sou · H4B387 · 2016-12-15 00:00:00 — Våra förslag som rör det statliga bidraget påverkar givetvis även byråerna och deras verksamhet. Förslagen leder till en tydligare inrikt- ning på den verksamhet som får bidrag. Villkoret om att minst hälften av bidraget ska användas för rådgivning och stöd till enskilda kan innebära ökade kostnader och en initialt ökad arbetsbörda för de byråer som måste styra om sitt arbetssätt. För de byråer som lägger stort fokus på arbetet med enskilda bör förslaget däremot inte leda till några större ändringar. Rent generellt anser vi däremot att våra förslag om tydligare krav på verksamheten och dess inrikt- ning bör underlätta för byråerna. Med våra krav blir det tydligt vad man har att förhålla sig till vilket kan vara en fördel, särskilt efter- som personalomsättningen ofta är hög. Vi har också föreslagit ökade återrapporteringskrav. De kraven kommer troligen att leda till en ökad arbetsbörda för byråerna. Som ett led i detta har vi föreslagit att det ska ställas krav på att en revisor ska granska redovisningen och intyga att beviljade medel använts i enlighet med beslutet om stöd. Det blir en tillkommande kostnad för byråerna. MUCF har uppgett att det kan röra sig om en tillkommande kostnad på ca 10 000–. När det gäller rappor- teringskraven har MUCF uppgett att man i praktiken ligger steget före vilket innebär att de ökade återrapporteringskraven inte bör leda till så stora förändringar eftersom de i princip redan tillämpas. Det är vår uppfattning att fördelarna med de ökade kraven på åter- rapportering och redovisning överstiger nackdelarna med eventuell ökad arbetsbelastning och ökade kostnader som kan bli konsekven- sen av våra förslag. Vi anser att kraven kommer att bidra till en högre kvalitet i verksamheterna och ge en bättre kontroll över att statens medel verkligen kommer till rätt användning. Dessutom måste enligt vår uppfattning arbetsbörda och kostnader som kan härledas till åter- rapporteringskrav rymmas i en verksamhet som tar emot statsbidrag. Våra förslag innebär att länsstyrelsernas ansvar att arbeta för att diskriminering inte förekommer inom länet förtydligas. Det handlar om olika externa främjandeåtgärder såsom utbildningar, informa- tion etc. Förslaget innebär i princip inte någon förändring i förhåll- ande till hur det är . Det handlar om att det i instruk- tionen förtydligas vad som är ansvar i detta avseende. Länsstyrelserna arbetar alltså med diskriminerings- frågor. Alla länsstyrelser har dock inte ett lika utvecklat arbete. För vissa länsstyrelser kommer vårt förslag därmed innebära att man i större utsträckning ska arbeta med diskrimineringsfrågor. Men inom länsstyrelserna finns det kunskaper om och erfarenheter av sådant arbete som andra länsstyrelser kan ta till sig. Arbetet ska vidare ske i samråd med DO. Tanken är att DO kan bistå med såväl råd och stöd som t.ex. utbildningsmaterial. Det kan dock på sina håll krävas viss utbildning av personal i diskrimineringsfrågor. Vi har lagt ett relativt ”öppet” förslag, dvs. vi preciserar inte när- mare vilka uppgifter ska ha. Det är i linje med hur läns- styrelsens uppgifter är formulerade i instruktionen. Vi är med- vetna om att ambitionsnivån och även de rent praktiska förut- sättningarna för att arbeta särskilt med diskriminerings- frågor externt är beroende av vilka resurser som finns. Vi bedömer att kostnaderna kan komma att variera mellan olika länsstyrelser, beroende bl.a. på i vilken utsträckning man redan nu arbetar på detta sätt, men även beroende på ambitionsnivå. Vi utgår dock från att samverkan och samordning av arbetet mot diskriminering kan ske mellan länsstyrelserna, vilket kan effektivisera arbetet och hålla nere kostnaderna. Eftersom länsstyrelserna har ett an- svar för att arbeta med dessa frågor måste de kostnader som våra förslag eventuellt kan leda till för vissa länsstyrelser kunna rymmas