sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Utredningen konstaterade att Försvarsmaktens uppdragsstyrning fungerade väl medan det fanns behov av att utveckla en motsvarande process på det civila området under dåvarande ansvar. Utredningen tillsattes 2003 och lämnade sitt betänkande Försvars- högskolan – en översyn (SOU 2004:58) 2004. Utredningen ansåg att varken FHS uppgifter eller uppgiftsför- delningen mellan FHS och andra myndigheter borde förändras. Vidare ansåg utredningen att avgiftsfinansiering fortsatt borde vara den huvudsakliga finansieringsformen. Utredningen tillsattes och lämnade sitt betänkande Styrning av försvaret (SOU 2005:92) 2005. Uppdraget var att analysera och utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret. Slutsatserna relaterade till forskning och utveckling gällde huvud- sakligen den avgiftsfinansierade uppdragsstyrningen där utredningen ansåg att grundprincipen borde vara att den aktör som ska använda tjänsten också beställer och betalar. För forskningsverksamheten innebar detta att utredningen föreslog att FOI:s internationella verk- samhet finansierades med anslagsmedel, som tilldelas myndigheten direkt, vilket varit fallet . Utredningen påpekade också att uppdragsstyrningen innebar att Försvarsmaktens beställarkompetens har stor betydelse och föreslog att Försvarsmakten systematiskt och kontinuerligt skulle utveckla denna kompetens. Utredningen tillsattes 2003 och lämnade sitt betänkande En effektiv förvaltning för insatsförsvaret (SOU 2005:96) 2005. Uppdraget var att göra en översyn av lednings- och myndighetsorganisationen inom det militära försvaret och föreslå kostnadsreduktioner om . Utredningen föreslog att verksamheten vid FOI skulle renodlas till teknisk och naturvetenskaplig forsk- ning samt teknikutveckling medan forskningen vid FHS skulle renodlas till samhälls- och beteendevetenskaplig forskning. Officers- utbildningen skulle ha forskningsanknytning. Vidare föreslogs antalet forskningsutförare öka. Utredningen föreslog besparingar inom såväl materielförsörjning och logistik som inom forskning och teknikutveckling. Besparingsförslagen avseende forskning och teknikutveckling vid FOI och FHS uppgick till , varav skulle tas ut vid FOI och åter- stoden vid FHS. Utredningen ansåg att verksamheten vid FOI skulle vara foku- serad mot försvarets behov men att forskning baserad på institutets kärnverksamhet med betydelse för andra samhällsområden också borde bedrivas. Större del av verksamheten borde finansieras med anslag. Utredningens förslag avseende finansieringsformer och koncentrering av verksamheterna vid FOI respektive FHS fullfölj- des inte medan besparingsförslagen genomfördes. Statskontorets granskningar (Statskontorets rapport /194-5 Omställning av det militära försvaret – Status ) visar att besparingarna uppnåddes. Utredningen (Fö 2009:A) tillsattes och lämnade sin rapport användbart och tillgängligt försvar . Utred- ningens uppdrag var att se över hur resurser inom försvarets stödverk- samhet kunde frigöras för att stärka den operativa verksamheten. Utredningens föreslog besparingar på totalt . Inom forskning och utveckling föreslogs besparingar på totalt uppdelat på inom anslag 1:1 Förbandsverk- samhet och beredskap (Försvarsmaktens uppdrag till FOI och FHS), på 1:3 Anskaffning materiel och anläggningar (För- svarsmaktens uppdrag till FOI och FMV) samt på anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling (Försvarsmaktens upp- drag till FOI, FMV och FHS). Utredningen förslog vidare att FMV och FOI skulle avvecklas och att delar av verksamheterna vid myndigheterna skulle bilda en ny stödmyndighet. Forskning vid denna nya myndighet skulle finan- sieras via ett anslag till myndigheten. En avveckling av FHS föreslogs och att kvarvarande verksamhet skulle föras över till Försvarsmakten respektive inordnas i befintligt universitet eller högskola. tillsattes 2010 och lämnade sitt be- tänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det