sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — För de fristående huvudmän där kontaktuppgifter inte fanns tillgängliga inhämtades dessa dels med hjälp av huvudmannaregister och dels genom sökning på huvudmännens egna hemsidor. I vissa fall har inte en fysisk persons e-postadress kunnat identifieras, något som enbart gäller fristående huvudmän. För dessa har istället en allmän e-postadress använts. I uppma- nades respondenterna att vidarebefordra enkätundersökningen till den person inom huvudmannens organisation som är ansvarig för frågor gällande kartläggning och uppföljning av elevers kunskapsut- veckling. Med hjälp av huvudmannaregister har även data sam- lats in som redovisar antal elever och antal skolor inom huvudman- nens verksamhet. Dessa data bygger på uppgifter från /15 vilket innebär att huvudmän som startat verksamhet senare inte ingått i urvalet. Den totala populationen bestod av 799 respondenter, varav 290 utgjordes av kommunala huvudmän och 509 av fristående huvud- män. Med utgångspunkt i huvudmannaregister där samtliga huvudmän finns sammanställda kan vi konstatera att e-postadresser har identifierats till samtliga huvudmän som bedriver grundskola i årskurs 1–3 och förskoleklass med undantag för even- tuella huvudmän som startat verksamhet senare än /15. 2 Bisnode är ett analysföretag som bland annat levererar underlag, exempelvis i form av data- baser med kontaktinformation. Enkätundersökningen genomfördes som en webbenkät med hjälp av enkätverktyget SurveyXact. Den hos huvudmannen ansvariga perso- nen fick ett mail skickat till sig med en länk till undersökningen som innehöll 13 frågor. Undersökningen fanns tillgänglig för svar . Två påminnelser med uppmaning om att besvara enkäten skickades ut . Svarsfrekvensen uppgick till , vilket innebär att 351 huvudmän deltagit i undersökningen. Vissa respondenter har därtill påbörjat enkäten men inte avslutat, om dessa räknas in i totalen blir svarsfrekvensen . Figur 1 Svarsfrekvens, total Distribuerad (ej svarat) Vid sammanställning av svarsfrekvensen uppdelad på fristående respektive kommunala huvudmän har av samtliga 290 kommuner besvarat enkäten och av de fristående huvud- männen. Mot bakgrund av en acceptabel svarsfrekvens har uppnåtts från kommunala huvudmän, som ansvarar för samtliga kommunala skolor i kommunen och därmed i allmänhet har ett större antal elever inom sin verksamhet jämfört med en fristående huvudman, är underlaget från enkätundersökningen därför relativt starkt i detta avseende. Figur 2 Svarsfrekvens, andel per ägarform Distribuerad (ej svarat) Figur 3 Svarsfrekvens, andel per antal elever inom huvudmannens område Figur 4 Svarsfrekvens, andel per antal skolor inom huvudmannens område Trots utskick av två påminnelser har en relativt stor andel inte besva- rat enkätundersökningen. Den största andelen av de som inte besvarat enkäten är fristående huvudmän. Detta bör tas i beaktande vid uttolkning av resultaten. En anledning till bortfallet skulle kunna vara att några av e-postadresserna till de fristående huvudmännen inte kunnat spåras till en individ. Istället har enkäten skickats till en allmän e-postbrevlåda vilket kan ha inneburit att enkäten inte vidare- befordrats till rätt person. I så stor utsträckning som möjligt fanns ambitionen att identifiera en person med en e-postadress men då detta inte fullt var möjligt kan det delvis vara orsaken till bortfallet från de fristående huvudmännen. För att få en uppfattning om hur resultaten från enkätundersök- ningen skulle sett ut vid ett scenario då samtliga respondenter i population besvarat enkäten har Ramböll beräknat viktade resultat för några av enkätens frågor. Viktningen bygger på hypotesen att respondenter från respektive kategori svarar på samma sätt och att förhållandet mellan svarsalternativen ser lika ut vid en uppviktning. Utifrån detta har nya frekvenser räknats fram för