sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Utvecklingen av globala värdekedjor bidrar ytterligare till att förändra förutsättningarna för företagen på landsbygden. Kunskapssamhället och utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik öppnar nya möjligheter. Klimatförändringar och urbaniseringen i och omvärlden medför att den svenska landsbygden blir intressant, inte minst för livsmedels- och energiförsörjningen, även globalt. Det här är för- ändringar som påverkar de ekonomiska drivkrafterna och möjlig- heterna att bo och verka på landsbygden. Den nationella politikens närvaro i landsbygdens frågor och som riktningsgivare för den framtida utvecklingen har också stor betydelse för ett som håller ihop och där alla är delaktiga. En förnyad politik för landsbygden behöver vara inkluderande och tydligare uppmärksamma landsbygdsbornas delaktighet i samhälls- utvecklingen. Det lokala engagemang som är avgör- ande för utvecklingskraften på landsbygden måste värnas och stär- kas. behöver samverkan mellan offentliga aktörer på natio- nell, regional och nivå förbättras. En tredjedel av befolkning bor i landsbygdskommuner enligt definition. Nästan alla, oavsett bostads- ort, har dessutom på något sätt en relation till landsbygden. Det kan vara från uppväxten, via släkten eller genom ett deltids- eller fritidsboende. har sin verksamhet i landsbygdskommuner och av alla sysselsatta arbetar i verksamheter som finns på landsbygden. Det innebär att många människor och verksamheter berörs och är beroende av utveck- lingen på landsbygden. De verktyg och insatser som finns för att främja utvecklingen är alltför splittrade och löser inte de problem som finns på grund av de strukturella förändringarna. Möjligheter behöver också tas tillvara i större utsträckning än . Sammantaget innebär detta att det finns ett behov av en utveck- lingsinriktad politik för landsbygden, som kan hantera de utman- ingar som varken marknaden eller den befintliga politiken klarar. Uppdraget att lämna förslag på en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder är, i en europeisk jämförelse, ett ”landsbygdsland”; stort till ytan, glest befolkat och med ett fåtal större städer. I landsbygds- begreppet ingår såväl tätortsnära landsbygd, glesbygd, skärgårdar och andra landsbygder samt mindre tätorter, vilket gör att det är berättigat att tala om olika landsbygder. Med landsbygder avses i dessa direktiv alla områden utom stora och medelstora städer med närliggande områden. Hållbar utveckling innebär att människors ekonomiska och soci- ala behov tillgodoses utan att miljötillståndet försämras. Förutsätt- ningar för tillväxt, företagande, sysselsättning, attraktivitet och boende i landsbygder skapas som miljömålen be- aktas. Hänsyn tas således till de ekonomiska, sociala och miljö- mässiga dimensionerna av hållbar utveckling. Viktiga utgångspunkter för kommitténs arbete är målsättningen att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och de för lands- bygden mest relevanta nationella miljökvalitetsmålen. Hur har landsbygderna utvecklats de senaste 40–50 åren? Befolkningsutvecklingen varierar kraftigt över landet, med en väx- ande och yngre befolkning i huvudsak i storstadsregioner och regio- nala centrum. Stora delar av landsbygderna har en motsatt utveck- ling, särskilt tydligt är det i inland. Kvinnor, och särskilt unga kvinnor, väljer i högre utsträckning än män staden framför landsbygden. har den tätortsnära landsbygden en relativt positiv utveckling, vad gäller befolkningsutveckling, företagande och framtidstro. I ett modernt samhälle är rörlighet för jobb och utbildning och en viss utflyttning från gles- och landsbygder till städer naturligt. Boendemönster ser annorlunda ut jämfört med tidigare. Många kvinnor och män är mer mobila och har ett fritids- eller delårs- boende på landsbygden. I vissa attraktiva områden, i synnerhet längs kusterna, har det ökade fritids- och delårsboendet lett till höjda fastighetspriser. är den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning en stor utmaning för många landsbygder. Utvecklingen leder bl.a. till problem med att klara arbetskrafts- försörjning, ekonomi och samhällsservice till medborg- arna. För att analysera den framtida utvecklingen som grund för en ny politik behövs en kartläggning av samhällsutvecklingen, utveck- lingen på landsbygden och dess orsaker. Viktiga aspekter är t.ex. demografisk utveckling, ekonomisk utveckling, näringslivets utveck- ling, medborgarnas och företagens villkor, natur- och kulturland- skapets förändring och mark- och vattenanvändningens miljöeffek- ter. redogöra för de senaste 40–50 årens utveckling, för befolkningen och för företagen, både för landsbygden som helhet och för olika landsbygder, identifiera hinder för hållbar utveckling och tillväxt på lands- bygden, och belysa demografiska utmaningar, t.ex. effekterna av att unga kvinnor i högre grad än unga män lämnar eller inte