inom deras befintliga anslag. För att komma närmare regeringens mål om ett samhälle fritt från diskriminering och för att diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag krävs att fler aktörer än DO bedriver ett aktivt arbete mot diskriminering. Det krävs också att arbetet bedrivs på olika nivåer i samhället. I slutändan är det en politisk fråga hur mycket man vill satsa på arbetet mot diskriminering. Vi har valt att även lämna ett alternativt förslag där vi bedömer att en personalökning med en per- son som på heltid arbetar med dessa frågor på varje länsstyrelse skulle innebära ett väsentligt tillskott i det regionala arbetet mot diskrimi- nering. Det skulle innebära att ett verkligt betydelsefullt arbete kan utföras. Kostnaden för en sådan tjänst kan beräknas till i vart fall per länsstyrelse, men förmodligen något mer beroende på att löneläget varierar mellan olika länsstyrelser. En konsekvens av att bedriver ett sådant främjande- arbete är att det leder till att diskrimineringsfrågor uppmärksammas. Vidare får kommuner, företag, organisationer, m.fl. i länet ökade kunskaper om hur man arbetar med diskrimineringsfrågor. Det kan leda till att färre utsätts för diskriminering och att fler får kunskap om hur man ska agera om man själv eller t.ex. en arbetskamrat ut- sätts för diskriminering. 20.7.5Förslaget som rör bevisbördereglerna Vi har föreslagit att det av lagtexten tydligare ska framgå att bevis- börderegeln såväl i diskrimineringslagen som i föräldraledighets- lagen och skollagen är en presumtionsregel. Vår förhoppning är att en tydligare utformning ska kunna bidra till att regeln tillämpas korrekt. En enhetlig rättstillämpning bör leda till ökad förutsägbar- het, vilket underlättar för den enskilde som upplever sig vara utsatt för diskriminering. Vi har som en följd av att vi har ändrat bevis- börderegeln i dessa tre lagar även föreslagit att bevisbörderegeln i lagen om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, som har utformats med diskrimi- neringslagens bestämmelse som förebild, ska ändras på motsvarande sätt. 20.7.6Förslaget som rör diskriminering i skollagsreglerad verksamhet Förbudet mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet finns i diskrimineringslagen. Där finns också regler om skyldighet att i skollagsreglerad verksamhet vidta aktiva åtgärder mot diskrimi- nering och för lika rättigheter och möjligheter. DO utövar tillsyn över att reglerna följs. Vi har föreslagit att tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet ska läggas på Skolinspektionen. Det innebär att diskrimineringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet ska flyttas till skollagen och samordnas med reglerna där om kränkande behandling. Detta medför, enligt vår uppfattning, enbart positiva konsekvenser för de huvudmän som berörs. Verksamheterna har arbetat med dessa frågor utifrån ett skollagsperspektiv och arbetet kommer enligt vår uppfattning att effektiviseras och underlättas när reglerna samordnas. Förslaget kan dock komma att leda till kostnader för de båda myndigheter som berörs, Skolinspektionen och . Det uppdrag som har att främja lika rättigheter och möjligheter och motverka diskriminering kommer att breddas. Vårt förslag innebär att kommer att ta över delar av DO:s ansvar i det avseendet. har dock i uppdrag att främja lika rättigheter och möjligheter och motverka diskrimi- nering. Någon större skillnad i det avseendet kommer våra förslag alltså inte innebära. kommer dock att få vissa nya upp- gifter. Det kommer att vara en uppgift för att besluta om eventuella allmänna råd som kan behövas samt genomföra informationsinsatser, utbildningar och även intern kompetensutveck- ling. Förslaget kommer också leda till ökad rådgivning; huvudmän, skolor, barn/elever, vårdnadshavare och antidiskrimineringsbyråer kommer att vända sig till i frågor som rör diskrimi- nering i