sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Hur kan organisationernas möjligheter att omfattas av offentlig upphandling förbättras? Det civila samhällets organisationer har beskri- vit att de inte har möjlighet att delta i offentliga upphandlingar på lika villkor som andra aktörer. Organisationerna anser att utrym- met för att väga in den särart som det civila samhällets organisa- tioner har är begränsat eller används i för liten utsträckning inom ramen för offentliga upphandlingar. kompliceras upp- handlingsförfarandet ytterligare av att man i förfrågnings- underlagen ställer onödiga krav på exempelvis öppettider eller bemanning som det civila samhällets organisationer inte alltid kan möta. Organisationerna erbjuder dock ofta alternativa lösningar som kan möta de aktuella behoven. överlämnade sitt slut- betänkande Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upp- handling (SOU 2013:12). Utredningen lämnade i betänkandet för- slag till en nationell handlingsplan med en rad åtgärder för den offentliga upphandlingen. Utredningen föreslog också att det bör tas fram en vägledning som tydliggör gränsdragningen mellan bidragsgivning och upphandling. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår i . Dock behandlas frågor om vilka möjligheter det civila samhällets organisationer har att delta i offentlig upphandling endast i begränsad utsträckning. Upp- handling är dessutom inte den enda formen som kan användas när dessa organisationer ska utföra offentligt finansierade tjänster. Bidragsgivning är t.ex. ofta förekommande. analysera och beskriva vilka särskilda svårigheter som det civila samhällets organisationer möter när de deltar i offentliga upp- handlingar, belysa de fördelar som det civila samhällets organisationer kan bidra med i egenskap av utförare av offentliga tjänster och even- tuella risker som kan finnas när dessa organisationer är utförare av offentliga tjänster, redovisa modeller för upphandlingar i länder där det civila sam- hällets organisationer utför en större andel av de gemensamt finansierade välfärdstjänsterna än i , analysera vilka faktorer som bidragit till att förstärka organisa- tionernas roll som utförare i dessa länder, vid behov utveckla upphandlingskriterier som överensstämmer med organisationernas verksamheter och som myndigheter och andra aktörer kan använda i sina upphandlingar för att ta hänsyn till de mervärden som organisationerna kan erbjuda, utveckla en vägledning till det civila samhällets organisationer som ska syfta till att underlätta deras deltagande i offentliga upphandlingar, utreda och lämna förslag på hur det civila samhällets organisa- tioners deltagande i offentliga upphandlingar och andel av upphandlade kontrakt ska kunna identifieras i den nationella upphandlingsstatistiken, och ge exempel från kommuner som använder sig av andra former än upphandling, t.ex. bidrag, för att det civila samhällets orga- nisationer ska kunna utföra offentligt finansierade tjänster. Eventuella upphandlingskriterier, metoder och vägledning bör utvecklas inom ramen för en öppen process. En viktig utgångs- punkt är att representanter för olika intressegrupper bjuds in att delta i arbetet. Ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och en huvudman för en sådan funktion Enligt den princip om mångfald som ingår i politiken för det civila samhället ska både små och stora organisationer kunna verka utifrån sina uppdrag utan att den administrativa bördan utgör ett orimligt stort hinder. Verksamheter inom det civila samhället bedrivs till stor del av ideella krafter, vilket medför särskilda förutsättningar. Organisationernas administrativa resurser är ofta begränsade och de kan ha behov av stöd när det gäller exempelvis rättsliga regelverk, ekonomiska frågor och finansierings- möjligheter. Brist på sådant stöd kan medföra svårigheter för organisationerna att utveckla sin verksamhet. Flera organisationer har gett uttryck för ett behov av en funk- tion där administrativt stöd finns samlat, särskilt när det gäller information om juridiska och ekonomiska regelverk för det civila samhällets organisationer. Myndigheter tillhandahåller denna typ av information för det civila samhällets organisationer på olika områden. Det kan dock finnas behov av en funktion där ett samlat stöd kan ges, även i fråga om sådana regelverk som berör det civila samhällets organisationer i deras roll som arbetsgivare, t.ex. i fråga om bestämmelser om a-kassa, arvodering och pensioner. undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer, om ett sådant behov finns föreslå en funktion för ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och föreslå vilka frågor som bör behandlas inom ramen för denna, och föreslå en huvudman för en sådan funktion. Utredaren ska analysera och redovisa vilka konsekvenser de föreslagna åtgärderna kan medföra. En utgångspunkt bör vara att i största möjliga mån föreslå åtgärder som ryms inom befintliga budgetramar. I de fall utredarens förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommunerna eller enskilda huvudmän ska en beräkning av dessa ekonomiska konsekvenser redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska utredaren föreslå en finansiering. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Kommuner och Landsting och andra relevanta aktörer. Utredaren ska även bjuda in representanter från det civila samhället, både från etablerade och mindre etablerade organisationer, att delta i en referensgrupp. Utredaren ska beakta relevanta utredningar och pågående arbete i . EU-rättslig lagstiftning på området ska beaktas. Utredaren ska särskilt beakta de förslag som lämnats i betänkandet Framtidens valfrihetssystem inom (SOU 2014:2), i Utredningen om en kommunallag för framtiden (dir. 2012:105 och 2013:100) och i utredningen och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (dir. 2012:131). Uppdraget ska redovisas . Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) Regeringen beslutade kommittédirektiv om ett stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. U 2014:40). I syfte att stärka det civila samhällets roll i demokratin får nu utredaren också i uppdrag att föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas, och föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolk- ningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald män- niskor. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Hur kan det civila samhällets roll i demokratin värnas och stärkas? Det civila samhället har flera roller i demokratin bland annat som självständig röstbärare, opinionsbildare och som demokratiskola. Med en levande vardagsdemokrati skapas den tillit till varandra och till de gemensamma institutionerna som kännetecknar ett gott samhälle med ett stort socialt kapital. Det civila samhället utgör också en arena för diskussion och reflektion som bidrar med nya perspektiv och förslag till lösningar på gemensamma utmaningar. Den förändringskraft som uppstår när människor möts till ge- mensam handling måste ha en avgörande roll i samhällsbygget. Föreningar och organisationer har stor betydelse för den sociala sammanhållningen i samhället och kan bidra till att överbrygga samhällsklyftor och därmed stärka förutsättningarna för demokratin. Samhällsarbetet måste bygga på tilltro till och respekt för med- borgarnas eget engagemang och medborgarnas egna organisationer. Grunden för att det civila samhället ska kunna spela en aktiv roll i demokratin, både i sin röstbärande funktion och i sin dialog med staten, är att det finns goda och långsiktiga förutsättningar för organisationerna att bedriva såväl verksamhet som organisations- utveckling. Ett starkt, mångfacetterat och engagerat civilsamhälle är omistligt i en demokrati. Omständigheter som försvårar för det civila samhället att vara en aktiv del av demokratin kan dels handla om resursbrist, dels om olika typer av barriärer som påverkar organisationernas insyn i och tillträde till offentliga besluts- processer. föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Hur kan det offentliga underlätta för det civila samhället att verka för social sammanhållning och ökad mångfald? Principen om mångfald är en viktig del av regeringens politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) och understryker bety- delsen av att det civila samhället bör avspegla och omfatta män- niskor från olika delar av befolkningen. Alla ska ha möjlighet att engagera sig ideellt. Att arbeta för en ökad demokratisk inkludering är också en viktig uppgift inom demokratipolitiken vars målsätt- ning är att individens möjligheter till inflytande förstärks (skr. 2013/14:61). Om människor med olika bakgrund och erfarenhet möts i det civila samhällets organisationer skapas nätverk och förtroende, vilket kan bidra till att överbrygga samhällets klyftor och leda till en ökad För att uppmärksamma de människor som står utanför det organiserade civila samhället behövs kunskap om de mekanismer som exkluderar människor från ideellt engagemang. Ur ett demokratiperspektiv är det viktigt att det civila samhället har förmåga att i större utsträckning nå ut till och inkludera personer som står utanför föreningar, organisationer och nätverk. Social sammanhållning har också ett värde i sig för att människor ska känna mening, bli delaktiga i olika sammanhang och uppleva livskvalitet och välfärd. Förutom den delaktighet och de ökade