sou · H4B386 · 2016-11-30 00:00:00 — De förmedlare i som utredningen har studerat använder sig att flertalet personuppgifter, bland annat av det antal eller den art, som gör att en person antingen direkt eller indirekt kan identi- fieras. Ett av skälen för detta är att skydda användarnas person- säkerhet. Om något skulle hända kan plattformarna identifiera vilka som har åkt med varandra och när samt kanske även i vilken bil. Detta kan ha betydelse bland annat för försäkringsfrågor och för brottsutredningar. Befintliga EU-rättsliga och svenska regler om be- handling av personuppgifter gäller för samåkningsplattformarna och täcker såväl de personuppgifter som plattformarna behandlar och kan tänkas behandla som hur behandlingen får ske. Utredningens uppfattning är att befintliga regler är tillräckliga och att det av den anledningen inte bör införas några särskilda regler om behandling av personuppgifter för förmedlare av samåkningsplattformar. 17 SOU 2016:41 Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av , s. 368–372. Inledande läsanvisning och sammanfattning av förslagens huvudsakliga konsekvenser I detta kapitel redovisas sannolika konsekvenser av utredningens förslag. Förslaget läggs fram i en omvärld där tekniken är på snabb framfart, nya affärsidéer och marknadserbjudanden introduceras nästan och kundernas krav och acceptans av nya förut- sättningar ändras. Även om vissa trender är tydliga saknas statistik och trovärdiga uppgifter, som försvårar konsekvensanalysen; ut- redningen understryker behovet av uppdaterade analyser som kan förbättra konsekvensanalysen inför eventuellt införande av författ- ningsförslaget. Kapitlet inleds med en redovisning av kraven på konsekvens- analysen och genomförandet av analysen. I avsnitt 14.3 redogör utred- ningen för troliga konsekvenser av införandet av alternativ kontroll- utrustning för taxibilar i kombination med avskaffande av dispens- möjligheter för taxameter. I avsnitt 14.4 redogör utredningen för troliga konsekvenser av tydligare regler och definitioner av samåk- ning. I avsnitt 14.5 redovisar utredningen hur förslagen om taxi och samåkning är förenliga med relevant EU-lagstiftning. De mest framträdande konsekvenserna av utredningens förslag om slopade dispensmöjligheter för taxameter, men tillåtelse av alter- nativ kontrollutrustning för taxibilar är följande. Bättre underlag för skattekontroll av taxifordon som har dispens enligt gällande lagstiftning samt nya marknadsaktörer. Lägre kostnader för regelefterlevnad, konservativt räknat cirka 0,3–0,av omsättningen för de som väljer den alterna- tiva kontrollutrustningen, med undantag för några som har dis- pens . Kostnader för vissa myndigheter att anpassa sina verksamheter till de nya reglerna, men även förhöjda skatteintäkter på grund av minskad underredovisning av intäkter. Inga stora effekter på miljöförhållanden, arbetsvillkor eller priser på kort sikt. En snabbare omstrukturering av taximarknaden på en med flera aktörer och flera deltidsförare eftersom marknads- etableringskostnaderna minskas. Ökad konkurrens i storstäderna. En mindre påverkan i glesbygden förutom en möjlig ökning av taxiutbud om deltidskörande blir mer lönsamt. Dessutom gynnar förslaget seriösa taxiföretag eftersom förekomsten av skattefusk blir mindre. Införandet av billigare och mer effektiv kontrollutrustning kan dessutom lätt anpassas till nya marknads- innovationer och transportsystem såsom förarlösa bilar eftersom beställningarna och betalningarna genomförs via en beställnings- central. De mest framträdande konsekvenserna av en tydligare definition av samåkning som erbjuds till allmänheten och en tydlig gränsdrag- ning mellan samåkning och taxi är troligtvis att personer som samåker via plattformar kan fortsätta att göra det i trygg förvissning om vad som är laglig samåkning personer som vill samåka via plattformar kan börja göra det utan oro för om det är olagligt förmedlare av samåkning kan fortsätta att utveckla sin verksam- het i trygg förvissning om vad som är laglig samåkning fler etableringar av samåkningsplattformar – stora som små tillgängligheten ökar, inte minst för personer utan tillgång till egen bil och på landsbygden samåkning även i fortsättningen kan ske utan oklarheter ur kon- sument- arbetsrätt- och skatterättsliga perspektiv samt utan att snedvrida konkurrensen på taximarknaden om de föreslagna reglerna för samåkning efterlevs om samåkning ökar till följd av utredningens förslag kan det eventuellt bidra till bättre miljö och minskad trängsel polisen och kan få ökade kostnader för att kon- trollera samåkning och inkomster från samåkning från fler platt- formar den lokala delningsekonomin med samåkning kan blomstra efter- som det inte ställs några krav på tillstånd eller andra skyldig- heter för förmedlarna som är förknippade med kostnader. 