sou · H4B381d6 · 2016-11-25 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslagsbilden: UB s’équilibre, har formgetts av . Tryck: , 2016 1Uppdraget och dess genomförande 3Behovet av en översyn av det utsökningsrättsliga regelverket och utgångspunkter för vår översyn 5Kronofogdemyndighetens medverkan till frivilliga överenskommelser och processledning 6Utredning av tillgångar och myndighetssamverkan 7Reglerna om beneficium vid utmätning 9Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Övergripande konsekvenser av förslagen ............................. Utredningens övergripande uppdrag ..................... 16.2.2 Vilka berörs av förslagen?....................................... 16.2.3 Övergripande konsekvenser av förslagen.............. Samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser för de offentliga finanserna.................................................... 16.3.2Förslag som förväntas medföra ökade intäkter till staten och minskade samhällsekonomiska 16.3.3 Förslag som förväntas medföra minskade intäkter till staten.................................................... 16.3.4Förslagen medför vissa engångsvisa införande- 16.3.5Förslag som förväntas medföra minskade årsvisa kostnader för 16.3.6Förslag som förväntas medföra ökade årsvisa Förslagens konsekvenser för ............ Förslagens konsekvenser för övriga förvaltningsmyndigheter och kommuner.............. Finansiering av förslagen ........................................ Konsekvenser för näringslivet................................................ 16.4.1 Förslagens övergripande konsekvenser.................. 16.4.2 Förslagens påverkan på kreditgivningen och 16.5 Konsekvenser för brottsligheten eller det 16.6 Konsekvenser för personlig integritet ................................... 16.7.1 Övriga konsekvenser enligt 15 § 16.7.2 Konsekvenser för anslutning till 16.8 Konsekvenser av förslagen om en modernare 16.8.1 Förslagen om lagtekniska ändringar och 16.8.2 Förslagen om utmönstring av begreppen allmänna och enskilda mål och en effektivare ordning för verkställighet av 16.8.3 Förslaget att privaträttsliga handlingar inte ska vara direkt verkställbara .......................................... 16.8.4 Förslagen att principen om barnets bästa och 16.8.5 Förslaget om ansökan om verkställighet av utdömt skadestånd på grund av brott när sökanden är barn...................................................... 16.8.6 Förslagen om teknikneutrala bestämmelser .......... 16.9Konsekvenser av förslagen om medverkan till frivilliga överenskommelser och 16.9.1Förslaget att ska kunna medverka till att parterna uppnår 16.9.2Förslaget om en lagfäst skyldighet att utöva 16.10 Konsekvenser av förslagen om utredning av tillgångar 16.10.1 Förslagen om utredning av tillgångar .................... 16.10.2 Förslaget om ökad myndighetssamverkan genom elektroniskt informationsutbyte................ 16.10.3 Förslagen om beslut som fattas under 16.11 Konsekvenser av förslagen om reglerna om beneficium...... 16.11.1 Förslagen om modernisering av 16.11.2 Förslaget att bostadsrätter ska utmätas som Förslaget om schablonbeneficie............................. 16.12 Konsekvenser av förslagen om löneutmätning..................... 16.12.1 Förslaget om beräkning av normal- och 16.12.2 Förslaget att omprövning inte ska ske när ändringen är obetydlig ............................................ Förslaget om anstånd.............................................. 16.12.4 En sänkning av gränsen för när löneutmätning 16.12.5 Förslaget om ökad partsinsyn ................................ 16.13 Konsekvenser av förslagen om tvångsvis försäljning och redovisning till borgenärer..................................................... 16.13.1 Förslaget om ett modernt budgivnings- förfarande för försäljning av fast egendom m.m. på offentlig auktion ....................................... 16.13.2 Förslaget att bostadsrätter ska kunna säljas under hand av fastighetsmäklare ............................ 16.13.3 Förslagen om harmoniserade tidsfrister och möjlighet att bevilja anstånd................................... 16.13.5 Förslagen att det inte längre ska vara obligatoriskt med bevaknings- eller 16.13.6 Förslaget om utökad information om utmätt egendom är försäkrad.............................................. 16.13.7 Förslag som innebär regelförenkling, effektivisering och förtydligande av gällande 16.13.8 Förslaget om en ändrad ordning för utbetalning av små belopp....................................... 16.14 Konsekvenser av förslagen om avhysning............................. 