refor- merade försvaret (SOU 2011:36) 2011. Uppdraget var att lämna för- slag på hur reduceringar av stödet till Försvarsmakten från FMV, FHS och FOI avseende forskning och utveckling samt materiel- och logistikförsörjning kunde genomföras. Besparingarna skulle enligt direktiven uppgå till jämfört med utfallet . I direktiven ingick också att pröva vilken stödverk- samhet som skulle utföras av vilken aktör (myndighet eller privat) samt att ge förslag på finansieringsprinciper för forskning och ut- veckling. Utredaren skulle utgå från stödutredningens förslag och beakta samtliga remissyttranden över denna utredning. Förslagen skulle utgå från Försvarsmaktens behov av stöd. Utredningen bedömde att inga forskningsområden borde av- vecklas men att kostnaderna för FoU kunde reduceras med jämfört med . Utred- ningen konstaterade att den föreslagna reduktionen utgjorde en kalkylerad risk och att reduktionerna berodde på ambitionsminsk- ningar snarare än minskade faktiska behov. Utredningen underströk vidare behovet av helhetssyn och långsiktighet avseende försvars- och säkerhetsrelaterad FoU och föreslog att ett råd för försvars- och säkerhetsforskning inrättades i Försvarsdepartementet för att säker- ställa detta. Enligt utredningens bedömning fanns ett ökat behov av sam- verkan med civila forskningsaktörer. Utredningen ansåg att För- svarsmaktens perspektiv på FoU var väl kortsiktigt och föreslog därför en ny anslagspost under anslaget 1:5 Forskning och teknik- utveckling för att säkerställa det långsiktiga perspektivet. Utredningen bedömde att verksamheten vid FOI borde kunna effektiviseras med i förhållande till 2008. Vidare bedömde utredningen att en fortsatt akademisering av FHS inne- fattande en bred roll inom samhällssäkerhet krävde utökad grund- finansiering. Om denna inte kunde säkras borde det undersökas om FHS kunde inordnas i ett annat lärosäte. Utredningens förslag låg till grund för de reduktioner avseende forskning och utveckling som beslutades i budgetpropositionerna (prop. 2011/12:1, prop. 2912/13:1). På uppdrag av försvarsutskott har utred- ningstjänst () genomfört två inventeringar av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom försvarsutskottets ansvarsområde (2007/08: RFR 8, 2012/13: RFR 5). Syftet med dessa inventeringar var att ge en överblick av FoU inom utskottets ansvarsområde och ekonomisk fördelning mellan olika aktörer och områden. 5Forskning och utveckling på försvarsområdet I detta kapitel beskrivs forskning och utveckling som bedrivs inom försvarsområdet . Framställningen är baserad på underlag från myndigheterna samt årsredovisningar och regleringsbrev m.m. Inne- hållet har faktagranskats av sakkunniga och experter. Kapitlet inleds med en sammanfattande beskrivning av verksamheten, hur den finansieras och vem som är beställare respektive utförare. Därefter beskrivs de anslag som finansierar FoU inom utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap. Kapitlet fortsätter med beskrivningar av de olika aktörerna inom området. 5.2FoU-relaterad verksamhet på försvarsområdet Huvuddelen av den statligt finansierade FoU-verksamheten inom försvarsområdet är, , avgiftsfinansierad och uppdragsstyrd. I kapitel två har utredningen definierat och ut- vecklat begreppen forskning och utveckling och konstaterat att FoU på försvarsområdet omfattar såväl forskning som utveckling. Huvuddelen av forskningen är behovsmotiverad tillämpad forskning. Utvecklingsverksamheten omfattar både teknikrelaterad och icke teknikrelaterad, liksom objektsbunden och icke objektsbunden verk- samhet samt omsättning av FoU-resultat i beställande myndigheters verksamheter. I kapitel två har utredningen även redogjort för varför den valt att inte analysera och lämna förslag avseende Försvarsmaktens interna utvecklingsverksamhet eller den objekts- bundna utveckling som sker inom ramen för materielprocessen. För att ge en sammantagen bild av FoU på försvarsområdet har