stället för som till DO. Dessutom behöver ha en förstärkt samverkan med DO. En utökad samverkan kan också komma att behövas med och eventuellt även med andra myndigheter. bedömer att de ekonomiska konsekvenserna av för- slaget kommer att se ut på följande sätt. Myndigheten kommer om 1–att behöva ett utökat anslag om för personalförstärkning och andra kostnader. Myndigheten kommer därefter att behöva ett utökat för- valtningsanslag med . Under implementerings- perioden behövs extra medel för att ta över uppgifter från DO, för intern kompetensutveckling och för externa informationsinsatser (inklusive uppdatering av befintligt material och framtagande av nytt material). Skolinspektionen blir ansvarig för tillsynen. När det gäller konse- kvenserna för Skolinspektionen är det vår bedömning att dessa så- vitt avser tillsynen – den rent faktiska inspektionen – över skolorna blir begränsade. En anledning till att vi föreslår att tillsynen ska flyttas är att det hos Skolinspektionen redan finns en väl fungerande tillsynsverksamhet som utövas av ett betydligt större antal inspek- törer än vad DO har tillgång till. Skolinspektionen behöver således inte genomföra några ytterligare inspektioner än sådana som genom- förs . Vissa interna utbildningsinsatser kommer att behövas, men i övrigt bedömer vi att vårt förslag i den delen inte kommer att leda till ökade kostnader. Även hantering av individanmälningar är en del av tillsynen över att en lag följs. Skolinspektionen hanterar individanmäl- ningar i ärenden som gäller skollagen. Vårt förslag kommer att leda till en ökad ärendehantering hos Skolinspektionen, eftersom ären- den som rör skolan och som handläggs av DO i stället kom- mer att handläggas av Skolinspektionen. Som framgår av kapitel 17 fick DO 2015 in 200 ärenden som rörde skollagsreglerad verksam- het. Tillkommande ärenden kan därför beräknas ligga kring åtmin- stone 200 ärenden , vilket blir en tillkommande kostnad. Skolinspektionen har beräknat att myndighetens stadigvarande kostnader kommer att öka med . Större delen av det beloppet hänför sig till hanteringen av ett ökat antal anmäl- ningsärenden (Skolinspektionen har räknat med ytterligare 350 an- mälningar ). I beloppet ingår även kostnader för justeringar i tillsyn och kvalitetsgranskningar. I övrigt beräknar Skolinspektionen att förslaget kommer att med- föra implementeringskostnader för extern information, intern utbild- ning, anpassning i system och dylikt. Dessa beräknas till 0,5–1 mil- jon kr. I verksamheterna kommer arbetet, med vårt förslag, snarare att effektiviseras och underlättas när tillsyn utövas av en myndighet i stället för av två. Det blir också tydligare för de som ska tillämpa reglerna vad som gäller. Vårt förslag innebär att DO:s tillsynsområde blir mindre. Vår be- dömning är att detta innebär minskade kostnader hos DO, men som inte motsvaras av ökade kostnader i samma mån hos Skolinspek- tionen. Detta beror på att det redan finns ett väl fungerande till- synsarbete hos Skolinspektionen som omfattar näraliggande frågor, t.ex. förbudet mot kränkande behandling och det målinriktade arbetet för att motverka sådan behandling. Vi bedömer att de områden som tillkommer ligger så nära de som omfattas av Skolinspek- tionens tillsyn att ändringen inte leder till något betydande mer- arbete. De resurser som frigörs hos DO, med anledning av att tillsynen över skollagsreglerad verksamhet försvinner, bör enligt vår mening kunna användas till att kompensera för den ökade mängden ären- den som kommer att hanteras av Skolinspektionen. DO har upp- gett att det rör sig om två heltidstjänster för tillsyn och 1,5 heltids- tjänster för främjandearbete. Det motsvarar enligt DO:s beräk- ningar minskade utgifter om . Skolinspektionen har i sina beräkningar utgått från att myndig- heten kommer att få ytterligare drygt 350 ärenden att hand- lägga. Antalet ärenden är