sou · H4B354 · 2016-09-01 00:00:00 — Utredningen vill slutligen påpeka att med dagens prisreglering är det dessutom fullt möjligt för Postnord att höja priset för befordran av vapen. På så sätt skulle operatören möjliggöra kostnadstäckning för de säkerhetsåtgärder som krävs för att hantera vapnen på ett säkert sätt i servicenätet. 9Geografiska förhållanden och förutsättningar i I det här kapitlet gör utredningen en genomgång av privatpersoners och företags tillgänglighet till postservice. Analysen baseras på underlag från och Tillväxtanalys. Samman- fattningsvis konstaterar utredningen att digitaliseringen ännu inte har haft några påtagliga effekter på hur tillgängliga posttjänster är i . Tillgängligheten är generellt sett mycket god, både för individer och för företag, men varierar betydligt mellan olika delar av landet. Framför allt är den lägre i glesbygd, men bilden är inte entydig då det även finns relativt lägre tillgänglighet i andra delar av landet. Ett mindre antal mottagare har dock relativt långt till avlämningsställe eller ombud. 9.1Postmottagarnas närhet till sin postanordning har för utredningens räkning tagit fram ett underlag som redovisar samtliga postmottagaradresser i . Redovisningen visar fördelningen mellan olika utdelningsformer liksom avståndet mellan postmottagare och avlämningsställe. Ett avlämningsställe är den punkt där posten överlämnas till mot- tagaren, det vill säga de geografiska koordinaterna för platsen där mottagarens postanordning är belägen. Exempel på postanord- ningar är postlåda och fastighetsbox. Begreppet postmottagare kan i underlaget avse en eller flera individer och företag. Exempelvis räknas ett familjehushåll som en postmottagare medan flera individer som delar en lägenhet på samma adress räknas som separata postmottagare även om de har samma avlämningsställe. Uppgifterna är uppdelade på 21 län och 290 kommuner och gäller förhållandena i . Geografiska förhållanden och förutsättningar i Tillfälliga avlämningsställen i samband med fritidsboende ingår inte. har inhämtat information från Postnords stödsystem för brevbäringen gällande: Koordinater för fastigheter (mottagaradresser) och koordinater för postavlämningsställen. Typ av utdelningsplats: enskild låda, lådsamling, fastighetsbox och samhällsbox/postbox. Utdelningsform: stadsbrevbäring eller lantbrevbäring. Postväska: speciallösning för vilken exakta koordinater och avstånd inte kan fastställas i förhållande till mottagare (används i geografiskt svårtillgängliga områden). Avståndsberäkningarna utgår från fastighetskoordinater där post- mottagare antingen är permanent bosatta eller utgör verksamhets- ställen för företag och organisationer. Dessa koordinater kopplas därefter till koordinaterna för platsen där posten delas ut. Avståndet beräknas genom att koordinaterna binds samman med hjälp av den nationella vägdatabasen. Därmed erhålls ett värde för varje postmottagare som avser det faktiska vägavståndet i meter till dennes postanordning. Därtill har attribut avseende län och kommun kopplats till fastighetskoordinaterna. Koordinaterna har även kopplats till tätortsytor. Det finns enligt ett litet bortfall, men det är begränsat och förhållandevis jämnt fördelat över landet och påverkar därför inte resultatet på aggregerad nivå på ett avgörande sätt. Andelen saknade koordinater uppgår till av totalen. Osäkerheten i uppmätta genomsnittsavstånd på kommun- nivå uppgår maximalt till -3,+8,. Samtliga avstånd som överstiger har verifierats manuellt för att säkerställa att inga tekniska fel eller felaktiga koordinater förvrängt resultatet. Av alla postmottagare återfinns i tätort och resterande utanför tätort. Den vanligaste utdelningsformen är ”enskild”, vilket här avser överlämning i brevinkast eller låda vid Geografiska förhållanden och förutsättningar i av mottagarna får sin post på det viset. Fördelningen på utdelningsformer i framgår av figur 9.1. I kategorin ”övrigt” ingår speciell post- och samhällsbox samt utdelning via postväska. Den omfattar av alla mottagare. Fastighetsboxar är vanligast i större kommuner Av alla