möjligheter till infly- tande som ett engagemang i det civila samhället medför utgör det civila samhället också en viktig kanal för rekrytering till politiska partier. En ökad mångfald inom det civila samhällets organisationer kan därför förväntas leda till en breddad och mer representativ rekryteringsbas till politiska församlingar. föreslå åtgärder för hur det offentliga kan underlätta för det civila samhällets organisationer att i större omfattning nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. Möten med civilsamhällets organisationer Nedan listas möten med företrädare för civilsamhällets organisa- tioner. Med vissa organisationer har utredningen haft omfattande kontakter, dvs. möten som listas nedan har lett till en rad upp- följande kontakter. Utredingen har därutöver mött företrädare för civilsamhällets organisationer vid en rad konferenser, seminarier och liknande där utredningen antingen medverkat eller deltagit. Vidare tillkommer kortare telefonkontakter och e-postkontakter med olika organisationsföreträdare, t.ex. i arbetet med att belysa kvinnojourernas förutsättningar och i arbetet med mångfalds- uppdraget. Några av mötena som anges nedan är telefonmöten. Forum – Idéburna organisationer med social överenskommelsen på det sociala området Folkbildning för integration, konferens anordnad av Folkuniversitet i Kapax, socialt företag under bildande företagande inom social ekonomi Nätverksmöte för omställningsrörelsen (Hela Nordiskt forum i , bl.a. Frukostmöte med Svenskt Friluftslivs Möten med företrädare för olika organisationer, bl.a. Frivilliga försvars- organisationers samarbetskommitté, Frilufts- deltagande i flera seminarier samt medverkan i seminarier och mötesplatser anordnade av Forum – Idéburna organisationer med social in- riktning, och idrotts- utbildarna, Hela Människan och Ideell arena Landsråd för alkohol- och narkotikafrågor (SLAN) , Våra Gårdar och Folkets Hus och Parker (SamSam) SOU 2016:13 Bilaga 3 Lokalt aktiva organisationer i Lokalt aktiva organisationer i Regionalt aktiva organisationer i Lokalt aktiva organisationer i Seminarium om idéburet företagande anordnat av , Famna och Regionalt aktiva organisationer i bygdebolag (svb) Lokalt aktiva organisationer i Hearing med organisationer som arbetar med Lokalt aktiva organisationer i Konferensen kris anordnad av ABF, Studiefrämjandet, m.fl. Lokalt aktiva organisationer i Regionalt aktiva organisationer i MIP/, ledardagen Möten med företrädare för olika organisationer, deltagande i seminarier och medverkan i seminarier anordnade av Unizon, Hela Människan, SIS och Forum – Idéburna organisationer med social inriktning Möten med fackförbund och arbetsgivarorganisationer KFO, och Arbetsgivaralliansen Besök i kommuner och landsting Nedan listas de besök som utredningen har gjort i kommuner och landsting. Vissa besök har inneburit omfattande kontakter med företrädare för flera delar av kommunen eller , såväl på politisk nivå som på tjänstemannanivå. Vid några möten har också företrädare för kommunförbund deltagit. Andra besök har varit fokuserade på någon särskild frågeställning och utformats utifrån det. Forum för civilsamhällets utveckling kommun, Föreningarnas Hus Nedan listas möten som utredningen har genomfört på eget initiativ med företrädare för myndigheter. Mötena har skett på led- ningsnivå eller på den nivå som myndigheterna har valt. Många möten har kompletterats med uppföljande kontakter såväl på hand- läggarnivå som på ledningsnivå. Myndighetens för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF:s) Allmänna arvsfondens kansli vid SOU 2016:13 Bilaga 3 Myndigheten för samhällsskydd och Övriga möten, konferenser m.m. , Integrera mera, IDA-gruppen för civilsamhällesfrågor, Forum för det civila samhället, konferens Överenskommelsen på det sociala området Unizon, ROKS, SKL och Seminarium om sociala investeringsfonder anordnat av SNS, Möte om upphandling med tjänstemän på Enkät om behovet av administrativt stöd Utredningen har i syfte att undersöka behovet av ett administrativt stöd genomfört en enkätundersökning. I denna bilaga redovisar utredningen uppgifter om enkätens utformning, urval, bortfalls- analys och resultat. Utredningens inledande kontakter med civilsamhället pekade på att det är nystartade organisationer som har störst behov av stöd. Utredningen valde därför att genomföra en enkät till ett urval av nystartade organisationer, fördelat på olika organisationsformer som förekommer i civilsamhället. Som nystartade har utredningen defini- erat organisationer som har registrerats för organisationsnummer (perioden 1 juli 2009−4 ). () har regeringens uppdrag att ansvara för statistiken över det civila samhället. Flera