sou · H4B393 · 2016-12-27 00:00:00 — Bestämmelsen innebär att lagförslagen träder i kraft . 16.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 17 kap. 8 § Sekretess gäller för uppgift om uppdrag om inköp enligt 11 a § lagen (1992:860) om kontroll av narkotika eller 3 e § lagen (1999:42) om för- bud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan antas att syftet med in- köpen motverkas om uppgiften röjs. Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om sekretess för uppgifter om uppdrag om inköp enligt 11 a § lagen om kontroll av narkotika eller 3 e § lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Förslaget behandlas i avsnitt 11.9.4. Förslaget innebär att det ska vara möjligt att sekretessbelägga uppgifter om innehållet i uppdrag om inköp som Folkhälsomyn- digheten respektive ger till . Det ska inte vara möjligt att sekretessbelägga att det över huvud taget finns ett uppdrag om inköp. Sekretess ska endast gälla om det kan antas att syftet med inkö- pen motverkas om uppgiften röjs. Detta är t.ex. fallet då ett inköp planeras från en viss hemsida av en specifik substans och man då kan befara att försäljaren kommer att anpassa sitt utbud under myndighetens planerade inköpsperiod, för att därefter återgå till samma utbud. Det kan också vara fråga om att verkningslösa sub- stanser skickas till de köpare som en säljare misstänker är en myn- dighet medan andra substanser skickas till övriga köpare. 16.4Förslag till lag om ändring i lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser Denna lag gäller för substanser som 1.har förklarats som narkotika enligt förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika eller som hälsofarlig vara enligt förordningen (1999:58) om förbud mot vissa hälsofarliga varor enligt en förordning som har beslutats men ännu inte trätt i kraft, 2.har förklarats som narkotika enligt en internationell överenskom- melse som har tillträtt men där förklaringen ännu inte har trätt i kraft här i landet, 3.kan antas komma att av regeringen förklaras som narkotika eller som hälsofarlig vara enligt någon av de i punkt 1 angivna förord- ningarna, eller 4.har förklarats som hälsofarlig vara enligt 1 § 2 lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor och 5 § samma lag inte är tillämplig. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka substanser som om- fattas av lagen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3.11. Paragrafen ändras på så sätt att en fjärde punkt införs genom vilken varor, som har förklarats som hälsofarliga varor med stöd av 1 § 2 lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, förklaras omfattas av lagen. Ändringen är motiverad mot bakgrund av de ändringar som gjorts i lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Ändringarna i lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor innebär att innehav av en substans klassificerad som hälsofarlig vara kan vara lagligt i en situation och olagligt i annan, beroende på i vilket syfte innehavet ägt rum. Den fjärde punkten införs därför i lagen om förstörande av vissa hälsofarliga substanser för att lagen ska kunna tillämpas på klas- sificerade substanser som innehas lagligt. Förslaget innebär att lagen inte ska tillämpas på sådana varor som avses i punkt 4 om bestämmelsen om beslag och förverkande i lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor är tillämplig. Om ett innehav av en klassificerad substans är olagligt kan bestämmelserna om beslag och förverkande tillämpas. I dessa situationer ska lagen om förstörande av vissa hälsofarliga substanser inte tillämpas. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen innebär att lagförslagen träder i kraft . Förslag: Alla lag- och förordningsförslag ska träda i kraft . Alla lag- och förordningsförslag bör träda i kraft . Utvecklingen av marknaden för nya psykoaktiva substanser visar inga tecken på att mattas av och det är viktigt att berörda myndigheter får ytterligare verktyg. Med hänsyn härtill bör lagändringarna träda i kraft . Utredningen har i detta beaktat att måste anmäla vissa av de föreslagna ändringarna i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor till Europeiska kommissionen. I fråga om övergångsbestämmelser för de lagändringar som föreslås har utredningen inte ansett att sådana är behövliga. När det gäller straffrättslig lagstiftning är 5 § lagen (1964:163) om införande av (BrP) generellt tillämplig om inte något annat har föreskrivits beträffande viss författning. I bestämmelsen framgår att ingen må dömas för gärning, för vilken ej var stadgat straff när den begicks. Vidare anges att straff ska bestämmas efter den lag som gällde när gärningen företogs. Gäller annan lag när dom meddelas, ska den lagen tillämpas, om den leder till frihet från straff eller till lindrigare straff. Detta gäller dock inte när fråga är om gärning som varit straffbelagd på grund av då rådande särskilda förhållanden. Någon annan övergångsbestämmelse än denna är inte nödvändig för de förslag som utredningen lämnar. Ds 1997:70, Kontroll av syntetiska droger Ds 2014:30, Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet Proposition 1975/76:160, Om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet Proposition 1975/76:209, Om ändring i regeringsformen Proposition 1982/83:141, Om ändringar i narkotikastrafflagen Proposition 1983/84:111, Med förslag till polislag m.m. Proposition 1990/91:199, Om förbud mot vissa dopningsmedel Proposition 1993/94:130, Ändringar i m.m. (ansvarsfri- hetsgrunder m.m.) Proposition 1993/94:151, Rättssäkerhet vid beskattningen Proposition 1994/95:23, Ett effektivare brottmålsförfarande Proposition 1997/98:45, Miljöbalk Proposition 1997/98:80, Lag om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Proposition 1997/98:183, Kontroll av syntetiska droger m.m. Proposition 2003/04:121, Ny produktsäkerhetslag Proposition 2004/05:127, Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer Proposition 2004/05:76, Kriminalvården – en myndighet Proposition 2006/07:80, Bidragsbrottslag Proposition 2009/10:211, Sanktioner för överträdelser av nya EU- regler om kemikalier Proposition 2010/11:4, En effektivare narkotika- och dopningslagstift- ning Proposition 2010/11:47, En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken Proposition 2013/14:56, Kontrollköp – ålderskontroll vid försäljning av folköl, tobak och receptfria läkemedel Proposition 2013/14:237, Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott Proposition 2015/16:157, Elektroniskt kungörande av författningar Regeringens skrivelse 2015/16:86, En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 Regeringens åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2015. SOU 1982:63, Polislag SOU 1992:61, Ett reformerat åklagarväsende SOU 1993:62, Rättssäkerheten vid beskattningen SOU 2000:126, Vägvalet – den narkotikapolitiska utmaningen SOU 2003:74, Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämp- ningen SOU 2006:58, Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livs- medel, foder och djurskydd SOU 2008:120, Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m. SOU 2010:103, Särskilda spaningsmetoder SOU 2011:6, Missbruket, Kunskapen, Vården SOU 2011:66, internationella engagemang på narkotikaom- rådet SOU 2013:38, Vad bör straffas? SOU 2014:76, Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och specia- lisering för skattemål SOU 2015:103, Ökat straffrättsligt skydd för transpersoner SOU 2016:54, Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle Forslag til Lov om ændring af lov om euforiserande stoffer (Gruppe- vise forbud mod euforiserande stoffer), 2011/1 LSF 53, (Fremsat den 30. af ministern for sundhed och fore- byggelse). RP 327/2014 rd, Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av narkotikalagen och strafflagen Høringsnotat, Ny narkotikaforskrift, endret dopingforskrift § 1 och endret legemiddellov § 23 , , , , (2014). Hur stor del av sjukdomsbörda orsakas av alkohol, narkotika