postmottagare i får sin post utdelad i en fastighetsbox. Denna andel varierar mycket mellan olika delar av landet. Det finns ett tydligt samband mellan storlek på kommun och andelen mottagare med fastighetsbox. Störst andel () finns i , , , i delar av samt i och . I kommun saknas helt fastighetsboxar, och ytterligare sex kommuner har högst en procent mottagare med fastighetsbox varav fyra finns i län belägna i . Sambandet mellan andelen som får sin post i fastighetsbox och kommunstorlek (räknat som antal postmottagare) framgår av figur 9.2. Varje punkt i diagrammet utgör en av de 290 kommunerna, ordnade från den med minst antal till störst antal postmottagare. Punkterna är sammanbundna med en linje. Geografiska förhållanden och förutsättningar i i linjen visar att andelen postmottagare med fastighetsbox varierar mycket mellan olika kommuner. För att indikera sambandet har utredningen även infogat en trendlinje, som klart illustrerar att ju fler postmottagare kommunerna har, desto större är andelen med fastighetsbox. Trendlinjen visar att det i genomsnitt är ungefär så vanligt med fastighetsbox i de största kommunerna som i de minsta. Framför allt är det i kommuner med fler än omkring 20 000 postmottagare som andelen ökar. Andelen postmottagare med lantbrevbäring varierar kraftigt mellan olika delar i landet Av alla postmottagare i får sin post utdelad längs med någon av Postnords lantbrevbärarlinjer. Andelen som får post via lantbrevbärare varierar kraftigt mellan olika kommuner i ; mellan som mest ner till under en procent. Femton kommuner i saknar helt lantbrevbäring. De åter- finns alla i Stockholms- och Göteborgsområdena samt i Oxelö- sund. , och kommuner har det största antalet postmottagare med lantbrevbäring. Eftersom de är relativt stora kommuner har de dock inte de största andelarna. Tabell 9.1 visar de tolv kommuner i som har störst andel lantbrev- Geografiska förhållanden och förutsättningar i Inte oväntat finns flertalet i de nordligaste länen i , men några återfinns också längre söderut. Utdelning vid lådsamling är vanligast i små kommuner får av postmottagare sin post utdelad vid en lådsamling i stället för direkt vid bostaden eller företagets verk- samhetsställe. Förutom i lantbrevbäringen förekommer lådsamlingar även i stadsbrevbäringen i exempelvis villaområden, därav den större andelen. av lantbrevbäringens och av stadsbrevbäringens utdelning sker i lådsamlingar. Utdelning vid lådsamling skiljer sig från andra utdelningsformer genom att mottagaren själv måste hämta och ta med sig sin post den sista sträckan till bostaden eller företaget. I viss utsträckning gäller det naturligtvis även utdelning i fastighetsbox, men där rör det sig enbart om avståndet inom mottagarens fastighet. av mottagarna i storstadsområdena i , och samt i några övriga kommuner i får sin post via lådsamling. Däremot får av postmottagarna i och kommuner sin post vid en sådan anordning. Skillnaderna mellan olika delar av landet är därmed mycket stora. Sambandet mellan andelen mottagare med post vid lådsamling och kommunens storlek visas i figur 9.3. Även här har figuren en trendlinje, som visar den fallande tendensen från Geografiska förhållanden och förutsättningar i de minsta till de största kommunerna. I de största kommunerna är lådsamlingar bara ungefär en tredjedel så vanliga som i de minsta. De stora variationerna, mellan noll och upp till , framgår också tydligt. antal postmottagare i kommunen 9.1.2Avstånd till postmottagarnas avlämningsställen Av Post- och material framgår också hur fördelningen ser ut över landet vad gäller privatpersoners och företags avstånd till sina avlämningsställen. De allra flesta har nära till sitt avlämningsställe Som framgår av tabell 9.2 har den överväldigande delen av postmottagare nära till sitt avlämningsställe. har ett avstånd som understiger . För mottagarna i tätort är motsvarande andel . av mottagarna utanför tätort har som längst till avlämningsstället. Geografiska förhållanden och förutsättningar i Anm: andelarna har avrundats till en decimal utom för de minsta värdena. Ett hundratal