre rådlös än rådvill? Rapport 2014:25, s. 60–61. 51Faktiska uppgifter är svårtillgängliga. Statistik från mark- och miljödomstolarna avseende områdesskyddsfrågor särredovisar inte antal mål som gäller vattenskyddsområden. Konsekvenser av utredningens förslag desavgränsningar och föreskrifter ändras. Vattenskyddsområden fastställda under , dvs. efter 1999, tenderar att omfatta större arealer än områden inrättade under den tidigare vattenlagen. En översyn kan antas leda till att skyddsområden utvidgas areal- mässigt. Sammantaget innebär förslaget att fler verksamhetsutövare kan komma att omfattas av vattenskyddsområde, vilket kan inne- bära restriktioner för markanvändning och arbetsmetoder inom dessa. Verksamheter kan i vissa fall åläggas förbud mot viss hantering av t.ex. växtskyddsmedel inom jord- och skogsbruk, vilket kan få betydande ekonomiska konsekvenser för enskilda företag. Det kan även innebära administrativa kostnader som en följd av att verk- samhetsutövare återkommande kan behöva söka tillstånd för viss verksamhet. Utredningen föreslår i avsnitt 7.7 hur processen kan effektiviseras, bland annat genom att krav ska ställas på struktur, innehåll och form, inte minst genom krav på konsekvensutred- ningar. En ökad professionalisering av processen bör leda till att besluten blir mer behovsanpassade, vilket i vissa fall kan innebära mindre ingripande restriktioner. Motsatsen kan också inträffa, ge- nom att schabloner undviks och skyddet anpassas till lokala för- hållanden. Effekterna för företag kan i betydande utsträckning också komma att bero på den ersättning som fastighetsägare och rättig- hetsinnehavare som drabbas av restriktioner i vissa fall kan erhålla och hur sådana anspråk hanteras. Några exempel på ersättnings- nivåer finns i den begränsade rättspraxis som utvecklats. I ett mål beviljades en fastighetsägare drygt 200 tkr i ersättning för inskränkningar i form av förbud mot användning av växtskydds- medel i primär och sekundär zon.52 I ett mål beviljades en fastighetsägare drygt 100 tkr i ersättning för inskränkningar i form av förbud mot användning av växtskyddsmedel inom primär skyddszon samt förbud mot täktverksamhet inom det berörda området.53 I ett äldre mål som rörde vattenlagen beviljades en grussamfällighet i ersättning då vattenskyddsföreskrifterna innebar att uttag av grus förhindrades.54 Det förekommer även att 52Mark- och miljödomstolen i , mål nr M 1690-06, . 53Mark- och miljödomstolen i , mål nr M 2321-07, . 54Miljööverdomstolen, mål nr M 1470-02, . Konsekvenser av utredningens förslag uppgörelse mellan kommunen, eller i förekommande fall huvud- mannen eller vattenproducenten, görs med fastighetsägare eller rättighetsinnehavare under processens gång. Utredningen har en- dast i begränsad utsträckning kunnat ta del av sådana frivilliga upp- görelser genom exempel från tillfrågade kommuner. Dessa enstaka exempel bedöms inte spegla den verkliga omfattningen. Även andra enskilda kan beröras av vattenskyddsområden, främst genom s.k. ordningsföreskrifter, där bland annat möjlig- heter till båttrafik och bad kan regleras. Uppgifter saknas då det gäller att på ett tillförlitligt sätt bedöma antalet ytterligare företag eller verksamheter som kommer att träf- fas av restriktioner som en följd av utredningens förslag om vatten- skyddsområden. De företag och verksamheter som vanligtvis regle- ras inom vattenskyddsföreskrifter är jord- och skogsbruksföretag, avlopps- och infiltrationsanläggningar, vägunderhåll, täkt- och schaktarbete, energianläggning och reglering av miljöfarlig verk- samhet. Jord- och skogsbruksföretag utgör i regel mindre företag medan variationen är större då det gäller andra typer av företag som bedriver miljöfarlig verksamhet. i och uppskattade att kan komma att beröras av vattenskyddsområden, samt skog och bete eller annan öppen mark när alla täkter har ett uppdaterat skydd. Av åkermarken beräknas ut- göras av primär zon till ett värde av drygt 1,5 mdkr. I motsvarande beräkning utförd av LRF 2011 uppskattades för inklu- sive län omfattas av primär zon med ett to- talt marknadsvärde