och tobaksrökning? Kartläggning utifrån ”DALY-metoden” 1990– 2010, , Insti- tutet. Cit: , (2014). , , , , Claréus Swenson, Per, Hempel, , , , , , , , (2012). Narkotikabrotten: en kommentar till de centrala bestämmelserna om narkotikabrott, , Iustus. Cit: et al. (2012). , , , , (2013). Kriminal- rättens grunder, , Iustus Förlag, 2 uppl. Cit: , Ulväng & Jareborg (2013). , , , , , , (2011). STRIDA i kampen mot (o)lagliga Internetdroger, nummer 45. Cit: et al. (2011). , , , , , , , , (2014). Detection of new psychoactive substances use among emergency room patients: Results from the Swedish STRIDA project, 243 (2014) 23– 29. Cit: et al. (2014). Beyer, (1990). Rättssäkerhet – en formsak, 1990/1991, s. 389–402. Cit: Beyer (1990). , , , (2007). Förvaltningsrät- tens grunder, , , 2 uppl. Cit: (2007). (1982). Narkotikabrottslighet, BRÅ PM 1982:2. Cit: BRÅ (1982). (2013). Ungdomar som använder nätdroger – vilka är de?, CAN Rapport 137. Cit: CAN (2013). (2015). Skolelevernas drogvanor 2015, CAN Rapport 154. Cit: CAN (2015). (2016). Narkotikaprisutvecklingen i –2015, CAN Rapport 156. Cit: CAN (2016). (2007). Hallucinogena svampar: Hur ska vi hantera problemet med naturligt förekommande substanser i ett informations- samhälle?, Fokus på narkotika. Cit: (2007). (2015). Trender och utveckling. Cit: (2015 a). (2015). New Psychoactive substances in Europe. An update from the . Cit: (2015 b) (2016). Trender och utveckling. Cit: (2016 a). och Europol (2016). EU Drug Markets Report. Cit: (2016 b). (2016). Synthetic cannabinoids in Europe. Cit: (2016 c). on Alcohol and Other Drugs (2011). The 2011 ESPAD Report. Cit: ESPAD (2011). , , (2015). MDPV ny missbruksdrog som kommit för att stanna? Cit: (2015). Fitger, (2014). , , Juridik. Cit: Fitger (2014). , , , , , , , , , , , , (2011). Measuring the harm of illicit drug use on friends and family, Nordic Studies on Alcohol and Drugs, Vol 28 2011. Cit: et al. (2011). , , , , (2014), »Spice« – syntetiska kannabinoider med riskabla effekter. , 2014;111:C7SC. Cit: , Personne & Westerbergh (2014). , (2007). En kompletterande, verkansbaserad defini- tion av narkotika, 2007 s. 204. Cit: (2007). , , MariAnne (2006). Utvinning av THC från ”fiberhampa”, Droganalyssektionen, , 2006:1. Cit: (2006). Kemikalieinspektionen (2016). Tillsyns- och marknadskontrollplan 2016. Cit: Kemikalieinspektionen (2016). , , , , , , (2014). ANDT-bruket och dess negativa konsekvenser i den svenska befolkningen 2013 – en studie med fokus på missbruk och beroende samt problem för andra än brukaren relaterat till alkohol, narkotika, dopning och tobak, förebygger alkohol- och drogproblem (STAD), , Rapport nr 55. Cit: et al. (2014). Ledberg, (2015). The interest in eight new psychoactive sub- stances before and after scheduling. Drug Alcohol Depend. Cit: Ledberg (2015). , , , , (2015), Straffansvar, , Juridik, 9 uppl. Cit: , (2015). , , (2008). Varje drogfri dag en framgång – socioekonomiskt bokslut för Metadonprogrammet i . Cit: (2008). (2006). Det sociala företaget och samhället. Socioekonomiska bokslut för vägen ut! Kooperativen och Basta Arbetskooperativ, R2006:26, , . Cit: (2006). (2013). Drug related cybercrime and associated use of the internet. Overview, analysis and possible actions by the . Cit: (2013). (2016). En analys av dödsfall och utveckling av den officiella statistiken. Cit: (2016). (1997). Fundamentals of organic chemistry, , 5 uppl. Cit: (1997). , , (2011), Förvaltningsrätt, , Liber, 3 uppl. Cit: (2011). Statskontoret (2015). Utvärdering av regeringens strategi för alko- hol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, 2015:9. Cit: Stats- kontoret (2015). Sterzel, (2012). Legalitetsprincipen i: , (red), Offentligrättsliga principer, , Iustus förlag, 2 uppl. Cit: Sterzel (2012). (2015). Narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor. Cit: (2015). UK Home Office (2014). New psychoactive substances review: report of the expert panel. Cit: UK Home Office (2014 a) UK Home Office (2014). Low THC Cannabis (Industrial Hemp) Licensing Factsheet. Cit: UK Home Office (2014 b) UK Home Office (2016). Psychoactive Substan- ces Act 2016. Cit: UK Home Office (2016). Ulväng, (2007). Brottsbekämpning, rättssäkerhet och integri- tet – vad är det som har hänt och vad skall vi göra?, 2007 s. 1. Cit: Ulväng (2007). United Nations Office on Drugs and Crime (2013). The challenge of new psychoactive substances. Cit: UNODC (2013). United Nations Office on Drugs and Crime (2015). World Drug Report 2015. Cit: UNODC (2015). (2016). Narkotika – Preparatbeskrivning, RättsPM 2016:1. Cit: (2016). (2016). Larmet från Plattan: Heroinister allt yngre, , , . Cit: (2016). NJA 1981 s. 519 NJA 1994 s. 480 NJA 1995 s. 219 NJA 1996 s. 478 NJA 1999 s. 485 NJA 2007 s. 219 NJA 2007 s. 1037 NJA 2008 s. 376 NJA 2012 s. 105 NJA 2014 s. 259 C-462/01, Brottmål mot . C-358/13, Brottmål mot . C-181/14, Brottmål mot G. C-288/08, Kemikalieinspektionen mot . Klassificering av nya psykoaktiva substanser En särskild utredare ska göra en bred översyn av problemen med nya psykoaktiva substanser. Utredningen ska lägga fram förslag till olika åtgärder som syftar till att snabbare kunna klassificera sådana hälsofarliga substanser som förekommer eller kan komma att göras tillgängliga på den svenska marknaden. –föreslå åtgärder för att effektivisera klassificeringsprocesserna för narkotika och hälsofarliga varor, –analysera möjligheterna att klassificera substanser som narko- tika eller hälsofarliga varor i grupper i stället för att som klassificera varje substans enskilt, –utreda möjligheterna att tillfälligt förbjuda försäljning av sub- stanser som kan komma att förklaras som narkotika eller hälso- farliga varor, –se över om det är möjligt och lämpligt att generellt narkotika- klassa växtmaterial som innehåller en narkotikaförklarad sub- stans, samt –lämna nödvändiga förslag på författningsändringar. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdraget att effektivisera klassificeringsprocessen Med nya psykoaktiva substanser avses nya substanser som kan antas medföra fara för människors liv eller hälsa och som används för att uppnå någon form av påverkan, eller som kan antas ha beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter. Sub- stanserna sprids vanligen via handel på internet och kallas därför ofta populärt för ”nätdroger”. Spridningen är stor och framför allt ungdomar har insjuknat eller dött då de använt dessa substanser. Med narkotika förstås enligt 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) läkemedel eller hälsofarliga varor med beroendeframkallande egen- skaper eller euforiserande effekter eller varor som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter och som på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överens- kommelse som tillträtt, eller av regeringen har förklarats vara att anse som narkotika enligt lagen. För att en substans ska kunna regleras som hälsofarlig vara krävs att den medför fara för män- niskors liv eller hälsa och att den används eller kan antas användas i syfte att uppnå berusning eller annan påverkan enligt 1 § lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Psykoaktiva substanser som inte har harmoniserats på EU-nivå omfattas av den i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) grundläggande principen om fri rörlighet för varor på den inre marknaden. Psykoaktiva substanser kan ha tillåtna användningsområden, t.ex. inom industri eller forskning. Medlems- staterna kan av t.ex. folkhälsoskäl – med stöd av artikel 36 i EUF- fördraget – begränsa varors fria rörlighet så länge som den nationella, handelshindrande åtgärden inte ger upphov till godtycklig diskri- minering och är proportionerlig i förhållande till sitt syfte. I kravet på proportionalitet ligger att åtgärden måste vara lämplig och effek- tiv för att nå sitt syfte och att handeln inte hindras mer än vad som är absolut nödvändigt. Ett särskilt förfarande inom EU syftar till att undvika att