sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Studierna påvisar alltså främst kvantitativa, inte kvalitativa, skillnader mellan de datorskrivna och de handskrivna texterna. I en av studierna21 kan man se vissa kvalitativa skillnader, även om de inte är lika tydliga som de kvantitativa. Här bedöms inne- hållet som något bättre i de datorskrivna texterna. En förklaring som ges är att vissa elever kan koncentrera sig bättre på innehållet när själva skrivandet underlättas av en dator. Samma studie visar att de datorskrivna texterna ligger lite högre i betyg för de lägre 19Uppsala universitet (2015). Sammanställning av lärarenkäter för Det var en gång, kursprov i svenska 3 och svenska som andraspråk 3, vt 2015. 20Widman, A-K. (2015). Skrivprov på dator eller för hand? Magisteruppsats vid , ; Rakovic, S. (2013). Ska vi skriva för hand? En kvalitativ studie av datorskrivna och handskrivna texter. Svenska 4-uppsats vid , ; , S. (2011). Datorn – en del av skrivproces- sen? En textanalytisk undersökning av handskrivna och datorskrivna elevtexter. Svenska 4- uppsats vid , ; Haak, A. (2010). En kvalitativ studie av handskrivna och dataskrivna elevtexter. C-uppsats vid , . 21Widman, A-K. (2015). Skrivprov på dator eller för hand? Magisteruppsats vid Institution- en för nordiska språk, . En stegvis digitalisering av nationella prov Det innebär att datorn har lite större betydelse för de svaga uppsatsskribenterna. I 2012 gjordes vissa delar digitalt och andra på papper. De skillnader man kunde se där var likartade, dvs. att eleverna skrev längre svar på dator men att texterna inte uppvisade några större kvalitetsskillnader. Även i ämnet engelska har skillnader mellan handskrivna och datorskrivna uppsatser studerats. I en studie22 fick elever använda dator med stavnings- och grammatikkontroll. Resultaten visar att de flesta eleverna hade god nytta av stavningskontrollen som det i enstaka texter fortfarande förekom många stavfel. För elever som hade få stavfel i sina handskrivna texter upplevdes ändå stavningskontrollen som en trygghet som medförde att de vågade använda mer avancerade ord och uttryck när de skrev på dator. Dessutom kunde eleverna i större utsträckning koncentrera sig på innehåll och struktur i texterna när de hade tillgång till stavnings- kontroll. Grammatikkontrollen visade dock inte på samma positiva effekt som stavningskontrollen, sannolikt eftersom eleverna var mindre vana att använda den. 9.2.3Alla elever ska få skriva uppsatser på dator Utredningen anser att det finns goda skäl för att elever ska få skriva uppsatser på dator. är flertalet äldre elever i och elever i gymnasieskolan mer bekväma med att använda dator än med att skriva för hand. Datorskrivna uppsatser går snabbare att skriva och är längre än handskrivna. Det finns också tendenser till att datorer gör att eleverna kan fokusera på innehållet i sin text och att svaga skribenter skriver bättre. Dessutom upplevs det som väldigt orättvist att vissa elever får skriva uppsatser på dator och andra inte. Mot denna bakgrund föreslår vi att elever i årskurs 9 i grund- skolan och årskurs 10 i specialskolan samt i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå ska skriva uppsatser i de nationella proven på dator. I begreppet dator ingår olika datorer, 22 (2014). Rapport av uppdrag avseende utprövning av Focus: Writing med stavnings- och grammatikkontroll. En stegvis digitalisering av nationella prov t.ex. stationära och bärbara datorer samt pc och Macdatorer, men också exempelvis surfplattor med tangentbord. Denna bestäm- melse föreslår vi ska införas . Fram till dess ges de skolor som ännu inte har en tillräcklig tillgång till datorer möj- lighet att fullt ut bygga upp sin tekniska beredskap. Vår bedömning är att de flesta skolor har tillgång till datorer så att eleverna i årskurs 9 i och i gymnasieskolan kan skriva upp- satserna