14.1Kraven på en konsekvensanalys Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en konse- kvensanalys innehålla en beräkning av de kostnader eller intäkter som förslagen kan medföra för staten, kommuner, landsting, före- tag eller andra enskilda. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnads- ökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller lands- ting ska utredningen föreslå en finansiering. Om förslagen har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, ska konsekvenserna i dessa avse- enden anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. Konsekvensanalysen ska enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning innehålla bland annat följande. En beskrivning av vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, uppgifter om vilka som berörs av regleringen, och uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen. Om förslagen kan få effekter av betydelse för företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konse- kvensutredningen, i den omfattning som är möjlig, innehålla en be- skrivning av följande. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verk- samma i samt storleken på företagen, vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkur- rensförhållandena för företagen, hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka före- tagen, och om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Enligt utredningens direktiv ska konsekvensanalysen utöver ovan angivna uppgifter särskilt belysa följande. Förslagens effekter för konsumenter av taxitrafik och brukare av samåkningstjänster, förslagens effekter för skyddet av den personliga integriteten, särskilt vad gäller eventuella förslag om insamling av uppgifter om rörelser av fordon i taxitrafik och uppgifter om ekonomiska transaktioner mellan kunder och företag, förslagens effekter på kostnaderna (såväl administrativa som andra kostnader) för företagen samt övriga effekter för företag, förslagens effekter på konkurrensen samt arbets- och anställ- ningsvillkoren på taxiområdet, förslagens effekter för små- och medelstora företag, förslagens effekter på nya och innovativa affärsmodeller, förslagens effekter för olika regioner i , miljömässiga effekter, inklusive klimatutsläpp, däribland bedöm- ningar om förslagens effekt på överflyttning till och från andra transportslag, hur reglerna i diskrimineringslagen om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering (prop. 2013/14:198), påverkar utformningen av den nya kategorin för personbefordran samt ändrade eller förtydligade regler om samåkning mellan privat- personer, de administrativa och ekonomiska konsekvenserna för berörda myndigheter samt finansiering av dessa och offentliga finansiella och samhällsekonomiska effekter. Enligt direktivet ska samråd ske med och Diskrimi- neringsombudsmannen om konsekvensutredningen. Ambitionen för arbetet med konsekvensanalysen har varit att identi- fiera, kvantifiera och värdera hur förslagens konsekvenser påverkar berörda aktörer och att bedöma deras för- och nackdelar. I den mån det har varit möjligt har utgångspunkten varit att bedöma kon- sekvenserna av förslagen på kvantitativa grunder. Under processen för framtagande av konsekvensanalysen har utredningen samrått med och . Utredningen har engagerat WSP Analys och Strategi för att bistå med konsekvensanalyser av de förslag som utredningen lämnar. Utredningen har också uppdragit åt att utreda möjlig- heterna att införa ny kontrollteknik i taxibilar som ett alternativ till taxameter. Underlaget för konsekvensanalysen har bestått av skriftliga fakta i utredningar, rapporter med mera som utredningen har tagit del av samt muntliga och skriftliga uppgifter från företrädare för intressen- ter inom taxi-, teknik- och samåkningsbranscherna som utred- ningen har haft kontakt med. Underlaget har vidare bestått i den tekniska rapport om utformning och kostnad för ny kontrollteknik som utredningen beställt samt WSP Strategi och Analys rapport om konsekvensanalys. WSP har utöver erhållet material från utredningen tagit del av utredningar, rapporter och statistik över taxinäringen. WSP har även genomfört intervjuer med taxametertillverkare, beställningscentraler, företrädare för taxinäringen och experter på myndigheter. 