beräknat mot bakgrund av nuvarande siffor (200 ärenden hos DO 2015) och av att myndigheten ser en generell tillväxt av ärenden. Vi bedömer att det för vår del är mest rättvisande att vid beräkningen av vilka kostnader som våra förslag ger upphov till utgå från en ärendemängd som motsvarar dagens. En eventuell framtida ökning av anmälningsärenden får beaktas när kommande års anslag för myndigheten ska beslutas. I Skolinspek- tionens beräkningar av vad varje ärende kostar att handlägga ingår kostnader för prövning, omprövning/uppföljning, LAN-ärenden1, skadeståndsärenden och övrig hantering av rättsprocesser. Med myn- dighetens beräkningar som grund skulle kostnaden för att hand- lägga 200 ärenden vara . Det innebär att den kost- nad som inte täcks av DO:s minskade utgifter ligger runt tre mil- joner kr. Till det kommer runt 0,5 till som övriga an- passningar hos Skolinspektionen beräknas kosta. När det gäller Skol- verket kan vi konstatera att myndigheten genom våra förslag får tillkommande arbetsuppgifter, vilket tar ytterligare resurser i anspråk, men att har ett ansvar för att arbeta med diskrimineringsfrågor och även gör så. Vi bedömer vidare att sam- ordningen av såväl tillsyns- som främjandearbetet kommer att kunna leda till en effektivisering och rationalisering av detta arbete. Det finns därför anledning att återkomma till frågan hur stora kostnaderna i praktiken blir. Det innebär också att de kostnader som tillkommande arbetsuppgifter för med sig till viss del får anses kunna rymmas inom befintliga anslag. Såväl Skolinspektionen som kommer dock att behöva ett visst resurstillskott med anledning av våra förslag. 1 Ärende som gäller anmälan till (). anser att resurstillskottet kan finansieras genom en omfördelning av medel från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16.2 20.7.7Förslaget om att inrätta en diskrimineringsnämnd Vi har som beskrivits ovan föreslagit att det ska inrättas en diskri- mineringsnämnd. Vårt förslag i denna del kräver dock ytterligare överväganden för att kunna genomföras och vi har endast dragit upp riktlinjer för hur vi anser att nämnden bör organiseras. Därför går det inte att nu göra några rättvisande uppskattningar av kost- naderna för att inrätta en nämnd. Vi har i kapitel 14 pekat på vissa konsekvenser som följer av inrättandet av nämnden. Vi anser att nämnden kommer att fylla ett tomrum som inte någon myndighet fyller . Konsekvenser för andra aktörer blir därför av begränsad karaktär. Vi bedömer att inrättandet av nämnden kommer att få positiva konsekvenser för den som utsätts för diskriminering. Inrättandet av nämnden skapar ökade möjligheter för den enskilde att ta till vara sin rätt då den utgör ett enkelt och kostnadsfritt alternativ till domstolsprövning. Att inrätta en ny myndighet kommer att medföra ökade kost- nader för staten. inte ersätter någon annan myndighet ser vi inte att den kan finansieras genom omflyttning av befintliga medel. Hur stora kostnaderna blir kan som konstaterats ovan inte överblickas . Det beror på ett stort antal faktorer som hur man väljer att utforma nämnden, hur stor den blir, hur stort kansli den får, hur man väljer att anställa personal osv. Frågor som kan besvaras först efter ytterligare utredning. Vi har endast pekat ut generella riktlinjer för nämndens organisation. De konsekvenser vi har pekat på i kapitel 14 rör främst konse- kvenser för DO. Visserligen ska utföra ett arbete som inte utförs . Nämnden tar med andra ord inte arbetsuppgifter från DO. Personer som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering ska fortfarande ha möjlighet att anmäla det till DO. bedömer vi dock att verk- samhet troligen kommer att leda till att antalet anmälningar till DO 2 Utgiftsområde 13 innefattar bl.a. jämställdhet och diskriminering. Utgiftsområde 16 inne- fattar bl.a. utbildning. Det innebär, som vi har konstaterat i kapitel 14, att DO ges möjlighet att arbeta mer med tillsyn vilket är positivt för lagens efterlevnad. Vi ser därför inte att denna utveckling kommer att fri- göra medel som bör flyttas från DO till nämnden. 