fyra av enkätens Viktningen ger således en bild över hur totala antalet huvud- män uppfattar en viss fråga. De viktade resultaten i form av tabeller finns i bilaga 5. Även om viktningen bygger på en hypotes som inte är testad kan de omräknade resultaten ses som ett komplement till resultaten från de respondenter som deltagit i enkätundersökningen. Det är också viktigt att nämna att några av frågorna i enkäten innehåller ett visst bortfall när respondenten valt att inte svara på en specifik fråga. Vid genomförande av webbaserade enkätundersök- ningar finns möjligheten att låta respondenten tvingas svara på frågan för att kunna gå vidare i enkäten. Risken med ett sådant förfarande är att respondenter slutar svara på undersökningen och antalet slut- förda enkäter blir därmed färre. I denna enkätundersökning har frågorna därför varit frivilliga för svar. Nackdelen med detta tillväga- gångssätt är att det kan leda till visst bortfall per fråga, något som dock inte heller hade gått att styra över vid distribution av postala enkäter. I enkätundersökningen har bortfallet per fråga legat på i genomsnitt 7–. För de frågor där detta varit särskilt tydligt har det också uttryckts i texten. Ett alternativ för att minska bortfallet per fråga hade varit att föra in svarsalternativet ”Vet ej” i högre grad. kan de bortfall som finns för vissa frågor i denna enkätundersökning tolkas som att respondenten antingen inte haft kännedom om svaret eller att frågan inte upplevts som relevant, något som kan tolkas som ett resultat i sig. Sammanfattningsvis bedömer Ramböll att enkätundersökningens resultat kan fungera som ett bra underlag för att få en bild av hur huvudmän kartlägger och följer upp resultat av elevers utveckling. Resultatet har starkast validitet vad gäller gruppen kommunala huvudmän samt huvudmän med fler än 2 000 elever inom verksam- heten där över hälften av totala populationen från de respektive grupperna besvarat enkäten. För fristående huvudmän samt huvud- män med färre än 2 000 elever inom området bör dock resultatet tolkas med försiktighet då andelen svarande understiger av populationen. För dessa grupper kan de viktade resultaten använ- das i syfte att få en mer enhetlig bild. Rapporten är efter detta inledande kapitel 1 disponerad i fem avsnitt. Kapitel 2 redogör för huvudmännens användning av resultat från nationella prov i årskurs 3. I kapitel 3 presenteras resultat kopplat till andra kartläggningar huvudmännen gör och hur dessa används. Kapitel 4 redovisar hur huvudmännen uppfattar nya bedömningsstöd och hur de planerar att användas. I kapitel 6 sam- manfattas enkätundersökningens resultat med utgångspunkt i de frågeställningar som redovisas i avsnitt 1.1. Till rapporten hör också fem bilagor. Bilaga 1 innehåller en del av enkätundersökningen som av utrymmesskäl inte ligger i huvudrap- porten. I bilagan presenteras en sammanställning av de kartläggningar som huvudmän beskrivit görs i förskoleklass och årskurs 1–3. Bilaga 2 innehåller en sammanställning av fritextsvar på frågan om hur huvudmän förändrat sitt arbete till följd av den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd. I Bilaga 3 finns en samman- ställning av de kommentarer som respondenten haft möjlighet att lämna i enkätundersökningens sista fråga. Bilaga 4 innehåller viktade resultat för några av enkätundersökningens frågor. I bilaga 5 finns enkätundersökningens frågor i sin helhet. 