på dator. Som tidigare nämnts går det lite drygt en elev per dator i gymnasieskolan och cirka två elever per dator i årskurserna 7–9. Det bör innebära att alla elever som läser en viss kurs i gymnasieskolan och samtliga elever i årskurs 9 i en skola kan använda datorer för att skriva uppsatserna i proven. Problemet är dock att det finns relativt stora skillnader i dator- tillgång mellan olika skolor. Därför kan det finnas skolor som behöver investera i hårdvara för att klara kravet att eleverna ska skriva uppsatserna på dator. Som framgår av avsnitt 15.4.3 bedömer vi att sådana inköp av hårdvara inte bör bekostas av staten. Förutom att bygga upp sin tekniska beredskap behöver skolorna kunna garantera ett säkert digitalt genomförande av uppsatserna. Det handlar bl.a. om att undvika fusk, t.ex. genom att elever får tillgång till internet eller stavnings- och grammatikkontroller. För en del elever, t.ex. med vissa typer av funktionsnedsättning, är det inte möjligt att skriva uppsatserna på dator. Vi föreslår därför att rektorn får besluta att en elev inte behöver skriva uppsatserna på dator om det finns sådana särskilda skäl. Utöver att det bidrar till en mer likvärdig provsituation och bedömning anser vi att förslaget att uppsatserna i proven ska skrivas på dator kommer att fungera som en startpunkt för en kommande digitalisering av proven. En reglerad rätt för eleverna att använda dator i vissa av delproven ställer krav på samtliga huvud- män och rektorer att kunna tillhandahålla datorer och att kunna garantera säkerheten i genomförandet av dessa delprov. På så sätt tjänar förslaget som en första insats i processen med en digital- isering av de nationella proven. En stegvis digitalisering av nationella prov 9.3Steg 2: En försöksverksamhet med datorbaserade prov Utredningens förslag: En försöksverksamhet med dator- baserade nationella prov ska inledas. Försöksverksamheten ska pågå 2018–2021. Utredningen om förbättrade resultat i grundskolan23 behandlade frågan om försöksverksamheter. Av den utredningens betänkande24 framgår att ett försök gör det möjligt att identifiera och förebygga oavsedda konsekvenser. Olika föreställningar kan testas om på vilket sätt en åtgärd kommer att påverka ett visst problem och om åtgärden kommer att åstadkomma ett visst förväntat resultat. Dessutom kan en försöksverksamhet ge svar på om det finns stora variationer i hur en reform eller förändring genomförs. Enligt betänkandet finns det flera fördelar med att genomföra en försöks- verksamhet inför en reform eller större förändring. Genom att pröva i liten skala kan man undvika misstag i full skala. En försöks- verksamhet kan därför lämpa sig när utfallet av en åtgärd inte i förväg kan förutses genom resultat från tidigare forskning och utvärdering. I ett försök är det också möjligt att lära av de erfaren- heter försöket ger och vid behov göra justeringar innan reformen eventuellt permanentas. I många andra länder genomförs, som tidigare nämnts, dator- baserade nationella prov. Det finns alltså en hel del lärdomar att dra. har varje land sina egna unika förutsättningar. De nationella proven har olika syften och används på olika sätt. Därför är det svårt att förutse utfallet av en digitalisering av de svenska proven, trots att det finns internationell forskning och utvärdering. har även inhemsk erfarenhet av datorbaserade prov genom sfi-proven som var digitaliserade 2009–2012. Dessutom genomfördes en pilotstudie i engelska och en i matematik. Såväl sfi-proven som pilotstudierna ger värdefulla erfarenheter. Sfi- proven riktade sig dock mot en målgrupp som är svår att jämföra med elever i grund- eller gymnasieskolan. 23 Kommittédirektivet Förbättrade resultat i (dir. 2012:53). 