16.14.1 Förslagen om utökade processuella 16.14.2 Förslagen om en effektivare hantering av 16.15 Konsekvenser av förslagen om avgifter och 16.16 Konsekvenser av förslagen om överklagande- och 16.16.1 Förslagen som rör delgivning av vissa beslut......... 16.16.2 Förslaget att ska vara part i mål som avser överklagande av Bilaga 1 Kommittédirektiv 2014:127 ......................................... Bilaga 2 Nyckel – författningsförslag........................................ Bilaga 3 Frågor till och svar från utvalda länder angående deras reglering av vissa utsökningsrättsliga frågor...... Dispositiva tvistemål som avgjorts i tingsrätt genom en stadfäst förlikning åren 2012–2015............ Exempel på innehåll i ett utsökningsavtal................... Register och andra källor som Kronofogde- myndigheten kan få information från......................... Förteckning tillgångar m.m. ........................................ Några författningar som innehåller en särskild föreskrift om verkställighet eller hänvisning till lagen (1993:891) om indrivning av statliga Sammanställning gjord av Ekonomistyrnings- verket över myndigheter som gjort ovillkorade utbetalningar till enskilda ............................... Några författningar som innehåller särskild föreskrift enligt 5 kap. 10 § UB................................... Riksnormen för försörjningsstöd för ............ beräkning av vad som är rimliga kostnader för hushåll av olika storlek för bestämmande av förbehållsbeloppet vid utmätning av lön m.m. (KFMFS 2015:1).............. bestämmande av förbehållsbeloppet vid utmätning av lön m.m. (KFM A 2015:1) .................. Bilaga 15 information om bestämmande av förbehållsbeloppet vid utmätning av lön m.m. (KFM M 2015:1) .............. Bilaga 16 föreskrifter om genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad för (FKFS 2015:7) .............................................................. Bilaga 17 Räkneexempel löneutmätning...................................... Bilaga 18 beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna av att försäljnings- avgifter för fast egendom och bostadsrätter Bilaga 19 beräkningar av kostnader för utveckling av it-stöd.............................. Bilaga 20 dom i målet Rousk mot (ECHR 27183/04)......................... Bilaga 21 Rättsfallet NJA 2012 s. 35............................................ Bilaga 22 Rättsfallet NJA 2013 s. 540.......................................... Bilaga 23 Rättsfallet NJA 2013 s. 1040........................................ Bilaga 24 Rättsfallet NJA 2013 s. 1241........................................ Bilaga 25 Rättsfallet NJA 2013 s. 1084........................................ Bilaga 26 Rättsfallet NJA 2015 s. 211.......................................... Bilaga 27 Rättsfallet NJA 2015 s. 374.......................................... Bilaga 28 Rättsfallet NJA 2015 s. 839.......................................... I detta kapitel ska utredningen bedöma konsekvenserna av övervägandena. Vi kommer att följa de bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar som finns i kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (2007:1244). I enlighet med direktiven ska utredningen bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för näringslivet, särskilt för små och medelstora företag, enskilda och det allmänna. Vidare ska utredningen redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män. Om förslagen medför ökade kostnader för det allmänna ska förslag till finansiering redovisas. Utredningens redovisning av kostnader eller besparingar till följd av förslagen grundar sig på uppskattningar och uppgifter som utredningen fått från och andra berörda myndigheter och aktörer. expert ställer sig bakom uppskattningar och kostnadsberäkningar medan utredningens övriga deltagare ifrågasätter vissa av kalkyler. I många fall har utredningen inte haft någon möjlighet att göra någon mer ingående bedömning av de ekonomiska konsekvenser som angett. beräkningar och uppskattningar redovisas löpande och när utredningen är av en annan uppfattning än redovisas det särskilt i de delavsnitt där respektive förslag redovisas. Det bör också framhållas att samtliga beräkningar och uppskattningar som görs rymmer ett stort mått av osäkerhet, särskilt eftersom det i många fall inte går att bedöma hur förslagen kommer att påverka beteendet hos de som berörs av förslagen. påkallat att alla de ekonomiska konsekvenserna värderas med försiktighet. Enligt 6 § 2 i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (2007:1244) ska en konsekvensutredning innehålla en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det utredningen vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, s.k. nollösning. Vi har valt att löpande i betänkandet beskriva alternativa lösningar till de förslag som lämnas och motivera varför vi valt det föreslagna alternativet. Eftersom många av våra förslag kan genomföras självständigt utan att samtliga förslag genomförs har vi valt att inledningsvis beskriva de övergripande konsekvenserna om förslagen genomförs i dess helhet. Därefter har vi, för att underlätta läsningen och förståelsen av de olika förslagens konsekvenser, valt att behandla konsekvenserna av de olika delfrågorna och förslagen i olika avsnitt. Vi inleder således med att behandla de övergripande och samhällsekonomiska konsekvenserna av förslagen i avsnitt 16.3–16.7. Därefter följer en beskrivning av konsekvenserna av våra olika överväganden i avsnitt 16.8–16.16. 16.2Övergripande konsekvenser av förslagen Vår bedömning: Förslagen kommer att innebära ett effektivare, mer rättssäkert och modernare utsökningsförfarande. Regelverket kommer att bli tydligare och enklare att tillämpa. och de allmänna domstolarnas prövning av utsökningsärenden kommer bli mer ändamålsenlig och effektiv. Handläggningstiderna kan förkortas och kostnaderna för det allmänna och för parter i utsökningsförfarandet kan minska. Några förslag kommer att innebära positiva ekonomiska och sociala konekvenser för gäldenärskollektivet och deras familjer. Barnperspektivet och barns rättigheter i utsökningsförfarandet kommer att förtydligas och förstärkas. Några förslag förväntas leda till ett ökat indrivningsresultat med ökad kostnadstäckning av offentlig verksamhet och ett bättre utfall för hela borgenärskollektivet som följd. Utredningens övergripande uppdrag är att göra en allmän översyn av utsökningsbalken, utsökningsförordningen och andra anslutande regelverk. Översynen ska omfatta både materiella och processuella regler. Utredningen ska så långt som möjligt föreslå regler som är teknikneutrala så att det skapas förutsättningar för en ändamålsenlig användning av modern teknik i verksamhet. I uppdraget ingår att ta ställning till vilka ändringar som krävs för att möjliggöra en ökad användning av elektronisk kommunikation mellan berörda aktörer. En modernisering av de utsökningsrättsliga bestämmelserna ska leda till att reglerna blir enkla och tydliga. Utsökningsförfarandet ska vara förutsebart. Det ska vara tydligt för parterna vilka olika moment som ingår i förfarandet, vilka beslut som fattas och vilka åtgärder som vidtas samt i vilka skeden som invändningar och överklaganden kan göras. Utsökningsförfarandet ska bli mer effektivt. I det ligger att förfarandet ska bli snabbare och mer verkningsfullt. måste de grundläggande kraven på rättssäkerhet och socialt skydd upprätthållas. Processen ska vara förutsebar för parterna och parterna ska kunna få befogade invändningar prövade. Utsökningsåtgärderna ska stå i proportion till de konsekvenser de får för gäldenären och dennes familj. Utredningen ska analysera om de skyddsregler som finns till förmån för gäldenären och dennes familj i tillräcklig utsträckning tillgodoser behovet av socialt skydd. En utgångspunkt är att det ska finnas tillräckligt utrymme för och domstolar att pröva om en utsökningsåtgärd i ett enskilt fall är proportionerlig. åtaganden enligt och FN:s konvention om barnets rättigheter () ska särskilt beaktas i detta sammanhang. 16.2.2Vilka berörs av förslagen? Det utsökningsrättsliga regelverket har återverkningar på annan lagstiftning. Ändringar i det utsökningsrättsliga regelverket kommer således få följdverkningar inom många olika områden i samhället. Nedan listas några av de aktörer som kommer att beröras av för- slagen som lämnas i detta betänkande. Hur dessa aktörer kommer att påverkas utvecklar vi särskilt i de avsnitt där respektive förslag behandlas. Utredningens förslag berör samtliga de gäldenärer som är parter i ett utsökningsmål hos . Gäldenärer kan vara såväl fysiska som juridiska personer. Förslagen kommer även påverka fysiska gäldenärers familjer och de företag i vilka gäldenärerna är anställda eller verkar. Några av utredningens förslag kommer särskilt att leda till positiva konsekvenser för de barn som på olika sätt påverkas av eller är parter i utsökningsförfarandet. Våra förslag kommer att påverka de företag som är parter i utsökningsmål. Dessa företag kan vara verksamma i samtliga förekommande branscher och kan vara såväl stora som små företag. Banker och andra kreditinstitut kommer att påverkas. Vidare kommer företag som är arbetsgivare till personer som står under löneutmätning att påverkas av våra förslag. De borgenärer som har fordringar