sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommu- nen är sysselsatta som har full- gjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasie- skola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivi- tetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åt- gärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbild- ning. Kommunen ska dokumen- tera sina insatser på lämpligt sätt. 14 Senaste lydelse 2014:1002. kumentera sina insatser på lämp- ligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret enligt första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den dokumentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt andra och tredje styckena. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 16 kap. 3, 18, 19, 21 och 26–28 §§, 17 kap. 2–4, 7, 8, 10–12, 15–17, 21, 24, 25, 26 a, 28 och 35 §§ och bilagorna 2 och 3 i den nya lydelsen och i 17 kap. 14 a § tillämpas första gång- en på utbildning som påbörjas efter . Bestämmelserna i 3 kap. 5 a, 8 och 9 a §§, 15 kap. 14 c, 16, 20 a och 27 a–c §§, 17 kap. 6 § och 18 kap. 14 b, 16, 20 a och 26 a– c §§ och 29 kap. 9 § tillämpas för tid . 4.Bestämmelserna i 16 kap. 29 och 31 §§ i den nya lydelsen tilläm- pas första gången på utbildning som påbörjas efter . 5.För utbildning som påbörjats före gäller 16 kap. 3, 18, 19, 21 och 26–28 §§, 17 kap. 2–4, 7, 8, 10–12, 15–17, 21, 24, 25, 26 a, 28 och 35 §§ och bilagorna 2 och 3 i den äldre lydelsen och 17 kap. 5, 9, 22 och 31–34 §§. 6.Äldre bestämmelser i 3 kap. 5 a och 8 §§, 15 kap. 2 och 16 §§, 17 kap. 6 §, 18 kap. 2, 14, och 16 §§ och 29 kap. 9 § gäller fortfa- rande för tid före . 7.För utbildning som påbörjats före gäller 16 kap. 29 och 31 §§ i den äldre lydelsen och 16 kap. 30 §. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de natio- nella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). Svenska eller svenska som andraspråk Svenska eller svenska som andraspråk 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och sam- hällsvetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknik- programmen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och natur- vetenskapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska pro- grammen 200. ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karak- tärsämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karaktärsämnena fysik och kemi. *****Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt este- tiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapspro- grammen 1 050. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de natio- nella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). Svenska eller svenska som andraspråk Svenska eller svenska som andraspråk 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilka programmet får sin karaktär 1 600***** 950/1 050/1 100****** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och sam- hällsvetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknik- programmen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och natur- vetenskapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska pro- grammen 200. ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karak- tärsämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karaktärsämnena fysik och kemi. *****Omfattningen av de ämnen genom vilka programmet får sin karaktär avser även kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. ******Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt este- tiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapspro- grammen 1 050. förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039)1 dels att 6 kap. 3 §, 9 kap. och 12 kap. 4 a § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 6 kap. 3 § ska utgå, dels att 1 kap. 1, 3 och 7 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 5, 7, 12, 22 och 23 §§, 5 kap. 9 och 21 §§, 6 kap. 4 och 6–8 §§, 8 kap. 4, 17 och 19 – 23 §§, 12 kap. 3 och 4 §§ och 13 kap. 8 § och rubriken närmast före 4 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 9 kap., fem nya paragrafer, 4 kap. 1 b, 6 a–b och 11 a §§, 6 kap. 10 §, och närmast före 4 kap. 6 a och 11 a §§ och 6 kap. 10 § nya rubriker av följande lydelse dels att rubriken närmast före 4 kap. 7 a § ska lyda ”Individuellt val i gymnasiesärskolan”. 1 §2 Förordningen innehåller följande kapitel: –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän (2 kap.), –lärotider (3 kap.), –utbildningens innehåll och omfattning (4 kap.), –fjärrundervisning (4 a kap.), –avvikelser inom de nationella programmen (5 kap.), –introduktionsprogram (6 kap.), –behörighet, urval och förfarandet vid antagning (7 kap.), 1 Senaste lydelse av 9 kap. 1 § 2012:402 12 kap. 4 a § 2015:291. 