14.3Konsekvenserna av förslagen om taxi Syftena med förslaget att avskaffa möjligheterna till dispens från taxameterkravet är att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för lik- värdiga tjänster och att förbättra möjligheter att be- driva skattekontroll av taxiverksamhet. Syftena med förslaget att införa möjlighet att använda en särskild utrustning för taxifordon i stället för taxameter är att göra taxilagstiftningen teknikneutral och anpassad efter nya tekniska förutsättningar samt förbättra Skatte- verkets möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. Utredningens förslag om att avskaffa möjligheterna att få dispens från taxameterkravet och att införa en möjlighet att använda en särskild utrustning för taxifordon i stället för taxameter hänger ihop. Förslaget att avskaffa möjligheten till dispens från taxameter förutsätter att de taxifordon som har möjlighet att få dispens från taxameterkravet ska kunna använda den särskilda utrustningen för taxifordon där kontrollkraven är anpassade till deras speciella förutsättningar. Därför analyseras konsekvenserna av båda försla- gen tillsammans. Referensalternativet i konsekvensanalysen är den ordning som kommer att gälla från : 1.Taxifordon som har taxameter måste vara anslutna till en redo- visningscentral. 2.Det kommer fortfarande att vara möjligt att få dispens från taxa- meterkravet om fordonet uteslutande används för avtalsbundna transporter där betalningen inte sker i fordonet, samhällsbetalda transporter och hyrverksfordon. 1 De regler som avser redovisningscentraler för taxitrafik träder i kraft och de som avser taxiföretagens skyldigheter . 14.3.1Effekterna om utredningens förslag inte genomförs samt alternativa lösningar Taxinäringen är en kontantbransch med flera mindre transaktioner och som i alla kontantbranscher finns det risk för skatteundandra- gande. Skatteförfarandelagens krav på kassaregister som i stort sett omfattar alla andra kontantbranscher gäller inte taxinäringen.2 I stället sker skattekontrollen genom taxameter. Som redovisats i kapitel 6.2.3 skiljer sig dock kontrollerbarheten åt mellan aktörer på grund av att vissa har dispens från taxameter- kravet. När systemet med obligatoriska redovisningscentraler in- förs kommer skillnaden i kontrollerbarhet att växa mellan de aktörer som har taxameter och de som har dispens från taxa- meterkravet. Att behålla möjligheten till dispens från taxameter- kravet kommer att skapa en obalans på taximarknaden. Om dispensmöjligheten för taxameter tas bort utan att ett nytt kontrollalternativ införs kommer de taxifordon som har dis- pens från taxameterkravet att tvingas skaffa sig ett relativt dyrt kontrollinstrument som de i de flesta fall inte har något behov av eftersom de kör resor som nästan uteslutande betalas via faktura. På taximarknaden har ny IT-teknik skapat möjligheter att effektivt koppla samman taxiföretag med kunder. Den tekniken har öppnat för att resorna kan bokas och betalas via mobilapplikationer. Dessa fordon har oftast taxameter även om denna inte alltid används på föreskrivet sätt. Affärsformen har blivit populär bland konsu- menterna och förarna men innebär också att risken för skatte- undandragande ökat i taxinäringen3. Möjligheter till skatteundan- dragande för vissa aktörer ökar också risken för osund konkurrens i näringen som helhet. kan ny teknik möjliggöra en effek- tiv skattekontroll av taxifordon, med annan utrustning än taxameter. Behovet av att skapa en form av taxi som är fullt anpassad till den tekniska utvecklingen, men där skattekontrollen är lika effektiv som för övrig taxi, är stort. Utredningens övervägningar av alterna- tiva lösningar finns i kapitel 6. 239 kap. 4–10 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244). 3Skatteverkets rapport , Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet. 14.3.2Förslagens konsekvenser för skattekontrollen Som redovisats i kapitel 6.2.1 kan det befaras att det förekommer ett betydande skatteundandragande inom taxinäringen även om det totala skatteundandragandet inte har kunnat uppskattas. De under- sökningar som gjorts av det möjliga skatteundandragandet i taxi- näringen refereras nedan, i avsnitt 14.3.12. Avskaffande av möjligheten att få dispens från taxameter Vart tionde taxifordon har dispens från kravet på taxameter4. Transportstyrelsen har uppskattat att av dem kör sam- hällsbetalda transporter – bland annat färdtjänst och skolskjutsar – medan återstoden är så kallade hyrverksbilar, exempelvis limousiner5. För att kunna genomföra en effektiv skattekontroll avseende ett taxiföretag behövs tillförlitliga uppgifter om bland annat betalningar och körsträckor. Taxametern