Forskning och utveckling på försvarsområdet utredningen i detta kapitel dock valt att även översiktligt belysa sådan FoU-verksamhet, som i övrigt lämnats utanför analysen. Den samlade FoU-verksamheten finansieras genom flera olika anslag till olika myndigheter. Anslagen disponeras av beställande myndigheter som utifrån sina behov uppdrar åt utförande myndig- heter, universitet och högskolor samt privata aktörer, såväl större industrier som små och medelstora företag, att genomföra FoU- verksamhet. Den FoU-relaterade verksamheten på försvarsområdet omfattar många aktörer, såväl statliga som privata vilket leder till att den samlade bilden av beställare, utförare och finansieringsflö- den blir komplex, se figur 5.1. Privata aktörer kan också få statlig finansiering utanför försvarsområdet liksom från EU och de be- driver också egenfinansierad FoU. Forskning och utveckling på försvarsområdet Figur 5.1 Statlig finansiering av FoU-relaterad verksamhet på försvarsområdet Källor: Myndigheternas regleringsbrev, myndigheternas underlag till utredningen samt expertunderlag. Siffrorna ska betraktas som ungefärliga och avser . Figuren visar huvudsakliga anslag, beställare och utförare samt statlig finansiering för FoU-relaterad verksamhet inom försvars- området . Siffrorna är ämnade att ge en indikation om storlek på finaniseringsflödena och har därför avrundats till närmaste tiotal . Summor som avser utvecklingsrelaterad verk- samhet är angivna i kursiv stil. Streckade linjer markerar flöden . För detaljer och mer exakta siffror hän- visas till avsnitten om respektive beställare och utförare. Siffror för anslag till FHS avser endast forskningsrelaterad verksamhet och inte utbildningsverksamhet, medan de samlade anslagen till FOI inkluderats. För Försvarsmakten har interna utvecklingskostnader Forskning och utveckling på försvarsområdet markerats med en ring. FMV:s interna utvecklingskostnader har inte angivits. För MSB har, för universitet och högskolor endast finansiering av forskning och studier angivits, medan samtliga upp- drag1 till FHS och FOI har inkluderats. NFFP betecknar det Nationella flygtekniska forskningspro- grammet som samfinansieras av staten och industrin. De statliga satsningarna har markerats medan försvarsindustrins egensatsningar har utelämnats, liksom hur stor andel av medlen som används inom företagen respektive finansierar verksamhet vid universitet och högskolor. Den komplexa finansieringsstrukturen är inte unik för försvars- området, utan återfinns även inom den civila forskningsvärlden där finansiering vanligen erhålls (och eftersträvas) från flera håll; anslag, bidrag från forskningsråd och andra myndigheter, EU:s ramprogram liksom företag, institut och stiftelser m.fl. Universitet och högskolor och civila forskningsinstitut har dock ofta basfinansiering från anslags- medel, medan uppdragsstyrningen är mer utpräglad inom försvars- området. Komplexiteten inom försvarsområdet understryks av att FoU-resultaten har många användare även utanför försvarsområdet. De huvudsakliga beställarna av FoU-relaterad verksamhet inom för- svarsområdet är regeringen, Försvarsmakten, FMV och MSB, men ett stort antal andra myndigheter lägger också beställningar på forskningsmyndigheterna inom försvarsområdet. Regeringen styr anslagsfinansierad verksamhet vid FOI och FHS, dels genom att ange mål och resultatkrav och dels genom särskilda uppdrag. För- svarsmakten beställer forskning och utveckling av FOI och FHS, men också via FMV och i mindre utsträckning vid universitet och högskolor. På Försvarsmaktens uppdrag lägger FMV beställningar relaterade till teknik- och materielutveckling på huvudsakligen större industrier samt små och medelstora företag, men även på FOI. MSB beställer forskning av ett flertal utförare såväl av de ovan nämnda myndigheterna som av olika universitet och högskolor m.fl. MSB beställer också olika typer av studier, liksom uppdrag relaterade till 1 Enligt MSB:s uppgifter till