9 kap. 4 § 2012:402 2 Senaste lydelse 2015:291. 9 kap. 4 a § 2014:860 9 kap. 5 § 2013:359 9 kap. 6 § 2012:402 9 kap. 7 § 2012:402 – betyg, gymnasieexamen och prövning (8 kap.), – stödåtgärder (9 kap.), – undervisning och stödåtgär- der (9 kap.), –utbildning för döva och hörselskadade (10 kap.), –utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) (11 kap.), –elever (12 kap.), –bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor (13 kap.), –utbildning för elever vid särskilda ungdomshem (13 a kap.), och –övriga bestämmelser (14 kap.). I förordningen avses med – arbetsplatsförlagt lärande: lärande på ett program som genom- förs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, – fullständigt program: betyg från kurser och ett gymnasiearbete från kurser i ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan i en om- omfattning om 2 500 gymnasie- fattning om 2 500 gymnasiepoäng och ett gymnasiearbete enligt en enligt en individuell studieplan, individuell studieplan eller betyg från kurser i gymnasiesärskolan och ett gymnasiesärskolearbete i en om- av 2 500 gymnasiesär- tid: den minsta undervisningstid tid: den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbju- i timmar som eleverna ska erbju- das enligt 16 kap. 18 § das enligt 16 kap. 18 §, 17 kap. 19 kap. 20 § skollagen (2010:800), (2010:800), – gymnasial lärlingsutbildning: utbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret inom ett yrkesprogram i gymnasieskolan eller det första, andra, tredje eller fjärde läsåret inom ett nationellt 3 Senaste lydelse 2015:1048. program i gymnasiesärskolan och som till mer än hälften genom- förs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, – gymnasiearbete: en uppgift – gymnasiearbete: en uppgift om 100 gymnasiepoäng som elev- som eleverna genomför inom erna genomför inom ramen för ramen för examensmålen, – gymnasiegemensamma ämnen: de ämnen som ska ingå i natio- nella program i gymnasieskolan i den omfattning som framgår av bilaga 3 till skollagen, – gymnasiepoäng: ett mått på – gymnasiepoäng: ett mått på studieomfattningen av en kurs i –gymnasiesärskolearbete: en uppgift om 100 gymnasiesärskole- poäng som eleverna genomför inom ramen för programmålen, –gymnasiesärskolegemensamma ämnen: de ämnen som ska ingå inationella program i gymnasiesärskolan i den omfattning som fram- går av bilaga 5 till skollagen, –gymnasiesärskolepoäng: ett mått på studieomfattningen av en kurs i gymnasiesärskolan eller gymnasiesärskolearbetet, –karaktärsämnen: de ämnen genom vilka ett program får sin karaktär, – nationella programråd: de nationella programråd för gymna- sial yrkesutbildning som ska ansvara för enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för Statens skol- verk, – nationella programråd: de nationella programråd för gymna- sial yrkesutbildning och hög- skoleförberedande utbildning som ska ansvara för enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för , –nya kurser: kurser som initieras av huvudmän eller av andra intressenter enligt 6 § och som har meddelat föreskrifter om enligt 4 §, –programfördjupning: sådana ämnen eller kurser som inom examensmålen eller programmålen kompletterar de gymnasiegemen- samma eller de gymnasiesärskolegemensamma och programgemen- samma ämnena och som meddelat föreskrifter om enligt 4 kap. 5 §, –programgemensamma ämnen: kurser i gymnasiegemensamma eller gymnasiesärskolegemensamma ämnen utöver den omfattning som anges i bilaga 3 respektive bilaga 5 till skollagen eller andra kurs- er och som ska läsas av alla elever på programmet, –riksrekryterande utbildning: en utbildning i en gymnasieskola eller gymnasiesärskola med offentlig huvudman som sökande från hela landet ska tas emot till i första hand, –studieväg: det program, och i förekommande fall den inriktning, den gymnasiala lärlingsutbildning eller den särskilda variant som eleven går på, –särskild variant: en utbildning som enligt 5 kap. 1 § får avvika från vad som annars gäller för nationella program, –yrkesutgång: en benämning för en viss yrkeskompetens som en kombination av kurser inom yrkesprogrammens programfördjup- ning leder till, –yrkesämnen: yrkesinriktade karaktärsämnen. En elevs individuella studieplan ska, när det är aktuellt, innehålla uppgifter om –vilken studieväg eleven går på och om de val av kurser eller ämnesområden som eleven har gjort, –huruvida eleven följer ett fullständigt eller utökat program, –vilka kurser som ingår i elevens fullständiga program och, om eleven följer ett utökat program, vilka