postmottagare av 9,8 miljoner invånare har längre än till sitt avlämningsställe för post. Drygt 3 000 mottagare har mer än 5 kilometer, vilket motsvarar av alla mottagare. Lite av mottagarna har längre än till sitt avlämningsställe. Geografiska förhållanden och förutsättningar i Avståndet till avlämningsstället varierar mycket mellan olika delar i . Kortast avstånd har postmottagare i och längst har mottagarna i . I tabell 9.3 framgår medelavståndet till avlämningsställe i samtliga län samt i hur många kommuner som medelavståndet är . Avstånden är längst i de norrländska länen, , och på . När avstånden fördelas efter utdelningsform, så framgår det av tabell 9.4 att de som har enskild utdelning inom stadsbrevbärar- ingen, vilket utgör majoriteten av alla mottagare, har ett medel- avstånd till avlämningsstället. Avståndet för dem som har fastighetsbox i stadsbrevbäring är svårt att ange med nuvarande mätmetod, men kan också antas vara kort då det i normalfallet rör sig om utdelning i anslutning till bostadshuset. Geografiska förhållanden och förutsättningar i dryga två tredjedelar av landets mottagare som får posten på så vis är därmed förhållandevis korta. Mottagare som får post i lådsamling inom lantbrevbäringen har ett medelavstånd . Det fåtal mottagare som har utdelning i samhällsbox via lantbrevbärare har ett betydligt längre medelavstånd med . Anm: övriga utdelningsformer visas ej. De län där mottagare utanför tätort har de längsta medelavstånden till lådsamlingar är i tur och ordning (), (), (), () och (). Kortast medelavstånd till lådsamling utanför tätort har mottagare i med . Ett fåtal mottagare har långt till sitt avlämningsställe med 425 meters medelavstånd och med är de kommuner där invånarna i genomsnitt har längst till sitt avlämningsställe. Det är dock, som framgår av tabell 9.3, inte bara i de mer glest befolkade delarna av norra som det finns områden med långa medelavstånd. Även i exempelvis och finns det ett antal kommuner där medelavståndet överstiger . har i särklass flest mottagare med ett medelavstånd . Geografiska förhållanden och förutsättningar i alla postmottagare i hela med i snitt mer än 5 kilometer till sitt avlämningsställe finns i . Sambandet mellan medelavstånd till avlämningsställe och befolkningstäthet framgår av figur 9.4. Figuren visar en punkt för alla kommuner ordnade efter antal invånare per kvadratkilometer och medelavståndet till avlämningsstället för post. kommuner, invånare per kvadratkilometer Figuren visar att de långa medelavstånden finns i de mer utpräglade glesbygdskommunerna, men även att det finns en handfull mycket mer tätt befolkade kommuner med relativt långa avstånd. Det gäller som sagt i synnerhet , som är den sista punkten i figuren, med ett medelavstånd . har särskilt studerat de mottagare som har de allra längsta avstånden till sitt avlämningsställe. I nio av landets kommuner finns ett fåtal mottagare som bor på öar och har ett avstånd . De flesta finns på öar längs och de längsta avstånden finns i med . Totalt rör det sig om 24 postmottagare på öar. Det förtjänar dock åter att påpekas att en postmottagare kan bestå av flera personer. Geografiska förhållanden och förutsättningar i I glesbygden i och flertalet län i finns också ett fåtal mottagare med avstånd . Även här rör det sig om ett 25-tal mottagare och avstånden ligger i regel mellan 20– . Det längsta avståndet på fastlandet finns i kommun med över 5 mil till postavlämningsstället. 9.2Postmottagarnas närhet till sitt ombud Ombuden utför flera tjänster för postkunderna. Framför allt paket- marknaden är beroende av ombuden för utlämning av paket till hushåll och företag som inte har egen utkörning, men även utlämning av brev vars format gör att de inte kan delas ut. Om- buden skiljer sig från avlämningsställen för post i flera avseenden. Exempelvis sker brevutdelning varje arbetsdag medan de allra flesta postmottagare besöker ombudet mer sällan. Till skillnad från postanordningarna, i vilka alla med postverksamhet kan dela ut post, har paketdistributörerna sina egna ombudsnät (även om vissa butiker kan vara