är, om den används på rätt sätt, i dags- läget det mest effektiva instrumentet för att kontrollera att såväl taxiföretagen som taxiförarna betalar rätt skatt. Taxametern regi- strerar bland annat taxifordonets totala körda km, antal körda km som fordonet är i tjänst och antalet betalda körda km. Om antalet betalda körda km är ovanligt lågt i förhållande till bilens totala kör- sträcka, är detta en indikation på att det genomförs körningar som inte registreras i taxameter. Förutsättningarna för skattekontrollen av de taxifordon som har taxameter blir avsevärt bättre i samband med att det blir obligato- riskt att överföra taxameteruppgifterna till särskilda redovisnings- centraler för taxitrafik . Uppgifter ska lagras där för att kunna begäras ut av vid kontroll.6 Utred- ningens förslag att ta bort möjligheten att få dispens från kravet på taxameter innebär därmed, allt annat lika, en tydlig förbättring av möjligheten till en effektiv och likvärdig skattekontroll av alla taxi- företag. 4I hade 1 737 av de 16 871 fordon som var i taxitrafik dispens från taxameter- kravet. Det motsvarade av fordonen. 5Dispens kan medges i taget, men den vanliga är att dispensen gäller i taget. Att söka dispens kostar per taxiföretag och ansökan. Ansökan kan gälla ett eller flera fordon. 6Fordon med taxameter ansluts till redovisningscentralerna från allteftersom den årliga besiktningen av taxametern genomförs. bör alla fordon med taxameter vara anslutna till en redovisningscentral. Möjligheten att använda särskild utrustning för taxifordon Företag som tillverkar taxametrar har till utredningen uttryckt tveksamhet till att det går att skapa ett lika säkert kontrollinstru- ment som taxametern.7 Utredningens förslag att införa ett nytt kontrollalternativ, utan krav på taxameter skulle kunna innebära en risk för att förutsättningarna för en effektiv skattekontroll blir sämre. Utredningens förslag på regelverk för särskild utrustning för taxifordon är dock utformat med starka krav som gör att möjlig- heten till skatteundandragande minskar. Den tekniska utredning av ny kontrollteknik som utredningen låtit genomföra har funnit att det är fullt möjligt att med hjälp av annan kontrollteknik skapa bra förutsättningar för en effektiv kontroll. Enligt utredningens förslag kommer krav på insamling, lagring och utlämnande av uppgifter att ställas på en särskild tillståndspliktig beställningscentral. Möjlig- heten till skattekontroll kommer att vara lika god för fordon med särskild utrustning som för taxifordon som har taxameter.8 Att förutsättningarna för skattekontrollen bedöms vara likvärdig i båda fallen, betyder dock inte att kontrollen över att ingen skatte- undandragande sker kommer att vara total. Det är omöjligt att undanröja alla möjligheter till skatteundandragande oavsett om ett fordon har taxameter eller om den nya kontrolltekniken används. Det finns olika sätt att ta betalt från kunden utan att det registreras i taxametern eller att det registreras felaktigt. Överföringen av upp- gifter till redovisningscentralerna om hur taxifordonet har använts kommer att göra det lättare för att upptäcka om en bil har kört ovanligt långa sträckor utan att registrera betalda kör- ningar. Även med den särskilda utrustningen för taxifordon kom- mer det att finnas olika sätt att ta betalt från kunder utan att det registrerats hos beställningscentralen. Det har under utredningen framkommit att uppgifter från beställ- ningscentraler kan underlätta kontroll. Om förslaget om särskild utrustning för taxifordon införs, kommer de som använ- der sådan att behöva tillhöra en beställningscentral. Inom denna grupp av taximarknaden kommer det således inte att finnas någon som inte är ansluten till en beställningscentral. 7Intervjuer med , , VD och , juli–samt , , CMO, juli–. 8May-Lis Farnes rapport, – tekniska möjligheter, versonen av . Avskaffandet av dispensmöjligheten för taxameter kommer att stärka möjligheten till en effektiv skattekontroll av taxinäringen. Förutsättningarna för skattekontrollen med det nya kontrollalter- nativet kommer att vara lika god som för taxibilar med taxametrar anslutna till en redovisningscentral. Sammantaget kommer därmed utredningens båda förslag att leda till förbättrade möjligheter för skattekontroll av taxinäringen. 