24 Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12). En stegvis digitalisering av nationella prov pilotstudierna genomfördes också och när det handlar om digitalisering förändras de tekniska förutsättningarna snabbt . Av dessa anledningar är det svårt att utifrån sfi- proven och pilotstudierna dra några långtgående slutsatser av betydelse för en kommande digitalisering av de nationella proven i grund- och gymnasieskolan. genomförde en utprövning av digitala provuppgifter. Då användes dock främst nuvarande pappersbaserade uppgifter. Enligt utredningens uppfattning behövs mer kunskap för att ska kunna digitalisera de nationella proven i full skala. Det finns goda skäl för att börja inhämta dessa kunskaper i liten skala. Därför föreslår vi att en försöksverksamhet med dator- baserade nationella prov ska inledas. Försöksverksamheten ska pågå 2018–2021. I avsnitt 11 återkommer vi med förslag om utformningen av försöket. 9.4Steg 3: Införandet av nya digitala nationella prov i full skala Utredningens förslag: Försöksverksamheten ska utmynna i att nya digitala nationella prov kan införas i full skala. Målsätt- ningen ska vara att alla prov är digitaliserade 2022. Utredningens bedömning: I samband med införandet av de nya digitala proven i full skala bör rektorer och lärare erbjudas utbildning. Det bör också finnas provuppgifter som eleverna kan göra som förberedelse inför proven. De nationella bedömningsstöden bör vara digitaliserade som de nationella proven, dvs. bör ansvara för processen att digitalisera bedömningsstöden. 9.4.1Nya digitala nationella prov i full skala Försöksverksamheten ska, enligt utredningens förslag, utmynna i att nya digitala nationella prov kan införas i full skala. Det handlar då om nya digitala prov i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 6 och 9 i samt i En stegvis digitalisering av nationella prov Samma prov ska användas i sameskolan i årskurs 6, i specialskolan i årskurs 7 och 10 samt inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Vi föreslår vidare att målsättningen ska vara att alla prov är digitaliserade 2022, dvs. året efter att försöksverksamheten är avslutad. Rektorer och lärare bör erbjudas utbildning och eleverna bör ha tillgång till provuppgifter Införandet av nya digitala prov i full skala innebär en stor för- ändring för såväl elever som lärare, rektorer och huvudmän. För att ge goda förutsättningar för införandet är det viktigt att rektorerna tar ansvar för förändringen och inför den bland sina lärare. Det kräver kunskap om de digitala proven, t.ex. om nya uppgiftstyper och om tekniska lösningar för genomförandet. Även lärarna behöver kunskap om dessa frågor för att kunna genomföra och bedöma proven samt förbereda eleverna på dem. Generellt uppger lärare också att de behöver utveckla sin digitala kompetens25. Av dessa anledningar anser utredningen att rektorer och lärare bör erbjudas utbildning i samband med införandet av de nya digitala proven. I avsnitt 6.1 föreslår vi utbildningsinsatser kopplade till det nya systemet för kunskapsbedömning. Utbildningen som gäller digitala prov kan, om bedömer det rimligt, ingå som en del i dessa insatser. Ett annat alternativ kan vara att genomföra utbildningen om digitala prov i samband med den kompetens- utvecklingsinsats som gäller digitala lärresurser och verktyg i de nationella skolutvecklingsprogram som har fått i upp- drag att ta fram och genomföra.26 För elevernas del anser vi att det bör finnas provuppgifter som eleverna kan göra som förberedelse inför de digitala proven. Upp- gifterna bör vara publicerade på internet så att eleverna kan genomföra dem på eget initiativ. En lärare kan därigenom också använda provuppgifterna i sin undervisning. innan proven genomförs digitalt 2022 bör uppgifter finnas på internet. 25Se avsnitt 4.3. 