20.8.1Förslagens påverkan på domstolarna Som vi har konstaterat är det vår bedömning att de förslag som vi lämnar kommer att leda till att fler enskilda får hjälp att ta till vara sin rätt. Vi har föreslagit att DO ska utreda fler anmälningar. Om DO väljer att följa vår rekommendation så skulle det kunna inne- bära att det finns fler ärenden där DO anser att det finns skäl för att väcka talan men kanske framför allt att fler enskilda med stöd av en sådan utredning vågar gå vidare, antingen på egen hand eller med stöd av en antidiskrimineringsbyrå. Vi har också föreslagit att det ska införas ett krav på att minst hälften av det statliga bidraget till en antidiskrimineringsbyrå ska användas för avgiftsfri rådgivning och stöd till en enskild om hur han eller hon ska ta till vara sina rättigheter. Då det finns ett antal byråer som arbetar så endast i mindre omfattning bör även detta förslag kunna leda till att fler enskilda för talan i domstol. Slutligen har vi föreslagit en justering av bevisbörderegeln i diskrimineringslagen som bör leda till en ökad förutsägbarhet i rättstillämpningen och till att den som anser sig ha blivit utsatt för diskriminering verkligen får den bevislättnad som regeln är avsedd att ge. Den sammantagna effekten av de förslag som vi lägger fram i syfte att ge bättre möjligheter för enskilda som upplever sig utsatta för diskriminering att ta till vara sina rättigheter bör vara att fler tvister drivs i domstol. Antalet tillkommande mål till de allmänna domstolarna bör dock rimligen innebära en marginell ökning, i för- hållande till det antal mål som hanteras av domstolarna. Ökningen får därför anses kunna rymmas inom befintliga anslag. 20.8.2Förslagens konsekvenser för barn och unga Vi föreslår att tillsynen över åtgärder mot diskriminering i skollags- reglerad verksamhet ska flyttas från DO till Skolinspektionen. Reg- lerna i diskrimineringslagen som rör skollagsreglerad verksamhet förslår vi ska flyttas till skollagen. Detta förslag får konsekvenser för barn och unga. Ett avgörande skäl för vårt förslag är att vi anser att en samlad reglering i skollagen med Skolinspektionen som tillsynsmyndighet för alla former av kränkande behandling är till barnets bästa. Vår förhoppning är att en konsekvens av förslaget blir att frågor om diskriminering uppmärksammas i större utsträckning i skolorna när Skolinspektionen i sin regelbundna tillsyn inte bara granskar arbetet mot annan kränkande behandling utan även arbetet mot diskrimi- nering. En samlad reglering bör också bidra till att det blir betydligt lättare för huvudmännen att tillämpa bestämmelserna, vilket leder till ett bättre skydd för barn och elever. Det är i förlängningen till barnets bästa. Förslaget innebär att Skolinspektionens åtgärdspaket vid upptäckta kränkningar kan tillämpas även på kränkningar som är relaterade till en diskrimineringsgrund. En konsekvens av förslaget är därför att de omotiverade skillnader som finns i hur olika former av kränkningar hanteras kan minska eller allra helst försvinna. Försla- get ger förutsättningar för att behandla barn och unga som utsätts för kränkningar lika, oavsett grunden till kränkningen. Barn och elever som utsätts för diskriminering i skolan kan genom vårt för- slag få fler vägar till upprättelse. Genom att ha en enda tillsynsmyndighet som är ansvarig blir det lättare för barn och elever – och deras vårdnadshavare – att veta vart de ska vända sig. En konsekvens av förslaget är att barn och elever inte riskerar att slussas mellan myndigheter. Förslaget bör leda till att fler som utsätts för diskriminering kan få stöd och hjälp. Sammantaget anser vi att förslaget leder till en stärkt ställning för barn och elever som utsätts för diskriminering i skolan och bättre möjligheter för dem att ta till vara sina rättigheter. En förut- sättning för att detta ska ske är dock att barn och elever får infor- mation om sina rättigheter och de möjligheter som samhället erbju- der i form av stöd och hjälp. Det står klart att det finns brister i detta avseende.3 Denna brist måste åtgärdas. Där har skolmyndig- heterna men även andra som arbetar med barn och elever ett ansvar. 