hos gäldenärer och som ansökt om verkställighet hos påverkas. Borgenärer kan exempelvis vara privatpersoner, företag, organisationer eller föreningar. Banker och andra kreditinstitut är en borgenärsgrupp som bör nämnas särskilt eftersom utredningen särskilt ska redovisa om förslagen kan antas påverka kreditgivningen. Även det allmänna, som exempelvis stat och kommun, är borgenärer. Förslagen kommer att påverka , domstolar, , andra förvaltningsmyndigheter och kommuner. Samtliga de förvaltningsmyndigheter som fattar beslut om utbetalningar eller återbetalningar eller som på olika sätt ska lämna ut utmätningsbara tillgångar till personer som är svarande i mål hos kan på olika sätt komma att beröras av förslagen. 16.2.3Övergripande konsekvenser av förslagen Förslagen syftar till att skapa ett modernare och effektivare utsökningsförfarande. Det utsökningsrättsliga regelverket kommer bli tydligare och enklare att tillämpa. Utsökningsförfarandet förväntas bli mer rättssäkert. Att principen om barnets bästa och proportionalitetsprincipen kodifieras i regelverket leder till att principerna får en mer framträdande roll och att det tydliggörs hur de ska tillämpas i utsökningsförfarandet. Dessa bestämmelser i förening med att det blir möjligt för att under vissa förutsättningar upphäva beslut som inte är proportionerliga leder till bättre förutsättningar att, inom det utsökningsrättsliga området, leva upp till internationella åtaganden. Förslagen kan antas leda till en rad positiva konsekvenser. Att verksamhet kan bedrivas mer effektivt kan leda till att handläggningstiderna förkortas vilket i sin tur bl.a. innebär att parternas berättigade krav på skyndsam handläggning kan tillgodoses. Kortare handläggningstider innebär också tids- och resursbesparingar för såväl parter och eventuella ombud som för och de allmänna domstolarna. Förslagen om regelförenkling och kodifiering av praxis kommer att innebära att det blir enklare att förstå regelverket. Att utsökningsförfarandet blir mer transparent kan också leda positiva effekter som att systemet uppfattas som mer rättssäkert och förutsägbart, vilket i sin tur kan leda till en minskad överklagandefrekvens. Våra förslag kommer sannolikt leda till att kostnaderna för det allmänna kan minska. Vi föreslår en rad ändringar som kommer att påverka gäldenärskollektivet positivt, bl.a. kommer vårt förslag om hur normal- och förbehållsbelopp ska beräknas för personer som står under löneutmätning leda till att dessa personer och deras familjer garanteras en skälig levnadsnivå och att incitamentet till öppet arbete ökar. Barn till personer som är parter i utsökningsmål kommer också att påverkas av några förslag. Ett exempel är den lagfästa principen om barnets bästa som kommer att tydliggöra att barnrättighetsperspektivet måste beaktas i hela utsökningsförfarandet. Barns rätt till umgänge med sina föräldrar kommer att tillgodoses i större utsträckning eftersom vi föreslår att det ska lagfästas att umgängeskostnader, även skäliga kostnader för resor och logi som föranleds av umgänget, ska beaktas i löneutmätningsförfarandet. Ett antal av våra förslag kommer leda till ett ökat indrivningsresultat, vilket bl.a. leder till ökad kostnadstäckning av offentlig verksamhet och ett bättre ekonomiskt utfall för hela borgenärskollektivet. 16.3Samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser för de offentliga finanserna Vår bedömning: Vissa förslag kommer att leda till ett ökat indrivningsresultat. Andra förslag kan innebära minskade årliga intäkter till staten. Förslagen kommer totalt sett att få en positiv samhällsekonomisk effekt eftersom den samhällsekonomiska nyttan av förslagen förväntas överstiga den samhällsekonomiska kostnaden. Vissa förslag förväntas leda till engångsvisa införandekostnader för . Några förslag kommer att leda till ökade årliga kostnader för medan andra kommer medföra minskade årliga kostnader. Förslagen förväntas inte innebära några ökade kostnader för domstolar. kommer att påverkas av förslagen, både i egenskap av borgenärsföreträdare och som myndighet. Förslagen förväntas medföra vissa engångsvisa införandekostnader för . Förslagen om regelförenkling och en ändrad ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut kommer att leda till ett effektivare indrivningsförfarande och bättre indrivningsresultat av förvaltningsmyndigheters och kommuners beslut om avgifter. Detta leder till ökad kostnadstäckning av offentlig verksamhet. De kommunala budget- och skuldrådgivarnas upplysnings- och rådgivningsverksamhet kan komma att påverkas. medverkan till att parterna träffar frivilliga överenskommelser kan komma att leda till att färre avhysningar verkställs vilket innebär minskade kostnader för kommunerna för att ordna alternativa boenden för personer som förlorat sin bostad. Förslagen medför inte några ökade kostnader för förvaltningsmyndigheter eller kommuner. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska utredningen föreslå en finansiering. Vi har lämnat en rad förslag som är av väldigt olika karaktär. En del förslag har till syfte att kodifiera praxis, förtydliga, regelförenkla och modernisera regelverket. Några förslag innebär ändringar av förfarande- eller processuella regler. Andra förslag kan förväntas effektivisera utsökningsförfarandet på så sätt att indrivningsresultatet ökar vilket i sin tur kommer att leda till ökade intäkter såväl till staten som till det privata borgenärskollektivet. Andra förslag förväntas minska de samhällsekonomiska kostnaderna för ekonomiskt utanförskap. I avsnitt 16.3.2–16.3.6 redovisas en översikt av vilka förslag som kan förväntas medföra ökade respektive minskade intäkter till staten samt engångsvisa införandekostnader och ökade och minskade årliga kostnader för . Avsnitt 16.3.7–16.3.9 innehåller en redovisning av hur domstolar, och övriga förvaltningsmyndigheter och kommuner kan komma att påverkas av förslagen. I avsnitt 16.3.10 redovisar vi hur förslagen kan finansieras. Förslagen i sig och de övriga konsekvenser dessa kan antas medföra redovisas särskilt i avsnitt 16.8–16.16. 16.3.2Förslag som förväntas medföra ökade intäkter till staten och minskade samhällsekonomiska kostnader Förslag som förväntas leda till ett ökat indrivningsresultat Med anledning av våra förslag kan det antas att indrivningsresultat kommer att öka. Det är av naturliga skäl svårt att beräkna eller uppskatta det konkreta resultatet eftersom många av förslagen är relativt genomgripande. En del förslag innebär nya arbetsmetoder. Andra förslag ger nya möjligheter för att få information om och utmäta till- Utredningen har därför valt att avstå från att försöka uppskatta några belopp. Det slutliga resultatet får framtiden utvisa. Ut- redningen bedömer att följande förslag kommer att leda till ett ökat indrivningsresultat. •Förslaget om en effektivare ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut (se avsnitt 4.3.2 och 16.8.2). •Förslagen om vilka verktyg ska ha tillgång till för att genomföra tillgångsutredningar (se avsnitt 6.4.1 och 16.10.1). •Förslaget om ökad myndighetssamverkan genom elektroniskt informationsutbyte. ska ges möjlighet att utmäta tillgångarna innan myndigheterna betalar ut eller lämnar ut tillgången (se avsnitt 6.4.4 och 16.10.2). •Förslaget att bostadsrätter ska utmätas som småhusfastigheter (se avsnitt 7.3.2 och 16.11.2). •Förslaget att schablonbeneficie bara ska lämnas i uppenbara fall (se avsnitt 7.3.4 och 16.11.3). •Bedömningen att den nedre gränsen för när löneutmätning ska inledas bör sänkas till (se avsnitt 8.4.5 och 16.12.4). •Förslaget om ett modernt budgivningsförfarande för försäljning av fast egendom m.m. på offentlig auktion (se avsnitt 9.4.1 och 16.3.1). •Förslaget att bostadsrätter ska kunna säljas under hand av fastighetsmäklare (se avsnitt 9.4.2 och 16.13.2). Förslag som förväntas leda till minskade samhällskostnader Det är vår bedömning att de samhällsekonomiska kostnaderna för ekonomiskt utanförskap kan komma att minska om följande förslag genomförs. Utredningen har valt att avstå från att försöka uppskatta något belopp. •Förslaget att ska kunna medverka till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser (se avsnitt 5.3.1 och 16.9.1). •Förslaget om hur normal- och förbehållsbeloppet för personer som står under löneutmätning ska beräknas (se avsnitt 8.4.1 och 16.12.1). •Förslaget om anstånd (se avsnitt 8.4.4 och 16.12.3). •Förslagen om förtydligande av underrättelseskyldigheten mellan och socialnämnden när det gäller avhysningsmål och att ska underrätta socialnämnden när en bostad har utmätts (se avsnitt 4.3.13, 10.4.3 och 16.4.1). 16.3.3Förslag som förväntas medföra minskade intäkter till staten Förslaget om harmoniserade försäljningsavgifter för fast egendom och bostadsrätter kan leda till minskade årliga avgiftsintäkter till staten (se avsnitt 9.4.4 och 16.13.4). har uppskattat att den totala effekten på avgiftsintäkterna blir en minskad intäkt med (underlag för dessa beräkningar finns i bilaga 18). Denna intäktsminskning kan dock komma att balanseras något mot att fler avgiftsuttag kan göras i och med förslaget i avsnitt 7.3.2 att bostadsrätter inte längre ska kunna undantas som beneficium, vilket innebär att fler bostadsrätter kommer kunna utmätas.