ombud för fler än en paketdistributör). Det är därför inte lika enkelt att visa tillgängligheten till ombud, då flera parallella nät existerar. Tillväxtanalys har för utredningens räkning tagit fram uppgifter om avstånd till ombud i . Till skillnad från uppgifterna om avlämningsställen utgår uppgifterna om ombud från hela befolkning (9,834 miljoner personer). Tillgänglighetsberäkningarna är gjorda på Tillväxtanalys analys- plattform Pipos.153 Det är ett geografiskt informationssystem (GIS) med kapacitet att göra detaljerade analyser i ett nationellt perspektiv. Tillgänglighetsberäkningarna är gjorda på sträckan längs vägnätet med utgångspunkt i rutornas centrumkoordinat. Följande databaser har använts som indata till beräkningen: 1.Befolkning (gäller /2016) positionerad utifrån folkbokföringsadress aggregerade på 250-metersrutor. 2.Sysselsatt befolkning (gäller /2014) positionerad utifrån arbetsställe. 153 /analysplattformar/geografisk-analys---pipos.html Geografiska förhållanden och förutsättningar i Företagens ekonomi (FEK) kompletterad med arbetsställen från databasen . 3.Nationella vägdatabasen från . 4.Postombud fördelade på tjänsteleverantörer från (gäller ). 9.2.1Avstånden till ombuden skiljer sig Tillväxtanalys material visar hur fördelningen ser ut över landet vad gäller avståndet till paketdistributörerna Postnord, DB Schenker, DHL och Bussgods (vars ombud även hanterar Brings paket) respektive ombud. Tabell 9.5 visar antal personer i befolkningen och hur långt de har till de fyra olika paketdistributörernas närmaste ombud. Knappt 2 000 personer är inte anslutna till något vägnät och har därför inte något mätbart avstånd till något ombud. Den lilla kategorin ”anslutna men ej nått målpunkt” kan avse exempelvis boende på en ö på vilken det finns ett lokalt vägnät men där vägnätet inte är anslutet till fastlandet. Dessa två kategorier är dock mycket små. Källa: Tillväxtanalys uppgifter till utredningen. Geografiska förhållanden och förutsättningar i Tre operatörer har ett ombudsnät vars tillgänglighet är relativt hög i större delen av landet varav Postnords nät är det mest tillgängliga. Drygt 4,5 miljoner svenskar har som längst till ett av Postnords postombud. Motsvarande siffra för DB Schenker är drygt 4,4 miljoner och för DHL lite över 4 miljoner personer. De konkurrerande företagen har fler personer i de längsta avstånds- klasserna än vad Postnord har. Tre konkurrenter med liknande tillgänglighet i sitt ombudsnät För att förenkla analysen och skapa jämförbarhet har utredningen gjort ett antagande om ett medelavstånd i varje avståndsklass.154 Enligt beräkningarna har befolkningen i genomsnitt ett avstånd om till något av de fyra paketdistributörernas ombud. Medelavståndet är kortast till Postnords ombud sett över hela landet och uppgår . Befolkningens medelavstånd till DB Schenkers respektive DHLs ombud uppgår och . Det ska dock tilläggas att DB Schenker använder Postnord för att dela ut paket i ett femtiotal postnummerområden där företaget inte har egna ombud. Bussgods har inte samma tillgänglighet överallt i landet, vilket medför ett medelavstånd om . Genomsnittsavstånden till DHLs och DB Schenkers ombud är respektive längre än till Postnords ombud. Det betyder emellertid inte att det är större avstånd till deras ombud överallt. Genomsnittsavståndet till ett DB Schenker- ombud är kortare än till ett Postnord-ombud i 102 av landets kommuner och i 74 kommuner är det kortare avstånd till ett DHL- ombud. Bussgods har kortare genomsnittsavstånd än Postnord i 31 kommuner. I sju kommuner är Bussgods medelavstånd mindre än två tredjedelar av Postnords, vilket understryker företagets koncentration på vissa områden. Samtliga dessa områden är glesbygdskommuner som , , och , vilket visar att Bussgods kompletterar servicen i områden som har relativt låg tillgänglighet. 