kurser som ligger utanför det fullständiga programmet, –huruvida eleven följer ett individuellt anpassat program och i så fall vilka kurser som har bytts ut, –huruvida eleven följer ett reducerat program och i vilken om- fattning samt om möjligt vilka kurser som har tagits bort, – elevens studier i grundsko- lans ämnen, och –elevens studier i grundsko- lans ämnen, –den faktiska undervisnings- tid som eleven har erbjudits och därav vilken faktisk undervisnings- tid som erbjudits som arbetsplats- förlagt lärande, 4 Senaste lydelse 2012:402. – utbildningens mål, omfatt- ning och längd om eleven följer ett introduktionsprogram, och – andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveck- ling och som är avsedda att ingå i utbildningen om eleven följer ett introduktionsprogram. Elevernas skolarbete ska för- Elevernas skolarbete ska för- läggas måndag–fredag och vara läggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över så jämnt fördelat och veckan som möjligt. också vara så jämnt fördelat över ska också vara så jämnt fördelat läsåret som möjligt. över läsåret som möjligt. ningen ska planeras med sam- När skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte rektorn beslutar annat. För minderåriga elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska de föreskrifter som utfärdats av Arbetsmiljö- verket om arbetstid för minderåriga gälla. I ett fullständigt yrkesprogram i gymnasieskolan ingår de kurser som krävs för grundläggande be- som påbörjas på grundnivå. föreskrifter om vilka kurser som föreskrifter om vilka kurser som får erbjudas som programför- får erbjudas som programför- djupning för varje program. djupning för varje program. 5Senaste lydelse 2011:994. 6Senaste lydelse 2012:745. dessa kurser ska det för hög- dessa kurser ska det för hög- gymnasieskolan ingå sådana kur- gymnasieskolan ingå sådana kur- ser som kan vara särskilt merite- ser som kan vara särskilt merite- rande vid urval eller som på annat rande vid urval eller som på annat sätt kan vara av betydelse för sätt kan vara av betydelse för rymmas inom respektive pro- rymmas inom respektive pro- ser som får erbjudas som program- gymnasieskolan ska det ingå en sådan kurs som avses i 1 b § om kursen inte erbjuds som en del av de programgemensamma ämnena. Innan meddelar föreskrifter för högskoleförberedande program om kurser som kan vara särskilt meriterande vid urval eller som på annat sätt kan vara av betydelse för högskolestudier, ska samråda med Universitets- och högskolerådet. Innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram i gymnasieskolan ska berörda nationella program- råd höras. När meddelar föreskrifter om programfördjupning för nationella program i gymnasiesärskolan ska det ingå minst en kurs som syftar till att stödja eleverna att utifrån sina egna förutsätt- ningar uppnå en så hög grad av självständighet som möjligt. Programfördjupning och individuellt val på yrkes- program Huvudmannen ska erbjuda varje elev 1. en sådan kurs som avses i 1 b § som programfördjupning om kursen inte erbjuds som en del av de programgemensamma ämnena, trots 6 §, och 101Huvudmannen för en gym- nasieskola beslutar om vilka kur- ser som ska erbjudas som indi- viduellt val på högskoleförbere- dande program. 2. inom individuellt val sådana kurser som krävs för grundläggan- de behörighet till högskoleutbild- ning som påbörjas på grundnivå. Eleven har dock rätt att välja bort de kurser som erbjuds enligt 6 a § och välja andra Huvudmannen beslutar i det fallet om vilka kurser som ska erbjudas som programfördjupning och indi- Eleven har dock rätt att läsa en kurs i idrott och hälsa inom utrymmet för individuellt val ut- över vad som finns på studievägen. Undantag från rätten att läsa en kurs i idrott och hälsa enligt andra stycket får göras om det finns För de elever som avses i 11 § respektive 15–20 §§ och som väljer bort de kurser som krävs för grund- som andra språk eller modersmål erbjudas som individuellt val. 7 §7 Huvudmannen för en gym- nasieskola beslutar om vilka kur- ser som ska erbjudas som indi- viduellt val. 7 Senaste lydelse 2012:402. Eleven har dock rätt att inom Eleven har dock rätt att inom utrymmet för individuellt val läsa utrymmet för individuellt val läsa 1. en kurs i idrott och hälsa ut- en kurs i idrott och hälsa utöver över vad som finns på studievägen, vad som finns på studievägen. 