20.8.3Konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen Av 15 § kommittéförordningen framgår att om förslagen i ett betänk- ande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhåll- ande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Ökade möjligheter för enskilda som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter har ytterst till syfte att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Vi anser att våra förslag bidrar till ökad jäm- ställdhet mellan kvinnor och män och ökar möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vi bedömer nämligen att förslagen bör kunna leda till att diskrimineringsfrågor uppmärksammas i större utsträckning och att färre riskerar att utsättas för diskriminering. Vi gör bedömningen att våra förslag i övrigt inte kommer att medföra några konsekvenser i de avseenden som avses i 15 § kom- mittéförordningen. 20.8.4Konsekvenser för internationella åtaganden Den svenska diskrimineringsrätten bygger i stor utsträckning på olika EU-direktiv. Vi bedömer att det sätt på vilket DO arbetar , och som vi anser att myndigheten i stort bör arbeta på, är i enlighet med vad kräver. Vi bedömer att våra förslag kommer att bidra till bättre efterlevnad av internationella åtaganden. 3 Se bl.a. . Vi behandlar rapporten i avsnitt 17.4.4. Våra förslag har enligt vår bedömning inte några konsekvenser i övrigt för internationella åtaganden. 20.9En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser Med utgångspunkt från en normal handläggningstid inom kan författningsändringarna träda i kraft tidigast . Vi bedömer också att det, på grund av de förslag vi föreslår, kom- mer att krävas vissa utbildningsinsatser initialt hos de verksamheter som berörs av förslagen. Däremot anser vi inte att det föreligger något behov av speciella informationsinsatser. Vi vill dock framhålla att det kan vara lämpligt att DO på olika sätt informerar om de nya reglerna och att Skolinspektionen och gör motsvarande inom sitt område. 1978/79:175 med förslag till lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, m.m. 1979/80:114 om verksamheten vid Allmänna reklamations- nämnden 1985/86:98 om invandringspolitiken 1988/89:86 med förslag till utlänningslag m.m. Prop. 1990/91:113 om en ny jämställdhetslag, m.m. 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar Prop. 1996/97:9 Ny rättshjälpslag 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst Prop. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m. Prop. 2002/03:65 Ett utvidgat skydd mot diskriminering 2003/04:87 Rättshjälp i gränsöverskridande rättsliga angelägenheter Prop. 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering 2005/06:38 Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever 2005/06:185 Förstärkning och förenkling – ändringar i anställ- ningsskyddslagen och föräldraledighetslagen 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering Prop. 2009/10:55 En politik för det civila samhället 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygg- het 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 2009/10:181 Utnämning av ordinarie domare 2009/10:202 Auktorisation och tystnadsplikt för patentombud 2010/11:128 Medling och förlikning – ökade möjligheter att komma överens 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för över- grepp eller försummelser i samhällsvården 2012/13:1 Budgetpropositionen Prop. 2013/14:1 Budgetpropositionen