26Utbildningsdepartementet (2015). Uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram. U2013/02553/S. U2013/01285/S. U2015/00941/S. U2015/00299/S. U2015/03844/S. En stegvis digitalisering av nationella prov 9.4.2Nationella bedömningsstöd bör också vara digitaliserade Enligt utredningens förslag kommer det i det nya nationella system för kunskapsbedömning som vi föreslår att ingå nationella bedöm- ningsstöd.27 Dessa kommer att vara obligatoriska och ha ett diagnos- tiskt syfte för matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 1 och 3.28 I övrigt kommer de nationella bedömningsstöden att vara frivilliga och ha ett betygsstödjande, ett diagnostiskt eller ett formativt syfte. Vi anser att de nationella bedömningsstöden bör vara digitali- serade som de nationella proven, dvs. bör ansvara för processen att digitalisera bedömnings- stöden. Precis som för proven finns det flera fördelar med digitala bedömningsstöd. En viktig aspekt är att ett digitalt genomförande gör att man med automatik kan få ut information om genom- förandeprocessen och om hur elever har löst uppgifterna. En fråga som särskilt bör beakta är hur de obliga- toriska diagnostiska nationella bedömningsstöden i årskurs 1 och 3 bör hanteras. I dessa årskurser är datortillgången generellt sett lägre än i de senare årskurserna. Det är också vanligare att eleverna har tillgång till surfplattor i de tidiga årskurserna i stället för datorer. Dessutom kan eleverna i dessa årskurser vara mer ovana att arbeta med datorer i undervisningen och känna sig mer bekväma med att t.ex. skriva texter och lösa matematiska uppgifter med papper och penna. 27Se även avsnitt 6.1 och 6.3. 28Se även avsnitt 8.1.8. 10En mer likvärdig bedömning av nationella prov I det här avsnittet lämnar utredningen förslag som kan leda till en mer likvärdig bedömning av de nationella proven. Förslagen inne- bär i korthet följande: Elevlösningar av de nationella proven ska vara avidentifierade. En försöksverksamhet med extern bedömning av nationella prov ska bedrivas inom ramen för försöket med datorbaserade nationella prov och pågå 2018–2021. En del som ska prövas i försöksverksamheten är medbedömning av elevlösningar. 10.1Elevlösningar av de nationella proven ska vara avidentifierade Utredningens förslag: Elevlösningar av de nationella proven ska vara avidentifierade vid bedömningen i de fall proven har genomförts på dator. Om det finns särskilda skäl får rektorn dock besluta att en elevlösning inte ska vara avidentifierad för den bedömande läraren. Utredningens bedömning: bör i sina före- skrifter reglera hur elevlösningar av proven ska avidentifieras. En mer likvärdig bedömning av nationella prov 10.1.1En oberoende bedömare ger generellt sett lägre provbetyg än den undervisande läraren Såväl Statens skolinspektion1 som utvärdering (IFAU)2 har visat att en obero- ende bedömare som inte känner till elevens identitet ger lägre provbetyg på nationella prov än den undervisande läraren.3 IFAU:s förklaring är att personliga relationer mellan läraren och eleven kan leda till en för generös bedömning av proven. Skolinspektionens förklaring är att det kan vara svårt för den undervisande läraren att förhålla sig objektiv vid bedömningen av sina egna elevers prov. Det finns också en del forskning4 som tyder på att elever som tillhör grupper som i allmänhet uppvisar goda studieresultat i års- kurs 9 i och i gymnasieskolan får något högre prov- betyg av den undervisande läraren än elever som tillhör andra grupper, trots att de oberoende bedömarna anser att elevlösningarna av proven är likvärdiga.5 De ovanstående resultaten visar att den undervisande läraren gör generösare bedömningar av de nationella proven än en oberoende bedömare. Dessutom framkommer att det spelar roll om en elev tillhör en grupp som i allmänhet uppvisar goda studieresultat. Enligt utredningens bedömning är det vanskligt att tala om vem som gör rätt och vem som gör fel; det går inte att säga att den undervisande läraren gör en felaktig bedömning medan den obero- ende bedömaren gör en korrekt. Snarare är det så att det är svårt att bedöma komplexa uppgifter. Det är också väl belagt att oberoende bedömare brukar vara strängare än undervisande lärare och att upp- 1Skolinspektionen (2010). Kontrollrättning av nationella prov i och gymnasie- skolan. Dnr 2009:2796; Skolinspektionen (2011). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013; Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. 2Tyrefors Hinnerich, B., , E. & , M. (2010). Diskrimineras pojkar i skolan? 3Se även avsnitt 3.5.2. 4Tyrefors Hinnerich, B. & Vlachos, J. (2013). Systematiska skillnader mellan interna och externa bedömningar av nationella prov – en uppföljningsrapport. Bilaga till Skolinspektionens rapport är för stora. 5Med grupper som i allmänhet uppvisar bättre studieresultat avses här flickor, elever med svensk bakgrund, elever vars båda föräldrar är högutbildade och elever som är födda tidigt . En mer likvärdig bedömning av nationella prov satsprov bedöms olika.6 Ju mer komplex en uppgift är, desto lägre blir överensstämmelsen mellan olika bedömare. Lägst överens- stämmelse bland skriftliga uppgiftstyper har uppsatser.7 kan man inte utesluta att den undervisande läraren i viss utsträck- ning omedvetet låter sig påverkas av den personliga relationen till eleven eller av sina föreställningar om honom eller henne. 10.1.2En avidentifiering av elevernas provsvar förordas Några av de elever vi har träffat vid våra skol- och huvudman- nabesök upplever att den personliga relationen till läraren påverkar bedömningen av de nationella proven. Om läraren och eleven inte kommer överens kan det, enligt dessa elever, påverka resultaten. Det kan också påverka bedömningen om eleven vanligtvis presterar bra; även om en högpresterande elev misslyckas på provet kan hon eller han få en mer generös bedömning. Eleverna anser att lärarens förutfattade meningar om en elev tycks påverka provresultaten. Många av de elever som vi har träffat och alla elevorganisat- ionerna är av uppfattningen att elevernas lösningar av de nationella proven bör vara avidentifierade så att läraren inte vet vilken elevs lösning hon eller han bedömer. Även Skolinspektionen8 har tidigare förordat ett bedömnings- förfarande där elevens identitet är okänd för den lärare som bedömer provet. Ett sådant förfarande hindrar inte, enligt myndigheten, att läraren får ta del av elevens lösning och då vet vems den är. har Skolinspektionen dock visat att avidentifiering har liten eller ingen effekt. I myndighetens senaste redovisning av sin ombedömning av nationella prov9 kan man inte se några tydliga tendenser att avidentifierade prov bedöms mindre generöst än prov där läraren känner till elevens identitet. En möjlig förklaring som 6Borgström, E. & , P. (2014). Bedömarvariation: Balansen mellan teknisk och hermen- eutisk rationalitet vid bedömning av skrivprov. Språk & Stil, (24): s. 133–165. 7Se även avsnitt 3.5.3. 8Skolinspektionen (2010). Kontrollrättning av nationella prov i och gymnasie- skolan. Dnr 2009:2796; Skolinspektionen (2011). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013. 9Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Skolinspektionen ger är att den undervisande läraren i många fall kan avgöra vilken elev som har skrivit provet även om det av- identifierats, t.ex. genom handstil eller uttryckssätt. När det gäller elever med funktionsnedsättning finns det, enligt de intressenter vi har träffat, både för- och nackdelar med av- identifiering av prov. Fördelen är att elevernas kunskaper inte ned- värderas. Nackdelen att bedömaren inte känner till vilka anpass- ningar som har gjorts för den enskilda eleven och i många fall inte heller är bekant med funktionsnedsättningen som sådan. 