vill flytta till landsbygden. Vilka effekter och vilken betydelse har den förda politiken haft för landsbygden? För att bo och verka på eller besöka landsbygden behövs vissa grund- läggande strukturer, som infrastruktur, transporter och samhälls- service. För sådana grundläggande förutsättningar har staten ett övergripande ansvar i hela landet. Glesheten och de långa avstånden på landsbygden gör att marknadslösningar kan behöva kompletteras med offentliga åtgärder och regler kan behöva ändras. Det finns ett statlig åtagande att främja ett gott näringslivsklimat i hela landet och tillgång till offentlig service. Det sker bl.a. genom insatser som bidrar till ökat företagande, stärkt entreprenörskap, utbyggd infra- struktur, forskning av hög kvalitet, fler innovationer och en god kompetensförsörjning. Likaså finns behov av särskilda insatser för vissa geografiska områden och insatser för natur-, kultur- och boende- miljöer som bas för affärsmöjligheter och en god livsmiljö på lands- bygden. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling är hörnstenar för de strategiska insatser som finns för att främja tillväxt och utveckling på landsbygden. Båda dessa politikområden har ett territoriellt angreppssätt och ett tvärsek- toriellt perspektiv, som innebär en sammanhållande funktion i sam- arbetet mellan politikområden av betydelse för landsbygden. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar samtliga geografier, dvs. gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstäder. Systemet för kommunalekonomisk utjämning har också indirekt stor betydelse för utvecklingen på landsbygden, liksom generella åtgärder inom flera olika politikområden som riktas mot företag och medborgare. Analysen av effekter och betydelse av den förda politiken ska inkludera den regionala tillväxtpolitiken och politiken för lands- bygdens utveckling, men också annan nationell politik av betydelse för landsbygden. Viktiga aspekter är hur politikens åtgärder har kompletterat varandra, men också hur de kan ha överlappat eller motverkat varandra. analysera hur tidigare och nuvarande politik har påverkat lands- bygdens utveckling och tillväxt, och analysera hur åtgärder inom berörda politikområden har sam- verkat för att främja livskraftiga och hållbara landsbygder. Hur ser den framtida utvecklingen ut och hur påverkas landsbygden? För att möta utvecklingen behöver landsbygden, precis som övriga samhället, anpassa sig till nya förhållanden. Landsbygdens förut- sättningar ska beaktas och människors kreativitet ska tas tillvara. En livskraftig landsbygd som bidrar till samhällets tillväxt och ut- veckling behöver människor som vill leva, vistas, arbeta och driva företag där. Landsbygden har goda förutsättningar att kunna stärka utveckling mot en grön ekonomi genom framväxten av en bio- baserad ekonomi och en miljödriven näringslivsutveckling. De höga värden i attraktiva natur- och kulturmiljöer som finns i många landsbygder är en resurs för hela landet. Genom att de bevaras, vårdas och på ett hållbart sätt används och utvecklas bidrar de till landsbygdens utvecklingspotential. Utvecklingen på landsbygden kan också få stor betydelse för att de globala och nationella växt- husgasutsläppen ska kunna begränsas i enlighet med klimatmålen. Aktivitet på landsbygden och en resurseffektiv markanvänd- ning, bl.a. genom ett hållbart brukande av skogs- och odlingsland- skapet, är viktigt för och landsbygdens attraktionskraft. Jordbruket står för och utgör förutsättning för ett öppet och varierat landskap, vilket är positivt för biologisk mångfald och levande kul- turmiljöer. Ansvaret för de biologiska produktionsresurserna och markens produktivitet blir allt större i ett globalt perspektiv, sär- skilt med tanke på klimatförändringarna. I omställningen till ett hållbart samhälle kan förvaltningen och nyttjandet av landsbygdens resurser medföra möjligheter till effektiva lösningar och innova- tioner samt nya affärsmöjligheter för företag på landsbygden. Sam- tidigt måste riskerna för ett överutnyttjande och problem som för- luster av biologisk mångfald uppmärksammas och hanteras. En hel- hetssyn på landsbygdernas natur- och kulturresurser där håll- barhetsperspektivet ingår behövs. Den utvecklingspotential för näringsverksamheter som baseras på nyttjande av biologisk mång- fald och ekosystemtjänster i bl.a. natur- och kulturmiljöer bör tas till vara som natur- och kulturvärdena bevaras. De gröna näringarna har fått ökad uppmärksamhet för sin be- tydelse i arbetet för ett hållbart samhälle och en hållbar tillväxt. En biobaserad ekonomi innebär en smartare och grönare tillväxt där bland annat landsbygdens näringar har stora möjligheter att kom- plettera traditionella produkter genom nya värdekedjor kopplade till jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk. Detta medför möj- ligheter för landsbygden och de gröna näringarna att utvecklas och bidra till samlade tillväxt och