utredningen. Forskning och utveckling på försvarsområdet utvecklingen av samhällets krisberedskap. Forskningsutförarna kan också erhålla medel från andra finansieringskällor såsom EU:s ramprogram för forskning. FoU-resultaten inom försvarsområdet används av såväl försvars- myndigheterna som aktörer inom samhällets krisberedskap och civilt försvar (se följande avsnitt om FOI och FHS). Beställare, utförare och användare av FoU inom försvarsområdet illustreras i figur 5.2. Figur 5.2 Beställare, utförare och nyttjare av FoU inom försvarsområdet Kommentar: Utredningens illustration. FoU-relaterad verksamhet inom försvarsområdet omfattar verk- samhet från (behovsmotiverad) forskning inom ett flertal veten- skapliga discipliner till utveckling av plattformar, system, processer och tjänster. I figur 5.3 visas genomsnittlig relativ omfattning av FoU-relaterad verksamhet indelad i forskning2, icke objektsbunden 2 Forskning omfattar här Försvarsmaktens forskningsbeställningar inom ramen för an- slaget 1:5 Forskning och teknikutveckling samt delar av det s.k. koncernstödsuppdraget Forskning och utveckling på försvarsområdet teknikutveckling3, objektsbunden materielutveckling4 respektive övrig utvecklingsverksamhet5 . Icke objekts- bunden teknikutveckling omfattar verksamhet på TRL-nivåerna 3–6 medan objektsbunden materielutveckling avser utvecklingsverksam- het som sker inom ramen för försvarets beställningar av materiel- system till industrin, huvudsakligen på TRL-nivåerna 7–9. Övrig utvecklingsverksamhet avser omsättning av forskningsresultat i be- ställarnas verksamheter i form av studier, analys- och expertstöd samt annan verksamhetsutveckling. Forskning, teknikutveckling och övrig utveckling utgör en grund för anskaffning och utveckling av materiel genom att bidra till alternativgenerering och koncept- arbete i de tidiga faserna av myndigheternas arbete men även i senare faser genom överföring av resultat inom ramen för utvecklings- projekten i industrin. inom samma anslag, s.k. grundkompetens inom anslag 5.1.6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning (ap 4. Totalför- svarets forskningsinstitut), forskning för ämnesutveckling samt för regeringens behov inom anslag 1:7 Officersutbildning m.m. ap 1 Försvarshögskolan, FHS s.k. basanslag 24.2:62 samt forskning inom CBRN-området och forskning för regeringens behov inom anslag 1:9 Total- . Slutligen omfattas MSB:s forskningsutlysningar. 3Teknikutveckling omfattar teknikutvecklingsdelen av anslag 1:5 Forskning och teknik- utveckling. 4Objektsbunden materielutveckling enligt FMV:s underlag till utredningen. 5Omfattar övriga delar av anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling, Internationell verk- samhet inom anslag 1:9 , s.k. direktstöd inom anslag 5.1.6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- spridning ap 4. , Försvarsmaktens interna utvecklings- kostnader enligt underlag till utredningen samt övriga beställningar till FOI från Försvars- makten och FMV samt MSB:s studier. Forskning och utveckling på försvarsområdet Figur 5.3 Genomsnittlig fördelning av FoU-relaterad verksamhet i forskning, övrig utveckling, teknikutveckling och objektsbunden materielutveckling –2015 Källa: Myndigheternas underlag till utredningen. Andelen objektsbunden utveckling har varierat mellan av helheten i perioden. Den inbördes fördelningen mellan forskning, övrig utveckling samt teknikutveckling har i varit i stort sett lika. Som framgår av figuren har objektsbunden materielutveckling ut- gjort i genomsnitt av den samlade FoU-verksam- heten . Kostnaderna för objektsbunden materiel- utveckling kan variera betydligt beroende på utfallet av pågående anskaffningsprojekt vilket påverkar den procentuella andelen. Huvud- delen av kostnaderna för objektsbunden utveckling avser vidareut- veckling av befintliga system (se vidare avsnitt 5.4.3). Forskningen inom försvarsområdet omfattar ett flertal vetenskap- liga