2Resultat från nationella prov i årskurs 3 används främst som statistik 2.1Kartläggningar från nationella prov i årskurs 3 används främst som statistik om elevers kunskapsutveckling Resultaten från de nationella proven i årskurs 3 används i första hand för att ta fram statistik om elevers kunskapsutveckling. Detta uppger av huvudmännen. Därefter används resultaten främst för att skapa underlag för att planera undervisningen och att fatta beslut om åtgärder som behövs för olika elever. Drygt hälften uppger vidare att speciallärare eller specialpedago- ger använder resultaten i sitt arbete och att resultaten även kan användas för resursfördelning. har i fritextsvar uppgett andra användningsområde än svarsalternativen. Av dessa framkom- mer dels mer fördjupade eller kompletterande svar utifrån de förbe- stämda svarsalternativen, och dels andra användningsområden. Huvudmännen uppger här framförallt tre områden som resultaten används för: •Som underlag för allmän bedömning och som ett bidrag i arbetet med likvärdig bedömning mellan lärare •Som resultatuppföljning och analysunderlag till huvudmannens övergripande uppföljningsarbete •Som ett led i att identifiera kompetensutvecklings- och fortbild- ningsinsatser för lärare. Figur 4 presenterar resultaten i sin helhet. Figur 4 Hur har resultaten från de nationella proven använts? Få statistik om elevers resultat Av klasslärarna för att planera undervisningen Fatta beslut om vilka åtgärder som ska sättas in för olika elever Av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervisningen Fatta beslut om hur resurser ska fördelas Not: N = 351, varav 159 kommunala huvudmän och 191 fristående huvudmän Not: N = 127 (Färre än 200 elever), 56 (201–500 elever), 36 (501–1 000 elever), 44 (1 001–2 000 elever), 22 (2 001–3 000 elever), 27 (3 001–5 000 elever), 15 (5 001–10 0000 elever), 9 (10 001–20 000 elever), 2 (Fler än 20 000 elever) Not: I enkäten har flervalsalternativ varit möjliga 2.1.1Speciallärare och specialpedagoger hos kommunala huvudmän använder nationella provresultat i sitt arbete i högre grad än fristående huvudmän Speciallärare/specialpedagoger hos kommunala huvudmän är något mer benägna att ta hjälp av nationella provresultat i sitt arbete i jäm- förelse med fristående huvudmän. Däremot tycks fler fristående huvudmän jämfört med motsvarighet använda resultat från nationella prov som underlag för att fördela resurser inom till skolor och elever. till helheten indikerar resultatet att kommunala huvudmän i något i högre utsträckning generellt använder resultat från nationella prov för fler syften i jämförelse med fristående huvudmän. Kommunala huvudmän har alltså i högre grad uppgett att de använder nationella provresultat på fler sätt än vad fristående huvudmän gör, även om skillnaderna för några användningsområden är marginella. Både kommunala och fristående huvudmän använder i hög grad (för båda grupper) resultaten från de nationella proven för att besluta om åtgärder som behövs för olika elever. Hos kommunala huvudmän tycks det även vara något vanligare att resul- taten används i planeringssyfte. Figur 5 Sammanställning av frågan ”Hur har resultaten från de nationella proven använts?” uppdelat på respektive fristående huvudman Få statistik om elevers resultat* Av klasslärarna för att planera undervisningen** Fatta beslut om vilka åtgärder som ska sättas in för olika elever Av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta*** Av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervisningen Fatta beslut om hur resurser ska fördelas**** Not: N = 351 (= 159, fristående = 191) Sammanfattningsvis indikerar resultaten att kommunala och fristå- ende huvudmän delvis skiljer sig åt gällande hur provresultat används, där den tydligaste skillnaden ligger i hur speciallärare/specialpedago- ger tar del av nationella provresultat. Det kan även vara värt att framhålla den högre andelen kommunala huvudmän som uppgett egna svar (svarsalternativet ”På annat sätt”) i enkätundersökningen. Ett antal av dessa svar rör som ovan nämndes provresultatens användning för analys och underlag till huvudmannens övergripande uppföljningsarbete. I flera av dessa kommentarer nämns att resulta- ten används som underlag till förvaltning och/eller nämnd, vilket kan förklaras av att fler kommunala huvudmän i jämförelse med fri- stående huvudmän i högre grad analyserar nationella provresultat på huvudmannanivå snarare än på skolenhetsnivå. Detta i sin tur kan bero på den kommunala förvaltningsorganisationens ansvar för resultatredovisning gentemot nämnd, vilket ofta inte fungerar på samma sätt hos en fristående huvudmän. 