nya jobb i hela landet. Brist på arbetskraft med rätt kompetens är ett av de största hindren för företagens tillväxt. Företag och offentlig verksamhet som behöver anställa måste kunna säkra sin kompetensförsörjning genom människor som vill arbeta på orten eller i bygden. Kvinnor och män från andra länder har stor betydelse för kompetens- försörjningen på landsbygden. Ett väl fungerande mottagande av nyanlända innebär en möjlighet för landsbygdens näringsliv och ett som håller ihop. Det är också viktigt att det finns tillgång till utbildning med hög kvalitet på alla utbildningsnivåer i hela landet. Landsbygden har en större andel mikro- och småföretag än städerna. Förutsättningarna för små företag behöver analyseras och beaktas särskilt, liksom möjligheter för företag att kunna utvecklas, växa och anställa. För många små och medelstora företag är det svårt att få finansiering för investeringar från banker eller den statliga kapitalförsörjningen. Innovation och ett högt kunskaps- innehåll i produkter och tjänster kan vara avgörande för företagens konkurrenskraft. Behov och förutsättningar för smart specialisering behöver beaktas i högre grad. En attraktiv boende- och livsmiljö måste kunna erbjuda grund- läggande strukturer men också ett utbud av nöjen, kultur och fri- En attraktiv och tillgänglig landsbygd skapar också förutsättningar för att människor ska komma på besök för att bo, äta och uppleva och på så sätt bidra till den lokala ekonomin. Det kan vara svårt att kombinera glest boende med tillgänglighet till service och hållbara transportalternativ. Samhällsplanering, andra insatser för fortsatt tillgänglighet och utveckling av hållbara lös- ningar för transporter, kommunikationer och infrastruktur är därför viktigt för att människor ska kunna bo och verka på eller besöka landsbygden och för att näringslivet ska kunna utvecklas. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är viktig för att kunna bo och driva företag på landsbygden. Tillgången till bredband är generellt sett mycket god i , men tillgången till bredband med högre överföringshastigheter är ojämnt fördelad mellan tätorter och gles- och landsbygder. Nya behov och möjligheter har skapats och fortsätter utvecklas genom digitalisering och annan modern teknik. Digitala lösningar kan bidra till en resurseffektiv ekonomi. Det saknas dock en samlad bild av på vilket sätt samhällets digi- talisering kan bidra till en livskraftig landsbygd. God tillgång till kommersiell och offentlig service, grundlägg- ande betaltjänster, kontanthantering och post är nödvändigt för att attrahera boende, företag och besökare till landsbygden. Ett annat viktigt område är bostadsförsörjning. Det finns en efterfrågan på nya bostäder i mindre tätorter runt om i landet, men det är ofta svårt att finansiera nybyggnation. Särskilt attraktiva boendemiljöer finns i många landsbygder och skulle kunna erbjudas i större ut- sträckning. Det skulle ge förutsättningar för stärkt attraktivitet och ökad inflyttning och besöksgrad i delar av landet som avfol- kas. Det är en utmaning att tillvarata äldre byggnads- bestånd samt att bevara och utveckla kulturlandskapets värden. Det är många faktorer i omvärlden som påverkar den framtida utvecklingen och det krävs en analys av tänkbara utvecklingsvägar för att kunna bedöma hur en politik för långsiktigt hållbar utveck- ling på landsbygden ska se ut. Bedömningen av framtida utveckling ska baseras på förväntade omvärldsförändringar som demografisk utveckling och boendemönster, migrationsmönster, ett förändrat klimat, arbetsmarknadens dynamik, utveckling av näringslivet med hänsyn till handel och marknad samt globala värdekedjor. Andra arbeten och processer som innehåller framtidsbedömningar eller scenarioanalyser, t.ex. analyser, ska användas Regionala analyser av landsbygden och dess fram- tida utveckling ska beaktas i arbetet, liksom att förutsättningarna varierar mellan olika typer av landsbygder. I analysen behöver också den inverkan som landsbygdens utveckling kan ha på målsättningar inom andra politikområden synliggöras. redovisa en trolig utveckling för svenska landsbygder fram , analysera hur olika landsbygder, företag och medborgare, kan dra nytta av omvärldsfaktorer som globalisering, digitalisering och urbanisering, utreda förutsättningar och möjligheter för att bevara och ut- veckla långsiktigt hållbara och attraktiva livs-, boende- och verk- samhetsmiljöer i olika landsbygder, med beaktande av behovet att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer och allmänhetens tillgång till naturen, redogöra för statens ansvar för att bidra till god tillgång till kommersiell och offentlig service, grundläggande betaltjänster, kontanthantering och post på landsbygden, analysera hur kompetensförsörjningen fungerar för privata och offentliga verksamheter på landsbygden och vid behov lämna för- slag på hur den kan stärkas, och belysa landsbygdens möjligheter att bidra