på 2,4 mdkr.55 En aktuell studie kring företags förädlingsvärden indikerar vikten av att även uppskatta markägares och verksamhetsutövares ekonomiska nyttor och kostnader vid en samlad samhällsekono- misk bedömning. Råvattentäkten befanns liksom Vomb- sjön i generera stora årliga nyttor, till betydande del dock kopplade till ökande fastighetspriser som följd av tillgången och närheten på rent vatten. Jordbruksfastigheter och andra förorenare befanns i denna studie få en mer begränsad lönsamhet. Författarna konstaterar att principen om att förorenaren betalar (Polluters Pay) 55 LRF (2015). Underlag till utredningen, . Konsekvenser av utredningens förslag i sådana sammanhang kan bli svårare att använda. Många förore- nares lönsamhet är begränsad. Belastas sådana utsatta men ända angelägna verksamheter med ytterligare kostnader riskeras att de helt slås ut. I stället pekar författarna på att en Profiters Pay-prin- cip skulle kunna fungera som ett alternativ.56 Den föreslagna regleringen medför tidsåtgång för verksamhets- utövare då det gäller anmälnings- och tillståndsplikt liksom tillsyn. Årliga tillsyns- och administrativa kostnader för ett jordbruks- företag med djurhållning kan utgöra cirka 14 tkr.57 Den av utredningen föreslagna regleringen kan innebära att åt- gärder och förändringar av verksamheten behöver vidtas, vilket kan innebära varierande kostnader beroende av grad av inskränkning och verksamhetens art. Jord- och skogsbruksverksamhet begränsas ofta av restriktioner i samband med områdesskydd. En rad olika typer av kostnader kan uppstå som följd av att vattenskyddsområ- den inrättas, där det är svårt att ange typvärden eller schabloner. En särskild beräkning måste göras för varje enskild fastighet, vilket också ligger bakom det förfarande med prövning av ersättningsfrå- gor som sker i domstol. Priser på insatsvaror, stöd och skördepro- dukter varierar naturligt mellan åren, men även andra kostnadsslag kan variera, särskilt vad gäller kostnader för arbete, maskiner och byggnader. Traditionell växtodling där växtskyddsmedel begränsas i stor utsträckning uppges av LRF under vissa betingelser kunna generera totala kostnader om 15–120 tkr per hektar plus mark- nadsvärdeminskning. Restriktioner för både växtskydd och gödsel, eller beträffande specialgrödor som t.ex. potatis som måste utgå, kan innebära totala kostnader upp till 360 tkr per hektar. Stora kostnader kan också uppstå till följd av restriktioner för skogsbruk och djurhållning med strandbete. Därtill kommer marknadsvärde- minskning, vilket enligt LRF i vissa fall anses kunna innebära totalskada för berörda delar. Främst gäller det då specialodlingar med stora inskränkningar när det gäller växtskyddsmedel och gödsling.58 Företag som omfattas av restriktioner kan i varierande grad behöva vidta förändringar i verksamheten. För jordbruks- företag kan detta exemplifieras genom förändrade produktions- 56Svenskt Vatten Utveckling (2014). Samhällsekonomisk värdering av rent vatten – fallstu- dier av och . 57LRF (2015). Underlag till utredningen, . 58LRF (2016). Underlag till utredningen, . Konsekvenser av utredningens förslag metoder som t.ex. övergång till ekologisk produktion eller för- ändrad produktionsinriktning vilket innebär att företagets verk- samhet måste helt eller delvis byta inriktning. Detta kan innebära långtgående omställning av hela eller delar av verksamheten. Olika typer av investeringar eller avyttringar kan bli nödvändiga som t.ex. avser maskinpark eller lagrings- och andra byggnader. För skogs- bruksverksamhet kan restriktioner medföra förbud mot avverkning eller begränsningar i avverkningsmetoder som att endast manuellt arbete tillåts.59 Regleringen kan för vissa verksamhetsutövare som omfattas av större restriktioner innebära nedsatt lönsamhet och i extrema fall svårigheter att fortsatt bedriva verksamheten. Regleringen kan även påverka mindre företags arbetsförutsättningar då dessa kan vara mer utsatta och restriktionerna i vissa fall kan vara långtgående och medföra förändrade förutsättningar för verksamheterna. Det kan därför ses