2.1.2Verksamhetens storlek tycks inte tydligt påverka hur resultat från nationella prov används Det finns inga tydliga skillnader i hur resultaten från nationella prov används beroende på verksamhetens storlek, d.v.s. om huvudmannen är ansvarig för många eller få elever. Ett undantag är speciallärares och specialpedagogers arbete med provresultaten. Speciallärare och specialpedagoger i verksamheter där en huvudman har ett större ansvarsområde använder i högre utsträckning provresultaten än i verksamheter med färre elever. av huvudmän med färre än 200 elever har speciallärare/specialpedagoger som använder kartläggningar från nationella prov till att avgöra med vilka elever de ska arbeta, medan av huvudmän med mellan 5 000–10 000 elever uppger att speciallärarna använder provresultaten för detta ändamål. En möjlig förklaring skulle kunna vara att speciallärarorga- nisationen hos mindre huvudmän inte kräver större kartläggningar från exempelvis nationella prov för att identifiera vilka elever som har behov av extra stöd från speciallärare och specialpedagoger, men att det blir ett allt viktigare verktyg ju fler elever som finns inom huvudmannens område. Tabell 1 Sammanställning av frågan ”Hur har resultaten från de nationella proven använts?” uppdelat på antal elever inom huvudmannens område För att få statistik om elevers Av klasslärarna för att planera För att fatta beslut om vilka åt- gärder som ska sättas in Av speciallärare/specialpeda- goger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska Av speciallärare/specialpeda- goger för att planera För att fatta beslut om hur Not: Färgkoderna indikerar svarsandelens storlek, ju högre andel desto grönare färg. Ju fler skolor som finns inom huvudmannens område, desto vanli- gare tycks det vara att speciallärare/specialpedagoger använder nationella provresultat i sitt arbete. När det gäller användning av resultat för statistikinhämtning, för att planera undervisningen och för att besluta om åtgärder för olika elever tyder enkätresultaten på att detta används genomgående av såväl större som mindre huvud- män. Tabell 2 Sammanställning av frågan ”Hur har resultaten från de nationella proven använts?” uppdelat på antal skolor inom huvudmannens område För att få statistik För att fatta beslut om vilka åtgärder som ska sättas in för olika elever (extra anpass- ningar, särskilt stöd, att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser Av speciallärare/spe- För att fatta beslut om hur resurser ska för- Not: Färgkoderna indikerar svarsandelens storlek, ju högre andel desto grönare färg. Sammanfattningsvis kan konstateras att skillnader i hur nationella provresultat används mellan större och mindre huvudmän med avse- ende på antal elever och antal skolor är störst kopplat till hur special- lärare/specialpedagoger använder kartläggningar i sitt arbete. 3Över av huvudmännen genomför egna kartläggningar 3.1De ﬂesta av huvudmännen gör egna kartläggningar av elevers utveckling. av respondenterna uppger att de utöver de nationella proven i årskurs 3 genomför egna kartläggningar av elevers kunskapsutveckling i läsning, skrivning och matematik. Resultatet är likartat mellan kommunala och fristående huvudmän, av kommunala huvudmän genomför andra kartläggningar mot 84 pro- cent av de fristående huvudmännen. Av de få huvudmän som uppgett alternativet ”Ej relevant” på frågan anger några att huvudmannen inte bedriver skola inom årskurs 1–3. Dessa huvudmän har funnits med i urvalet av enkätundersökningen men har av okänt skäl hamnat där av misstag. Mot bakgrund av att dessa varit så få anses detta inte påverka resultatet