till en grön tillväxt och hur den kan påverka landsbygdens hållbara utveckling som de för landsbygden mest relevanta miljömålen beaktas. Hur ska en ny politik för landsbygden se ut? Det finns olika insatser som har betydelse för landsbygdens utveckling. Det handlar bl.a. om de prioriterade områdena sysselsättning, jämställdhet och miljö. Etablering av en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling på lands- bygden skulle innebära att politiken på den nationella nivån tar ett tydligt och nödvändigt ansvar för de utmaningar som landsbygden står inför. har strukturer och politik utvecklats för in- flytande och genomförande på lokal såväl som regional nivå, exem- pelvis inom den regionala tillväxtpolitiken och initiativ för lokal utveckling. Men det behövs ett övergripande nationellt ansvar för landsbygden och dess välfärd, villkor och förutsättningar för ut- veckling och tillväxt. Samhälleliga lösningar som fungerar i täta stadsområden kan behöva utformas på annat sätt för att fungera för den mindre skala och de glesa strukturer som karaktäriserar lands- bygderna. Det finns anledning att närmare analysera på vilket sätt den nu- varande politiken för landsbygden behöver förändras. Ett alternativ till dagens politik kan vara att utforma en politik som tydligare beaktar att landsbygdens förutsättningar ser olika ut i landet. En sådan politik kan t.ex. tydligare hantera utformning av nationella åtgärder för landsbygdsområden som visar på olika typer av var- aktiga problem respektive för landsbygdsområden där tillväxtförut- sättningarna är goda. Utmaningar kopplade till områden med minsk- ande befolkning och obalanserad åldersstruktur behöver belysas särskilt. Ett begrepp som ofta används är landsbygdssäkring, vilket inne- bär att andra politikområden i de frågor då det är relevant på olika sätt ska beakta landsbygdens förutsättningar och hur statliga beslut påverkar landsbygden respektive staden. Det återstår fortfarande mycket arbete innan ett sådant angreppssätt kan sägas vara i kraft. I sammanhanget bör även de statliga myndigheternas närvaro i hela landet uppmärksammas. Kommittén ska därför, utifrån genomförda analyser och baserat på slutsatser från tidigare faser av arbetet, lämna förslag på en sammanhållen nationell politik för långsik- tigt hållbar utveckling i landsbygder, föreslå övergripande mål för en sådan politik, och tydliggöra och föreslå hur politikområden som är viktiga för lands- bygdens utveckling kan aktiveras i en sammanhållen politik. Vilka åtgärder behövs för att uppnå målen? En viktig fråga är hur statens resurser ska disponeras mest effek- tivt. En analys av vilka åtgärder som är effektiva för att främja till- växt, företagande och sysselsättning, bidra till att relevanta miljömål nås samt främja attraktivitet och boende i landsbygdsområden be- höver göras. Behovet av åtgärder ska baseras på en bedömning av marknadens funktionssätt och det offentliga åtagandet för lands- bygden och dess utveckling. Kommittén ska inte utvärdera eller föreslå ändringar av strandskyddslagstiftningen. Med utgångspunkt i genomförda analyser och de mål för en sammanhållen politik för landsbygden som föreslås ska kommittén analysera vilka statliga åtgärder som är effektiva för att förbättra förutsättningarna för utveckling på olika landsbygder, lämna förslag på statliga åtgärder som ska inkludera såväl med- borgar- som företagsperspektiv på hållbar utveckling och tillväxt på landsbygden, och synliggöra både kvinnors och mäns villkor och förutsättningar i de frågeställningar som behandlas. Kommittén ska bedöma samhällsekonomiska och andra konsekven- ser av de förslag som lämnas. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting eller företag ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. Om förslagen leder till ökade kostnader för staten, kommuner eller landsting ska kom- mittén föreslå hur dessa ska finansieras. Kommittén ska också redovisa om förslagen leder till konse- kvenser för jämställdheten eller miljön och vilka effekter förslagen får för små- och medelstora företag. Om förslagen innebär en inskränkning av den kommunala självstyrelsen, ska kommittén ut- forma förslagen så att de inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till deras ändamål. och annan relevant lagstiftning ska beaktas. Samråd och redovisning av uppdraget Kommittén ska följa andra pågående arbeten och processer med koppling till landsbygdens utveckling och hållbara tillväxt samt föra en dialog med berörda myndigheter. Erfarenheter från andra rele- vanta länder ska studeras och beaktas i arbetet. också att medverka till dialog om landsbygden, dess förutsättningar och framtid med berörda aktörer. Kommittén ska lämna ett delbetänkande . Delbetänkandet ska bl.a. innehålla överväganden och slutsatser som baseras på genomförda analyser och kunskapssammanställningar. Uppdraget ska slutredovisas . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2.