som naturligt att de konsekvensbeskrivningar som före- går inrättandet av vattenskyddsområden tar hänsyn till detta. Även enskilda bolag som producerar dricksvatten kan komma att beröras av förslagen i den mån kommunen väljer att, via ägardi- rektiv eller delegation, ge producenten i uppdrag att ta fram och ge in ansökan till . Bestämmelserna om hur processen för inrättande ska gå till riktar sig även till den som ansöker om inrät- tande av ett vattenskyddsområde för en framtida vattentäkt. Be- träffande kostnader som kan uppstå i sådana fall, se avsnitten om kommuner och kommunala bolag ovan. Andra former av lokala skyddsföreskrifter Instrumentet har endast använts i mycket begränsad omfattning. Inskränkningen av de framtida möjligheterna att fastställa andra lokala skyddsföreskrifter för allmänna ytvattentäkter innebär att effekterna för verksamhetsutövare bedöms bli marginell. 59 LRF (2015). Underlag till utredningen, . Konsekvenser av utredningens förslag kan i vissa fall komma att utnyttja extern konsult- hjälp för att utarbeta underlag eller förslag till vattenförsörjnings- plan. Uppskattningsvis utgör denna intäkt för bolagen cirka 400 tkr per plan. Det återstår f.n. att utveckla planer i sju län.60 Kravet på inrättande och omprövning av vattenskyddsområden kan i betydande omfattning leda till positiva effekter för sådana kon- sultbolag som kan ta fram underlag och lämna stöd inom området. Flertalet berörda kommuner använder sig av konsulter vid inrät- tandeprocesser. Det kan avse underlag för att upprätta en ansökan i form av hydrologiska eller hydrogeologiska utredningar och be- skrivningar, förslag till avgränsningar av vattenskyddsområde och utformning av föreskrifter. I vissa fall vägleder även konsulter den sökande i själva processen att inrätta områdesskyddet, t.ex. avse- ende samråd. Konsulter kan bistå med kunskap om vattenresursens funktion, analys av det geografiska området och identifiering av vattendelare, bistå med GIS-kompetens, former och vägval för själva processen att inrätta skyddet, erfarenhet av juridiska fråge- ställningar kopplade till utformning av föreskrifter, etc. Ett tiotal större aktörer bedöms tillgängliga på den svenska marknaden. De större av dessa företag sysselsätter ett 20–30 tal medarbetare vardera med kompetens att ta fram underlag för in- rättande och omprövning av vattenskyddsområden. Ett mindre antal har även kompetens att bistå den sökande i processen att in- rätta ett vattenskyddsområde. Ett antal mindre företag är därtill verksamma på lokala marknader.61 Uppskattningsvis bedömer utredningen att merparten av kom- munerna kommer att nyttja konsulttjänster i någon form för att ta fram hela eller delar av det underlag för ansökan som krävs. Det innebär att ett tillkommande antal årliga uppdrag kan beräknas med 60Länsstyrelsen i (2015). Underlag till utredningen, . 61Sweco (2015). Underlag till utredningen . Konsekvenser av utredningens förslag utgångspunkt från de cirka 100 respektive 130 ytterligare ansökningar som utredningen beräknat kan komma att färdigställas 2019–2021 respektive 2022–2024. Konsult- intäkter för en mindre yt- och grundvattentäkt uppskattas till cirka 150–250 tkr och för en större ytvattentäkt till 500–1 000 tkr.62 Konsumenter av allmänt dricksvatten Regionala vattenförsörjningsplaner innebär att förutsättningarna för en trygg och säker dricksvattenförsörjning av god kvalitet för- bättras, vilket är till nytta för konsumenter av allmänt dricksvatten. Nyttan avser långsiktigt reducerade risker för brist på eller kvali- tetsmässigt mindre lämpligt råvatten. Det ger i sin tur möjligheter att optimera beredningen, ger reducerad risk för miljö- och hälso- störande inverkan på dricksvattnet och gagnar därmed va-kollektiven. Även vattenskyddsområden (och inskränkningen i möjligheter att fastställa andra lokala skyddsföreskrifter) bidrar på motsvarande sätt till nyttor för dricksvattenkonsumenterna. Förslagen kommer på kostnadssidan att innebära högre va-avgifter i den utsträckning kostnaderna läggs på avgifterna, vilket i betydande utsträckning kan bli fallet.