10.1.3Elevlösningar av de nationella proven ska vara avidentifierade Trots att Skolinspektionen har visat att avidentifiering har liten effekt för hur generöst ett prov bedöms anser utredningen att det finns fördelar med att läraren inte känner till elevens identitet vid bedömningen. Det är, som tidigare nämnts, väl belagt att obe- roende bedömare brukar vara strängare än undervisande lärare. Hur mycket av den strängheten som beror på att den oberoende bedömaren inte känner till elevens identitet är oklart, men det är möjligt att en del av den generösare bedömningen beror på dels att den personliga relationen påverkar, dels att den undervisande läraren har svårt att förhålla sig objektiv vid bedömningen av sina egna elevers prov. Dessutom upplever vissa elever bedömningen som orätt- vis. Enligt dessa elever kan, som tidigare nämnts, den personliga relationen till läraren påverka både positivt och negativt. Många elever och alla elevorganisationer förordar avidentifiering för att bedömningen av proven ska bli, eller åtminstone upplevas som, mer rättvis. I avsnitt 9 föreslår vi att uppsatser i de nationella proven ska skrivas på dator fr.o.m. och att alla prov ska vara digitaliserade 2022. När en text är skriven på dator är det svårare för läraren att identifiera skribenten. Läraren kan förvisso känna igen elevens sätt att skriva, men det finns ingen handstil som avslöjar vem som har skrivit texten. Därför anser vi att datorskrivna texter kan vara aktuella att avidentifiera. För en handskriven text eller redovisad lösning tjänar avidentifieringen inte sitt syfte efter- som handstilen sannolikt identifierar eleven. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Mot denna bakgrund föreslår vi att elevlösningar av de nation- ella proven ska vara avidentifierade vid bedömningen i de fall proven har genomförts på dator. Det innebär att den lärare som bedömer en elevlösning inte ska känna till vilken elev det gäller. Om det finns särskilda skäl får rektorn dock besluta att en elevlös- ning inte ska vara avidentifierad för den bedömande läraren. Ett särskilt skäl skulle t.ex. kunna vara att en elevs funktionsnedsätt- ning gör att det missgynnar eleven att få en anonymiserad bedöm- ning. I ett första steg innebär förslaget att elevernas uppsatser kommer att vara avidentifierade Förslaget innebär i ett första steg att elevernas uppsatser10 i årskurs 9 i , årskurs 10 i specialskolan, i gymnasieskolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå vid bedöm- ningen ska vara avidentifierade. I ett andra steg innebär förslaget att samtliga elevlösningar kommer att vara avidentifierade I takt med att de nationella proven digitaliseras ges förutsättningar för att också avidentifiera alla elevlösningar. Utredningens förslag innebär i ett andra steg att samtliga elevlösningar av proven i alla årskurser ska vara avidentifierade vid bedömningen. Detta bör kunna ske då alla prov är tänkta att vara datorbas- erade.11 kommer vissa delar av de nationella proven att vara digitaliserade för de elever som ingår i försöksverksam- heten med datorbaserade prov. Dessa elevlösningar ska också vara avidentifierade. Muntliga delprov kan vara svåra att avidentifiera, bl.a. för att den bedömande läraren ofta sitter med i provsituationen och för att det i efterhand kan vara svårt att bedöma ett muntligt samtal utan att 10Med uppsats avses de delprov som handlar om skriftlig framställning. I de nuvarande proven är det delprov C i ämnena engelska, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 samt i kurserna engelska 5, engelska 6 och svenska/svenska som andraspråk 1 som avses. I kursen svenska/svenska som andraspråk 3 är det delprov A som avses. 11Se även avsnitt 9.4. En mer likvärdig bedömning av nationella prov känna till elevernas identitet. vet vi inte hur muntliga del- prov kommer att vara utformade i ett digitalt system, förutom att vi har angett att de muntliga delproven bör spelas in (se avsnitt 8.1.12). Kanske kommer det att vara möjligt att avidentifi- era muntliga delprov i vissa delar eller i sin helhet.