olika associations- former ingår i det som SCB räknar som civilsamhället. Utred- ningen har efter diskussioner med SCB valt ut några associations- former (stratum) ur SCB:s register Företagsdatabasen. Företags- databasen är ett register som bl.a. omfattar alla civilsamhälles- organisationer som har organisationsnummer. Det urval som utredningen har gjort har omfattat omfattar fem associationsformer: ideella föreningar, registrerade trossamfund, ekonomiska föreningar, aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning (svb) samt övriga stiftelser och fonder. Populationen nystartade organisationer 2009−2014 för dessa associationsformer var 3 212 organisationer. I civilsamhället som helhet är gruppen ideella föreningar dominerande då av alla civil- samhällesorganisationer med organisationsnummer är ideella före- ningar1. Utredningens urval ur stratumet ideella föreningar bestod därför av 600 organisationer. Urvalet ur stratumet aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb) bestod av 46 organisa- tioner2 medan urvalen ur strata ekonomiska föreningar, registre- rade trossamfund samt övriga stiftelser och fonder bestod av 100 organisationer vardera. Urvalets storlek var totalt 946 organisa- tioner. Urvalets design och storlek har utredningen diskuterat med SCB och urvalet drogs . Syftet med utredningens urval har varit att skapa ett slags civilsamhälle i miniformat. Utredningen har anlitat TNS för att genomföra enkät- undersökningen. En postal enkät med 15 frågor har skickats till de totalt 945 nystartade organisationer i urvalet som hade kompletta kontaktuppgifter. Den postala enkäten med följebrev skickades ut . TNS har skickat två påminnelser innan fält- perioden avslutades . I utredningens enkät har begreppet ”administrativt stöd”, som används i dir. 2014:40, operationaliserats till att handla om både information och mer praktiskt inriktat stöd och rådgivning. Med beaktande av de begränsningar som redovisas i detta avsnitt gör utredningen bedömningen att enkäten kan användas som underlag för att bedöma behovet hos nystartade organisationer inom det civila samhället. Möjligheten att uttala sig om respektive stratum är 1SCB (2015) Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar. 2I denna del ingick alla nystartade svb-bolag under 2009−2014. Det innebär att under- sökningen i denna del är en totalundersökning. mindre, då antalet svar inom respektive stratum är relativt litet. Utredningen har dock i något fall, när skillnaderna är statistiskt säkerställda, valt att lyfta fram när något stratum skiljer sig från totalen. Nystartade organisationer har enligt enkätresultaten fortfarande ett behov av information och stöd även efter starten. Det indikerar, enligt utredningen, ett mer generellt behov av information och stöd till civilsamhället. Då denna indikation stämmer med uppgifter som utredningen fått från andra källor, finns det anledning att tro att de uppgifter i enkätundersökningen som handlar om behov av in- formation och stöd efter att en organisation har startats kan gälla även för fler organisationer i civilsamhället. Slumpmässigt urval ur SCB:s register möjliggör generalisering Utredningen har som beskrivits ovan gjort ett urval av de civil- samhällesorganisationer som registretats med organisations- nummer under perioden 2009−2014. Det är en brist i under- sökningen att utgå från organisationsnummer, eftersom det medför att organisationer utan organisationsnummer (t.ex. nätverk och andra mer tillfälliga sammanslutningar) inte omfattas. Utredningen har trots denna brist valt detta tillvägagångssätt eftersom civil- samhällesorganisationer med organisationsnummer är de enda som finns samlade i ett register, den s.k. Företagsdatabasen hos SCB. SCB har på utredningens uppdrag dragit ett slumpmässigt urval inom respektive stratum som valts ut. Det innebär att alla organisa- tioner som finns i valda strata i Företagsdatabasen har samma möjlighet att väljas. Det möjliggör en generalisering från urvalet till rampopulationen (dvs. nystartade organisationer i respektive stratum). Inom undersökningen gjordes 945 utskick till utvalda organisa- tioner som hade kompletta kontaktuppgifter. Av dessa var det 462 stycken som besvarade enkäten, något som motsvarar en svars- frekvens på . Svarsfrekvensen i de olika stratumen varierar Det finns också ett partiellt bortfall i vissa enkätfrågor. Det är ett generellt problem att få hög svarsfrekvens i olika enkätundersökningar eftersom det genomförs många under- sökningar av olika aktörer i samhället. Mot den bakgrunden gör utredningen bedömningen att svarsfrekvensen i denna enkät- undersökning är att anse som acceptabel. Det finns flera orsaker till att