omotiverade och oproportionerliga handelshinder för varor uppstår, direktiv (EU) 2015/1535. Förfarandet innebär att svenska regler som begränsar t.ex. psykoaktiva substansers fria flöde måste anmälas till kommissionen innan de formellt kan beslutas. Inom EU har man även inrättat ett system för hantering av nya psykoaktiva ämnen. Medlemsstaterna i EU rapporterar till Euro- peiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) om förekomst av nya psykoaktiva substanser i ett särskilt upprättat system för tidigt varning. EU-systemet innebär att rådet i förlängningen kan fatta beslut om kontrollåtgärder och straffrätts- liga påföljder för hela EU-området. Rådets beslut ersätter dock inte medlemsstaternas lagstiftning om nya psykoaktiva substanser. upptäcktes 101 nya psykoaktiva substanser inom EU enligt en rapport från ECNN. Det är en ökning jämfört med året innan och ECNN gör bedömningen att marknaden växer. I syfte att förbättra hanteringen på EU-nivå har kommissionen föreslagit nya regler (COM [2013] 619). Förslaget är föremål för förhand- lingar på rådsarbetsgruppsnivå. När en ny substans ska klassificeras i , dvs. regleras som narkotika eller hälsofarlig vara, sker det genom att regeringen fattar beslut om att lägga till substansen i en bilaga till förordningen (1992:1558) om kontroll av narkotika eller förordningen (1999:58) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Ett sådant beslut föregås av anmälan till kommissionen i enlighet med det anmälningsförfarande som följer av direktiv (EU) 2015/1535 och grundar sig på ett klas- sificeringsunderlag från eller Läkemedelsver- ket. I utgör NADiS (Nätverket för den aktuella drogsitua- tionen i ) en referensgrupp för framtagandet av sådana under- lag. NADiS består av representanter från , inklusive Giftinformationscentralen, Livsmedels- verket, inklusive Nationellt forensiskt centrum, , inklusive , Beroendevården, lysning (CAN), (dopinglabora- och farmakologiska laboratoriet) och . Fram till dess att regeringen fattar beslut om att klassificera en substans som antingen narkotika eller hälsofarlig vara kan den säljas lagligt på den svenska marknaden. Den tid en substans kan säljas lag- ligt varierar och avgörs ofta av tillgänglig kunskap om substansens hälsoeffekter och laboratoriers möjligheter att analysera substansen. Det är vanligt att substanser som förbjuds ersätts på marknaden av nya substanser med liknande egenskaper där den kemiska struk- turen har ändrats. Generisk klassificering eller familjeklassificering I regleras de substanser som utgör narkotika eller hälsofarliga varor genom en uppräkning av substanserna individuellt. Ett alter- nativt sätt att reglera substanser eller varor skulle kunna vara att an- vända ett generiskt system eller s.k. familjeklassificering i betydelsen att regleringen skulle avse en hel grupp eller delar av grupper av sub- stanser som har en gemensam grundstruktur eller grupper av sub- stanser som liknar en redan reglerad substans. Frågan om generiska definitioner har varit föremål för utredning tidigare. tillsattes en arbetsgrupp inom Socialdeparte- mentet med uppgift att bl.a. utreda frågan om kontroll av syntetiska droger och andra farliga ämnen som används i berusningssyfte. Arbetsgruppen fann att övervägande skäl talade emot att då införa generiska definitioner i svensk lagstiftning, men konstaterade att det inte kunde uteslutas att man , då ytterligare kunskaper erhållits om drogernas struktur, kunde bli aktuellt att överväga frå- gan på nytt (Ds 1997:70 s. 101 f.). Regeringen delade arbetsgruppens bedömning (prop. 1997/98:183 s. 35). Även (S 2006:07) kom fram till att rätts- säkerhetsskäl talade emot att införa generiska definitioner för narkotika och hälsofarliga varor (SOU 2008:120 s. 335). En generisk definition kan komma att omfatta nya substanser med effekter som inte kunnat förutses. Det är inte uteslutet att någon substans i den generiska gruppen i ett enskilt fall inte upp- fyller grunddefinitionen i