14.3.3Effekter på berörda företags kostnader Ett taxiföretag har i stora drag följande kostnader för sin verksam- het; lönekostnader, kostnader för fordonet, drivmedel, taxameter- kostnad samt kostnader för anslutning till en beställningscentral för de företag som är anslutna. kan utrustningen köpas in av en beställningscentral som sedan debiterar taxiföretaget kostnaden. tillkommer kostnaden för att ansluta taxametern till en redovisningscentral. Utöver detta tillkommer andra kostna- der för att bedriva näringsverksamhet samt skatter och avgifter. Enligt det taxiindex över taxinäringens kostnader som SCB ställer samman har taxinäringens kostnader ökat snabbare än kon- sumentprisindex (KPI) . ökade taxiindex med medan KPI ökade med . Enligt inkomna synpunkter till utredningen är en betydande del av kostnaden kopplad till besiktningen och den fysiska plomberingen av taxameterutrustningen9. När utrustningen eller bilen byts måste företaget bekosta nedmontering, ommonte- ring och besiktning av den nya utrustningen. Ökad kostnad för regelefterlevnad Vart tionde taxifordon – drygt 1 700 fordon – har dispens från kravet på taxameter10. Det finns inga uppgifter hos Transportstyrel- sen om hur många av dessa som är anslutna till en beställnings- 9Taxameterutrustning och fastsättningen av denna ska vara kontrollerad och plomberad. 10I hade 1 737 av de 16 871 fordon som var i taxitrafik dispens från taxameter- kravet. Det motsvarade av fordonen. Enligt branschföreträdare tillhör sannolikt majoriteten av dem beställningscentraler som är specialiserade på att genomföra samhällsbetalda transporter. Taxiföretag har större sannolikhet att vinna upphandlingar avseende samhällsbetalda transporter om de är anslutna till en beställningscentral.11 Om dispensmöjligheten för taxameter försvinner har dessa bilar som alternativ att 1.skaffa en taxameter som kommer att vara ansluten till en redo- visningscentral eller 2.använda den särskilda utrustningen för taxifordon och ansluta fordonet till en tillståndspliktig beställningscentral. I båda fallen innebär utredningens förslag högre kostnader för de berörda företagen. WSP Analys och Strategi har intervjuat fyra av de fem största till- verkarna av taxametrar för att kartlägga kostnaderna för inköp och drift av en ny taxameter. Undersökningen visar att kostnaden för en taxameter varierar kraftigt med standard och funktion.12 Kalkylen nedan bygger på kostnaden för en ny taxameter. Det finns dock begagnade taxametrar att köpa som har lägre inköps- kostnader men troligen högre driftskostnader. Kostnaden för att köpa en ny taxameter varierar . Den billigaste taxametern som kan överföra taxameteruppgifterna trådlöst till en redovisningscentral kostar i inköp.13 Kostnaden för att installera en taxameter i fordonet uppgår till . Till detta kom- mer en kostnad för besiktning och underhåll av taxametern på . 11Intervju med ; förbundsdirektör chefs- jurist och projektledare och projektledare . 12WSP har samlat in prisuppgifter från företagen (f.d. Frogne). 13Taxitrafiklagen kräver att uppgifterna ska överföras trådlöst till redovisningscentralen. Det behöver inte ske direkt från taxametern men överföring direkt från taxametern sparar administrativt arbete för taxiföretaget. WSP intervjuat uppskattar att en taxameter behöver bytas ut , samt ommonteras om fordonen byts.14 Utöver det till- kommer en kostnad för att lagra taxameteruppgifter hos en redo- visningscentral.15 WSP har i intervjuerna med taxametertillverkare och beställningscentraler sökt en uppskattning av kostnaden. Flera av de beställningscentraler som intervjuats planerar att bli redovis- ningscentraler när lagen träder i kraft. Ingen av dem har dock be- stämt lagringskostnaden . I departementsutredningen om redovisningscentraler uppskattades att kostnaden skulle uppgå till per fordon. I brist på nya uppgifter utgår utred- ningen från att detta fortfarande gäller.16 Källa: WSP intervjuer med fyra taxametertillverkare. De taxiföretag som har dispens från kravet på taxameter och väljer att skaffa taxameter beräknas därmed att få en merkostnad på per fordon om de måste anskaffa och under- hålla en taxameter. Utredningen avrundar detta till . De taxiföretag som har dispens från taxameterkravet, måste dock ansöka om dispens och betala en avgift för detta. Om möjlig- heten till dispens tas bort försvinner den kostnaden. 14WSP har intervjuat sju beställningscentraler av olika storlek i olika delar av landet. Vissa taxametertillverkare intygar dock att en taxameter har en livslängd . 15Regeringskansliet, Redovisningscentraler för taxi, DS 2013:66, s. 150–153. 16WSP har intervjuat sju beställningscentraler av olika storlek i olika delar av landet. Fyra av dem överväger att bli redovisningscentraler när lagen träder i kraft. viljas för upp till men numera medges ofta i taget. Avgiften är per ansökan som kan gälla ett eller flera fordon.