i sin helhet. Figur 6 presenterar total andel svarande. Figur 6 Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/ eller ? Not: N = 355 3.1.1Att genomföra kartläggningar är lika vanligt oavsett huvudmannens storlek Det finns inga tydliga skillnader kopplat till storleken på huvudman- nens ansvarsområde gällande i vilken utsträckning egna kartlägg- ningar görs vid sidan av nationella prov i årskurs 3. Oavsett om huvudmannen har ansvar för få elever eller ansvar för många elever genomförs i stor utsträckning egna kartläggningar. Kategorin huvudmän med 20 001 elever eller fler sticker ut, men det är viktigt att notera att endast tre huvudmän ingår i kategorin 20 001 elever eller fler, varför detta resultat skiljer sig åt i jämfört med övriga. Figur 7 Sammanställning av andel som uppgett alternativ ”Ja” på frågan ”Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/eller ?” uppdelat på antal elever inom huvudmannens område Not: N = 127 (Färre än 200 elever), 57 (201–500), 36 (501–1000), 47 (1001–2000), 22 (2001–3000), 28 (3001–5000), 18 (5001–10 000), 9 (10 001–20 000), 3 (Fler än 20 000 elever) Med undantag för huvudmän med 11–20 skolor inom sitt område, indikerar svaren att det tycks vara något ovanligare att genomföra kartläggningar av elevers kunskapsutveckling ju fler skolor som finns inom huvudmannens ansvarsområde. En tänkbar förklaring till detta skulle kunna vara att denna typ av ansvar för kartläggningar ligger på skolenheterna själva och att de därmed inte initieras på huvudman- nanivån. Figur 8 Sammanställning av andel som uppgett alternativ ”Ja” på frågan ”Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/ eller ?” uppdelat på antal skolor inom huvudmannens område 6-10 skolor 11-20 skolor21-40 skolor41-80 skolor Not: N= 224 (Färre än 1–5 skolor), 55 (6–10), 43 (11–20), 19 (21–40), 10 (41–80), 0 (Fler än 80 skolor) 3.2Uppföljning av kunskapsutveckling i fonologisk medvetenhet i förskoleklass samt läsning är vanligast förekommande bland huvudmännen Att följa upp elevers kunskapsutveckling i fonologisk medvetenhet i förskoleklass samt i läsning för årskurs 1–3 uppges vara vanligast förekommande. Detta anger av huvudmännen. Kartläggning av matematisk utveckling görs i genomsnitt av 60 pro- cent av huvudmännen i förskoleklass och i års- kurs 1–3. Det är något mindre vanligt att följa upp kunskaper i ord- förråd respektive skrivning. av huvudmännen följer upp utveckling av ordförråd i förskoleklass. Uppföljning av skrivutveck- ling i årskurs 1–3 genomförs i genomsnitt av . Omfattningen av olika kartläggningar presenteras närmare i avsnitten nedan. 3.2.1Friskolor kartlägger kunskapsutveckling i förskoleklass i något större utsträckning än kommunala skolor I förskoleklassen är kunskapskartläggning i fonologisk medvetenhet vanligast förekommande, vilket av huvudmän- nen gör. Mindre vanligt är test av ordförråd, något som dessutom tycks genomföras i lägre grad bland kommunala huvudmän jämfört med fristående huvudmän. Över hälften av huvudmännen genomför kartläggningar i grundläggande matematiska färdigheter. Även här tycks fristående huvudmän genomföra dessa kartläggningar i högre utsträckning. Knappt en femtedel uppger att kartläggningar görs inom andra områden. Av dessa nämns dels specifika kartläggningsmaterial som DLS och Bornholmsmodellen, och dels mer övergripande kartlägg- ningar som inte direkt är kopplat till läs- och skrivutveckling eller matematik. Flera uppger bland annat att de genomför kartläggningar av social utveckling och motoriska färdigheter hos eleverna. Några respondenter nämner också att kartläggning sker av språklig utveck- ling eller av läsförståelse. Ytterligare några respondenter uppger att andra kartläggningar görs men vilka som genomförs beslutas av de respektive skolenheterna och inte på huvudmannanivå. Figur 9 Områden inom vilka kartläggningar genomförs uppdelat på kommunala respektive fristående huvudmän – förskoleklass Not: N = 285, varav 125 kommunala och 160 fristående. 