discipliner; samhällsvetenskap, naturvetenskap, teknik, hälsa och beteendevetenskap. Den tekniska och naturvetenskapliga forsk- ningen som huvudsakligen utförs av FOI dominerar och är väsent- ligen försvarsspecifik, även om det också finns många andra myn- digheter som är uppdragsgivare, se vidare avsnitt 5.4.5. Samhälls- och beteendevetenskaplig forskning sker huvudsakligen vid FHS men också vid universitet och högskolor och till del vid FOI. Exempel på forskningsområden illustreras i figuren nedan. I bilaga två finns kort- fattade beskrivningar av forskningsområdena vid FOI och FHS. Forskningen inom försvarsområdet bedrivs också med olika tids- horisont. Forskning och utveckling på försvarsområdet Figur 5.4 Exempel på forskningsområden inom försvarsområdet Kommentar: Utredningens illustration. Forskning med långsiktig tidshorisont handlar om hot och möjlig- heter som kan genereras av en osäker framtid. Detta är nydanande forskning bortom identifierade förmågebehov. Forskning med denna tidshorisont sker i liten utsträckning inom Försvarsmaktens forskningsbeställningar. Med detta avses huvudsakligen forskning där kunskapsbehoven finns på medellång sikt, cirka fem till . Forskningsverksamheten svarar mot identifierade behov. Detta utgör huvuddelen av forsknings- verksamheten inom Försvarsmaktens forskningsbeställningar. Det bedrivs också FoU-verksamhet på lägre TRL-nivåer vid försvarsindustrin. Dessa satsningar kan vara egenfinansierade av in- dustrin men det finns också statligt finansierad verksamhet, huvud- sakligen via anslag för forskning och högre utbildning eller genom innovationsprogram inom andra utgiftsområden. Forskning och utveckling på försvarsområdet Den största delen av FoU-verksamheten sker med tillämpning på kortare sikt, noll till och svarar mot identifierade behov i be- ställarnas verksamhet. Omfattningen av utvecklingsverksamheten varierar . Med teknikutveckling avser utredningen icke objektsbunden teknik- utveckling, dvs. teknikutveckling som ännu inte är kopplad till ett specifikt materielobjekt. På TRL-skalan motsvarar detta nivå 3–5 respektive 4–6 (demonstratorverksamhet). Teknikutveckling utgör en liten del av den samlade materielrelaterade utvecklings- verksamheten. Huvuddelen av den samlade utvecklingsverksamheten utgörs av objektsbunden materielrelaterad utveckling på högre TRL-nivåer som huvudsakligen utförs av industriföretag. De statliga satsningarna på dessa nivåer är relaterade till materielanskaffning och finansieras över anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vid- makthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Övrig utvecklingsverksamhet omfattar bl.a. studier och konceptut- veckling men också annan omsättning av FoU-resultat i beställarnas verksamheter, ofta i form av analys- och expertstöd eller annan verk- samhetsutveckling. Verksamheten utförs därför ofta av forsknings- myndigheterna. Försvarsmyndigheterna har också möjlighet att integrera flera olika discipliner och förmåga att sätta forskningen och dess resultat i ett för beställaren relevant helhetsperspektiv. Vissa för- svarsmyndigheter har även försvarsunderrättelseuppgifter, vilket inne- bär att forskare och analytiker då också måste kunna arbeta nära underrättelseverksamheten. Forskning och utveckling på försvarsområdet Den samlade statliga finansieringen av FoU-relaterad verksamhet inom försvarsområdet kan variera signifikant , huvud- sakligen beroende på omfattningen av objektsbunden materielut- veckling. uppgick de samlade FoU-relaterade kostnaderna till cirka 7,6 miljarder kronor.6, 7 Av detta utgjorde forskning8 eller och olika typer av utvecklings- verksamhet9 eller . Mer- parten av utvecklingskostnaderna, , ut- gjordes av objektsbunden materielutveckling. Utöver dessa satsningar gör också företag inom försvars- och säkerhetsområdet betydande egensatsningar på FoU. utgjorde sådana satsningar hos exempelvis cirka 1,6 miljarder kronor.10 Som beskrivits i detta kapitel finansieras FoU-relaterad verk- samhet inom försvarsområdet över ett flertal anslag. Anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling disponeras av Försvarsmakten. Ut- vecklingsverksamhet beställs också inom anslagen 1.1 Förbands- verksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar som beviljas Försvarsmakten (se avsnitt 5.4.2). Anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. tilldelas FHS och finansie- rar både officersutbildning och forskning (se avsnitt 5.4.6). FOI tilldelas anslaget 1:9 som finansierar forskning och internationell verksamhet. 