narkotikastrafflagen eller lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Vid en generisk definition kan det där- för uppstå fråga om en viss substans ska betraktas som narkotika eller hälsofarlig vara eller inte vilket kan behöva avgöras i domstol. Generiska definitioner kan därmed ifrågasättas från straffrättslig synpunkt. Ett grundläggande rättssäkerhetskrav är att en klassifice- ringsmodell lever upp till den straffrättsliga legalitetsprincipens krav. Av legalitetsprincipen följer bl.a. att tillämpningsområdet för en straffbestämmelse ska vara entydigt och klart. Av lagen ska den en- skilde alltså kunna utläsa när och hur han eller hon kan komma att bli föremål för straffrättsliga ingripanden. Med stöd av legalitets- principen kan det därmed ställas bestämda och höga krav på straff- lagstiftningens begriplighet och precision. Det finns en risk att en bred generisk definition inte uppfyller detta krav. Flera medlemsstater i EU har emellertid infört generiska definitioner för att kunna reglera nya substanser snabbt och effektivt. ligger i framkant när det gäller att upptäcka och rapportera nya substanser till ECNN:s system för tidig var- ning. Den ökade kunskapen om substansernas struktur och hälso- effekter samt de senaste årens utveckling på området, som resul- terat i att hundratals substanser har klassificerats i , innebär att regeringen anser att det finns anledning att på nytt överväga om tiden är mogen för att införa generiska klassificeringar av narkotika eller hälsofarliga varor. Detta har också gett regeringen till känna (bet. 2014/15:SoU6, rskr. 2014/15:155). En fördel med en generisk definition är att den skulle kunna om- fatta substanser som ännu inte finns på marknaden. Substanserna skulle därmed vara reglerade utan ytterligare regeringsbeslut och lag- lig försäljning av ersättningssubstanser med liknande kemisk struk- tur som de som har reglerats skulle därmed kunna för- hindras. Familjeklassificering skulle kunna tillämpas på både narko- tika och hälsofarliga varor. För att vara effektiv bör en generisk definition vara bred och på så sätt reglera en tillräckligt stor grupp av nya psykoaktiva substan- ser. Regleringen måste dock också vara träffsäker och bara ta med de substanser som uppfyller kriterierna i lagstiftningen om vad som utgör narkotika eller hälsofarliga varor. Nya psykoaktiva substan- ser som inte har beroendeframkallande eller euforiserande effekter och inte heller är hälsofarliga men används för att uppnå berusning eller annan påverkan ska inte omfattas av en generisk definition. Vid en alltför bred familjeklassificering som t.ex. gruppen canna- binoider är effektiviteten stor som rättssäkerheten riske- rar att bli liten. Enligt nuvarande system finns det möjlighet att ansöka om och få tillstånd för att hantera narkotika och hälsofarliga varor för vissa angivna ändamål. En generisk definition riskerar att göra tillstånds- givningen komplicerad då det kan råda osäkerhet om huruvida en viss substans omfattas av definitionen eller inte. Det bör dock fin- nas en möjlighet att ansöka om tillstånd för att hantera narkotika och hälsofarliga varor även om ett system där substanser klassi- ficeras i grupper införs. Tillståndsgivningen kan då behöva anpassas till ett sådant system. –analysera om det är möjligt att på ett rättssäkert och effektivt sätt klassificera substanser som narkotika eller hälsofarliga varor i olika grupper i stället för att som klassificera varje sub- stans enskilt, –om så är fallet ta fram nödvändiga författningsförslag. Effektivisera det befintliga systemet Det befintliga systemet är reaktivt och rättssäkert på så sätt att varje substans har blivit utredd innan den regleras som nar- kotika eller hälsofarlig vara. Det medför en förutsebarhet för den som vill använda substansen. Då de farmakologiska egenskaperna hos en ny substans tar tid att utreda, blir det dock en viss tids- förlust från det att en substans dyker upp på marknaden till det att den regleras.