2. minst en 3. de kurser på grundnivå om eleven går på Undantag från vad som före- Undantag från vad som före- skrivs i andra stycket 1 och 2 får skrivs i andra stycket får göras göras om det finns synnerliga om det finns synnerliga skäl. får meddela föreskrifter om vilka kurser som får ingå i de ämnen som avses i andra stycket 2. För de elever som avses i 11 § respektive 15–20 §§ ska svenska som andraspråk eller modersmål erbjudas som individuellt val. Huvudmannen för en gym- nasieskola ska erbjuda minst två ämnen inom estetiskt ämne. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på alla yrkesprogram i gymnasieskolan . I gymnasiesärskolan ska arbets- platsförlagt lärande förekomma på alla nationella program . En elev som går gymnasial lärlingsutbildning ska i stället genomföra mer än hälften av denna utbildning som arbetsplatsför- lagt lärande. Omfattningen ska då räknas från och med det läsår som eleven påbörjar den gymnasiala lärlingsutbildningen. 8 Senaste lydelse 2014:70. Huvudmannen ska följa upp och redovisa den faktiska undervisningstid som eleven har erbjudits.103 på en arbetsplats ska för en elev på en arbetsplats ska för en elev i gymnasieskolan anses motsvara i gymnasieskolan anses motsvara 23 timmars garanterad undervis- 23 timmars garanterad undervis- sluta att arbetsplatsförlagt lärande sluta att arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförbere- ska finnas på högskoleförbere- dande program och får då också dande program och får då också besluta om i vilken omfattning. besluta om i vilken omfattning. På den nationella inriktningen och på den nationella inriktning- en produktionsteknik inom teknik- programmet ska dock arbetsplats- förlagt lärande förekomma i minst För en elev i gymnasiesärskolan ska som genomförs på en arbetsplats anses motsvara 25 timmars garanterad undervisnings- tid. Huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för det arbets- platsförlagda lärandet och att detta uppfyller de krav som finns för utbildningen. Rektorn beslutar om hela eller delar av kurser ska för- läggas till arbetsplatser och om hur fördelningen över läsåren ska göras. Huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje kurs, varje ämnesområde, gymnasiearbetet och gymnasiesärskole- arbetet samt om hur fördelningen av undervisningstiden över läsåren ska göras. Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garante- rade undervisningstid. 9 Senaste lydelse 2012:402. En elev får delta frivilligt i undervisning i en eller flera kurser som ligger utanför elevens fullständiga program, om eleven på ett tillfredsställande sätt kan antas genomföra såväl kurserna på den ordinarie studievägen som de frivilliga kurserna (utökat program). Beslutet fattas av rektorn. En elev på ett yrkesprogram i En elev på ett yrkesprogram i gymnasieskolan har utan särskilt gymnasieskolan har utan särskilt beslut rätt att som utökat pro- beslut rätt att som utökat pro- gram läsa de kurser som krävs gram läsa kurser i yrkesämnen för grundläggande behörighet till och sådana kurser som ger särskild högskoleutbildning på grundnivå. Huvudmannen är dock bara skyl- som påbörjas på grundnivå och dig att tillgodose detta om eleven vänder sig till nybörjare. senast vid utgången av det andra ningen får omfatta högst 300 gym- läsåret har anmält att han eller hon vill läsa de aktuella kurserna. slutar vilka kurser i yrkesämnen och vilka kurser som ger den sär- skilda behörigheten som ska erbju- Huvudmannen är dock bara skyldig att erbjuda kurserna om eleven senast vid utgången av det andra läsåret har anmält att han eller hon vill läsa de aktuella En elev som följer ett utökat program har rätt till garanterad undervisningstid utöver vad som föreskrivs i 16 kap. 18 § respek- tive 19 kap. 20 § skollagen (2010:800). råd ska höras om ansökan avser råd ska höras i ärendet. yrkesprogram i gymnasieskolan. 10Senaste lydelse 2012:402. 11Senaste lydelse 2012:402. 21 §Riksrekryterande estetisk spetsutbildning ska beslutas för det estetiska programmet om förutsättningarna i 12 § finns och skol- enheten har ett etablerat samarbete med en högskola som erbjuder utbildning som är relevant för gymnasieutbildningen.Berört nationellt programråd ska höras i ärendet.Eget examensmål får inte finnas för utbildningen.6 kap.4 §Programinriktat individuellt Programinriktat individuellt val ska innehålla de grundskole- val ska innehålla de grundskole- ämnen som en elev inte har ämnen som en elev inte har god- godkända betyg i och som krävs kända betyg i och som krävs för för att eleven ska bli behörig till att eleven ska bli behörig till ett ett yrkesprogram samt kurser som nationellt program samt kurser ingår i ett nationellt yrkesprogram. som ingår i det nationella program Dessutom ska utbildningen inne- som utbildningen är inriktad mot. hålla arbetsplatsförlagt lärande Dessutom ska utbildningen