6Utredningen har utgått från underlag från myndigheterna och beräknat de samlade FoU- relaterade kostnaderna inom försvarsområdet inklusive utveckling inom ramen för materiel- processen. SCB rapporterar anslagna FoU-medel i statsbudgeten, vilket motsvarade för försvarsmyndigheterna. Detta omfattar inte utveckling inom ramen för materielprocessen. 7År 2014 var de samlade FoU-kostnaderna varav objektsbunden materielutveckling utgjorde och 2013 var de varav objektsbunden materielutveckling även här omfattade . Se figur 5.3 för källor. 8Forskning har här samma omfattning som i figur 5.3. 9Teknikutveckling, objektsbunden materielutveckling och ”övrig utveckling” enligt figur 5.3 och tidigare avsnitt. Kostnaderna för objektsbunden utveckling är hämtade ur FMV:s underlag till utredningen och avser leverantörernas fakturering till FMV . Forskning och utveckling på försvarsområdet nerar FOI anslag 5.1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ap 4. Total- som finansierar forskning och expertstöd (se avsnitt 5.4.5). Anslag 2:4 Krisberedskap disponeras av MSB och kan användas för forskning inom MSB:s ansvarsområde (se avsnitt 5.4.4). Med utgångspunkt i de förslag som lades fram av Försvarsförvalt- ningsutredningen (SOU 2005:96) minskade Försvarsmakten sina beställningar till FOI med och till FHS med . Många områden, såsom flygteknik, vapen och skydd samt sensorer och signatur- anpassning reducerades kraftigt och stora delar av verksamheten fokuserades om från djupa tekniknivåer till kunskaper på högre systemnivå. har regeringens inriktning av försvaret inneburit ökat fokus på att stärka den operativa förmågan i förbanden, och medel har därför omfördelats från mer långsiktig verksamhet såsom forsk- ning och utveckling till förbandsverksamheten. Försvarsmaktens anslag för forskning och teknikutveckling har därmed minskats i flera omgångar. Omfördelningarna har inneburit förändringar avseende bredd, fokus och innehåll i FoU-verksamheten. Omfattningen av anslaget visas i tabellen nedan. Forskning och utveckling på försvarsområdet SOU 2016:90 Utveckling av anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling Medel för forskning inom CBRN-området överfördes till FOI- För att underlätta jämförelser mellan åren har summan för anslaget 1.5 Forskning och teknikutveckling minskats med den summa som användes för forskning inom CBRN-området för åren 2008–2010. Anslagets storlek () Källa: Myndighetens regleringsbrev 2008–2016, Försvarsmaktens årsredovisning samt regeringens budgetproposition 2017. överfördes från anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap för att öka den operativa för- mågan. Strategin för försvarets materielförsörjning, som förordar köp av befintlig materiel framför egenutveckling, innebar att det s.k. demonstratorprogrammet avslutades. Syftet med programmet, som huvudsakligen genomfördes inom industrin, var att föra samman olika tekniker och demonstrera deras användbarhet i militära system. Därutöver reducerades FoU kring enskilda materielsystem samt mer nydanande forskning.11 Genomförandet av (SOU 2011:36) förslag innebar ytterligare reduktioner om . Vid reduktionerna prioriterade Försvarsmakten att bevara försvarsunik forskning medan teknikutveckling och forsknings- 11 Flygteknikområdet minskades, området Fartygsteknik och de s.k. Strategiska forsknings- kärnorna upphörde. Forskning och utveckling på försvarsområdet