3.2.2Elever i årskurs 1 följs i störst utsträckning upp i läsutveckling och oftare i fristående verksamhet än i Huvudmän som genomför kunskapskartläggningar i årskurs 1 upp- ger att läsutveckling är mest förekommande att följa upp. Skillnaden mellan kommunala och fristående huvudmän är marginell. I jämförelse med kartläggning av kunskaper i läsning uppger huvudmännen att det är något mindre vanligt är att följa upp skrivut- veckling. Det tycks dessutom vara mindre förekommande att kom- munala huvudmän gör dessa uppföljningar, uppger att de genomförs, mot av fristående huvudmän. Liknande skillnader kan även ses vad gäller kartläggning av mate- matisk utveckling i årskurs 1. av fristående huvud- män följer upp eleverna i matematik och av kom- munala huvudmän uppges göra detsamma. I figur 10 nedan redovisas sammanställningen i sin helhet. Figur 10 Områden inom vilka kartläggningar genomförs uppdelat på kommunala respektive fristående huvudmän – årskurs 1 Not: N = 261, varav 113 kommunala, och 148 fristående 3.2.3Kartläggningarna ökar i årskurs 2 jämfört med årskurs 1 Samma mönster som för årskurs 1 framträder i årskurs 2 beträffande kartläggningar. I likhet med kunskapskartläggningar i årskurs 1 är uppföljning av läsning vanligast för både kommunala och fristående huvudmän, följt av matematisk utveckling och därefter skrivutveck- ling. Det är genomgående en större andel fristående huvudmän som uppger att kartläggningar i läsning, skrivning och matematik genom- förs i årskurs 2. Skillnaden är som störst för uppföljning av kunskaper i skrivutveckling. fristående huvudmän uppges göra detta och av kommunala huvudmän. Ett genomgående mönster är att andelen huvudmän som genomför kartläggningar är större i årskurs 2 än i årskurs 1. Figur 11 Områden inom vilka kartläggningar genomförs uppdelat på kommunala respektive fristående huvudmän – årskurs 2 Not: N = 270, varav 118 kommunala, och 152 fristående. 3.2.4Huvudmän kartlägger kunskaper i skrivning i högre utsträckning i årskurs 3 än i tidigare årskurser I årskurs 3 är det vanligare att skrivkunskaper kartläggs jämfört med i årskurs 1 och 2. av kommunala huvudmän gör dessa kartläggningar och nästan tre fjärdedelar av de fristående huvudmännen. Uppföljning av läsutveckling är även i årskurs 3 vanligast att följa upp, men görs i jämförelse med årskurs 1 och 2 i något lägre utsträck- ning. Kartläggningar i matematik görs i ungefär samma grad som i övriga årskurser. Figur 12 Områden inom vilka kartläggningar genomförs uppdelat på kommunala respektive fristående huvudmän – årskurs 3 Not: N = 246, varav 106 kommunala och 142 fristående huvudmän Sammanfattningsvis kan konstateras att läsutveckling är det vanli- gaste förekommande kartläggningsområdet. Detta är ett genomgå- ende resultat för såväl förskoleklass som i grund- skolan. Något mindre förekommande är att följa upp skrivutveckling, även om dessa kartläggningar blir vanligare med stigande årskurser. Uppföljning av elevernas utveckling i matematik är ungefär lika vanligt i alla årskurser, men något mindre förekommande i förskole- klassen. Generellt sett är andelen huvudmän som genomför kart- läggningar av kunskap större i årskurs 2 och 3 än i årskurs 1. 3.3Huvudmännens andra kartläggningar används i störst utsträckning för att besluta om pedagogiska åtgärder för elever De kunskapskartläggningar som görs utöver resultat från nationella prov används framförallt i syfte för att besluta om pedagogiska åtgär- der för olika elever. Detta uppger av huvudmännen. Ett vanligt förekommande användningsområde är också att planera undervisningen med kartläggningarna som underlag. I jämförelse med hur resultaten från nationella prov används (se figur 1) används andra kartläggningar i lägre grad för att samman- ställa statistik om elevresultat.