organisationer som fått utredningens enkät har valt att inte besvara den. En orsak som framförts har varit att organisationen är vilande alternativt ännu inte startat. En annan orsak som framförts är att man inte uppfattar verksamheten som ideell och allmännyttig, trots att man har valt en organisationsform som räknas till civil- samhället (gäller t.ex. associationsformen ekonomisk förening). Det är också möjligt att de organisationer som valt att inte delta i undersökningen inte har något större behov av information och stöd. Det skulle i så fall innebära att de organisationer som faktiskt har besvarat enkäten har ett större behov av administrativt stöd än de som valt att inte besvara den. Det är en faktor som kan leda till att behovet överskattas något i enkätresultaten. Utredningen har bett TNS att analysera bortfallet för att se om det finns några skillnader mellan de som besvarat enkäten och de som av olika anledningar har valt att avstå. TNS har i detta arbete utgått från de bakgrundsvariabler som funnits tillgängliga för de utvalda organisationerna. Fördelningen av godkända enkäter mellan strata speglar i stort fördelningen av utskicken som gjordes, vilket innebär att svarsfrekvensen är relativt jämn mellan de olika organisationsformerna. Det är endast registrerade trossamfund som avviker nämnvärt med en svarsfrekvens på . Samma mönster gäller även för bortfallet, där fördelningen av respondenter inom respektive stratum som anger att de inte ingår i målgruppen varierar i linje med storleken på utskicken. Nedan återges de frågor som ställdes i enkäten och de svars- alternativ som fanns. 1.Startades din organisation under perioden 2009−2014? Ange endast ett svar. (Antal svar på frågan: 458) b.Nej, organisationen är ombildad eller har av annat skäl registrerats med nytt organisationsnummer (gå till fråga 7) c.Vet ej (gå till fråga 7) När du svarar på fråga 2−6 ber vi dig utgå från det behov av information och/eller stöd som din organisation upplevde när organisationen startade. 2.När din organisation startade, upplevde ni då ett behov av information och/eller stöd? Ange endast ett svar. (Antal svar på frågan: 293) a.Ja, av information b.Ja, av stöd c.Ja, av information och stöd d.Nej (Gå till fråga 7) e.Vet ej (Gå till fråga 7) 3.Vilken typ av information och/eller stöd hade din organisation behov av? Fler svarsalternativ kan anges. (Antal svar på frågan: 225) a.Information om hur man startar en organisation (t.ex. in- formation om stadgar, medlemskap, styrelse och olika orga- nisationsformer) b.Information om bokföring, årsredovisning och budget, samt information om ekonomiska regelverk och skatter c.Information om finansieringsfrågor (t.ex. vilka bidrag som finns att söka samt hur man ansöker och redovisar bidrag) d.Information om arbetsgivarfrågor (t.ex. regelverk, arvoden, a-kassa och pensioner) e.Information om möjligheten att delta i offentliga upp- handlingar och som utförare i valfrihetssystem f.Stöd i form av grundläggande utbildning i föreningskunskap, inkl. utbildning för föreningsfunktionärer (som t.ex. ord- förande, kassör, valberedning) g.Stöd i form av möjlighet att hyra/låna lokal för organisationens verksamhet h.Stöd i form av praktisk hjälp (t.ex. kopiering, utskick, arkiv, medlemsregister och löne- och fakturahantering) i.Stöd och rådgivning i hantering av bidrag (t.ex. vid ansökan om och redovisning av bidrag) j.Stöd och rådgivning vid deltagande i upphandling och/eller val- frihetssystem (t.ex. vid framtagande av anbud) 4.Varifrån hämtade din organisation information och/eller stöd ifrån? Flera svarsalternativ kan anges. (Antal svar på frågan: 227) a.Från riks- eller paraplyorganisation som din organisation tillhör b.Från andra organisationer som din organisation har kontakt med e.Från privata aktörer, t.ex. revisionsbyråer f.Från statliga myndigheter. Vilken/vilka? h.Hämtade inte information eller stöd (Gå till fråga 6) 5.Fann ni den information och/eller det stöd ni sökte? Ange endast ett svar. (Antal svar på frågan: 219) a.Ja, vi fann utan problem efterfrågad information och stöd b.Ja, vi fann den information och det stöd vi sökte men det tog tid c.Nej, vi fann inte den information eller det stöd vi sökte 6.Om du svarade ”Hämtade inte information eller stöd” på fråga 4, Av vilken anledning hämtade din organisation inte information och/eller stöd? När du svarar på fråga 7−13 ber vi dig att utgå från det behov av information och/eller stöd som din organisation eventuellt upp- lever . Om du utgår från din organisation , upplever du att ni har ett behov av information och/eller stöd? Ange endast ett svar. (Antal svar på frågan: 453) a.Ja, av information b.Ja, av stöd c.Ja, av information och stöd