inne- enligt 4 kap. 12–14 §§. Arbets- hålla arbetsplatsförlagt lärande platsförlagt lärande behöver dock enligt 4 kap. 12–14 §§. Arbets- inte förekomma i den omfatt- platsförlagt lärande behöver dock ning som anges där. inte förekomma i den omfatt-ning som anges där.6 §Individuellt alternativ ska utformas utifrån elevens behov och förutsättningar.Utbildningen får innehålla Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven grundskoleämnen som eleven saknar godkända betyg i och hela saknar godkända betyg i och hela eller delar av kurser i karaktärs- eller delar av kurser i karaktärs- ämnen och i gymnasiegemen- ämnen och gymnasiegemensam- samma ämnen. Utbildningen ska dockinnehålla hela eller delar av sådana kurser om eleven har förut- sättningar att läsa dessa.105SOU 2016:77 Undervisningen får bedrivas i enbart dessa ämnen om det inte finns synnerliga skäl.I övrigt ska språkintroduktion utformas utifrån de bedömning- ar som ska göras enligt 7 § och innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fort- satta utbildning. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser som ingår i nationella program och arbetsplatsförlagt lärande.I 17 kap. 14 a § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om bedömning av en nyanländ elevs kunskaper vid mottagandet till språkintroduktion. Huvudman- nen ska fortlöpande bedöma elev- ens kunskapsutveckling för att eleven ska komma vidare i sin utbildning.Statens skolverk får meddela föreskrifter om underlag för be- dömning av en elevs kunskaper enligt 17 kap. 14 a § skollagen. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskaps- utveckling får ingå i utbildningen. Inför mottagandet av en elev till språkintroduktion ska huvud- mannen göra en bedöm- ning av elevens språkkunskaper. Huvudmannen ska fortlöpande bedöma elevens kunskapsutveck- ling i övriga ämnen för att eleven ska komma vidare i sin utbildning. 8 §12 Språkintroduktion ska inne- hålla undervisning i grundskole- ämnena svenska eller svenska som andraspråk. I övrigt ska språkintroduktion utformas utifrån den bedömning som ska göras enligt 7 § och inne- hålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen. 12 Senaste lydelse 2016:457. Språkintroduktion får kombineras med vuxenutbild- ning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid folk- högskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbild- ningen. Huvudmannen ska följa upp och redovisa den undervisningstid eleven har erbjudits. Enligt 16 kap. 26 § skollagen Enligt 16 kap. 26 § skollagen (2010:800) ska gymnasieexamen (2010:800) ska gymnasieexamen utfärdas om en elev i gymnasie- utfärdas om en elev i gymnasie- skolan har fått betyg från en ut- skolan har fått betyg från en ut- bildning som omfattar 2 500 gym- bildning som omfattar 2 500 gym- nasiepoäng på ett nationellt pro- nasiepoäng på ett nationellt pro- gram och eleven har uppfyllt de gram och godkänt betyg på gym- övriga villkor som anges 16 kap. nasiearbetet och eleven har upp- 27 och 28 §§ skollagen och i fyllt de övriga villkor som anges i 16 kap. 27 och 28 §§ skollagen och i denna förordning. Gymnasieexamen får inte utfärdas om en elev följer ett reducerat program. Examensbevis ska utfärdas för den som är elev i gymnasieskolan när eleven har uppfyllt kraven för gymnasieexamen. Av examens- beviset ska det framgå 1.om beviset avser en yrkesexamen eller en högskoleförbere- dande examen, 2.vilken studieväg som examensbeviset avser, 3.om eleven har fått grundläggande behörighet till högskoleut- bildning som påbörjas på grundnivå och beviset avser en yrkes- examen, 4.vilka kurser som beviset avser, hur många gymnasiepoäng som varje kurs omfattat och vilket betyg eleven fått på varje kurs, 5.att eleven har genomfört ett godkänt gymnasiearbete och vad det har innehållit, 6.om eleven har slutfört ett fullständigt eller utökat program, 7.om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utom- lands och vilken karaktär och omfattning dessa studier har haft. Om eleven har följt vård- och omsorgsprogrammet, ska det av examensbeviset framgå att det av- ser en yrkesexamen som benämns undersköterskeexamen. Examensbevis ska utfärdas för den som inte är elev i gymnasie- skolan när han eller hon har uppfyllt kraven för gymnasieexamen. I beviset får endast sådana betyg ingå som är satta i gymnasieskolan. Av examensbeviset ska det framgå 1.om beviset avser en yrkesexamen eller en högskoleförberedande examen, 2.vilken studieväg som examensbeviset avser, 3.om eleven har fått grundläggande behörighet till högskoleut- bildning som påbörjas på grundnivå och beviset avser en yrkes- examen,