154 Medelvärden som antagits i genomsnittsberäkningarna i detta kapitel är i tur och ordning: , , , , , , Geografiska förhållanden och förutsättningar i Tillgängligheten till ombud i landet är därmed i genomsnitt god. Analysen stödjer också de tidigare slutsatserna om att det råder relativt stark konkurrens på marknaden eftersom tre distributörer har hög täckningsgrad över större delen av landet. Utredningen vill dock understryka att siffrorna är ungefärliga, då de bygger på redovisade mittpunktsdata och antagna genomsnittsavstånd inom varje avståndskategori. 9.2.2Mottagarnas tillgänglighet till Postnords ombudsnät Nedan följer en fördjupad analys avseende Postnords ombudsnät eftersom företaget är utsedd att tillhandahålla den samhälls- omfattande posttjänsten. Ombudsnätet är en viktig del i tjänsten och ska vara utformat så att användarnas behov beaktas vad gäller avstånd. Det ska dock tilläggas att analysen enbart gäller avstånd till postombudet, men att Postnords lantbrevbärare i många fall tillhandahåller samma tjänster som ombuden. Tillgängligheten längs lantbrevbärarlinjerna är därför högre än vad som visas enbart av en analys av ombudsnätet. Ungefär längre avstånd i glesbygdskommuner Figur 9.5 visar sambandet mellan det genomsnittliga avståndet till Postnords ombud i alla kommuner och befolkningen i respektive kommun. Geografiska förhållanden och förutsättningar i kommuner, antal personer i befolkning Liksom för avlämningsställen för post varierar befolkningens genomsnittliga avstånd till Postnords postombud kraftigt. Den infogade trendlinjen visar tydligt att avståndet i de minsta kommunerna i genomsnitt är ungefär så långt som i de med störst befolkning. Invånarna i åtta kommuner i landet har ett genomsnittsavstånd på mer än 8 kilometer till ombudet. Längst är avstånden i , och kommuner. I kommunerna är medel- avståndet däremot kortare än . Ett likartat mönster framträder när utredningen i stället studerar avståndet beroende på befolkningstäthet, mätt med antal invånare per kvadratkilometer (på samma sätt som i figur 9.4). Avstånden i de glesast befolkade kommunerna är ungefär så långa som i de mest tättbefolkade, vilket figur 9.6 illustrerar. Geografiska förhållanden och förutsättningar i kommuner, befolkning per kvadratkilometer För den samhällsomfattande posttjänsten kan det också vara intressant att studera de riktigt långa avstånden. Som framgår av tabell 9.4 är det knappt 60 000 personer i som har längre än till Postnords postombud. I sexton kommuner finns det över 1 000 personer med längre än en mil till det närmaste post- ombudet. Störst antal personer med så långt avstånd finns i tur och ordning i kommunerna . Även en storstadsnära kommun som har nära 1 500 personer som har till närmaste postombud. Å andra sidan har samtliga invånare i 140 kommuner kortare än till postombudet. Många boende i tätorter har långt till sitt ombud har för utredningen gjort en särskild studie av avstånden till Postnords ombud inom tätorter. Uppgifterna visar att 2,5 miljoner av de som bor i tätort har mer än 1,5 kilometer till sitt Postnord-ombud, vilket motsvarar av alla tätortsboende. Flest tätortsboende med längre än till sitt postombud finns i med 128 000 personer, eller av alla SOU 2016:54 Geografiska förhållanden och förutsättningar i Därefter följer med 67 000 personer, vilket motsvarar av invånarna i tätort. I 56 kommuner i har mer än hälften av befolkningen i tätorten längre än . Flertalet finns i mindre kommuner, men här återfinns också exempelvis , och . Även om avståndsproblematiken i hög grad är en glesbygds- fråga kan utredningen konstatera att även avstånden till Postnords ombud i tätort i många fall också är relativt långa. Konkurrenterna bidrar med kortare avstånd i ombudsnätet Tillväxtanalys uppgifter om de olika företagens ombudsnät medger också en analys av hur tillgängligheten påverkas av förekomsten av flera konkurrerande företag. Utredningen vill dock understryka att om Postnord varit ensam paketdistributör på marknaden hade operatören sannolikt behövt ha fler postombud än för att kunna ta hand om de volymer som konkurrenterna hanterar. För att mottagarna ska kunna dra nytta av de kortare avstånden krävs också att de dels har information om var det närmaste ombudet är beläget, dels kan välja till vilket ombud exempelvis ett paket ska skickas. I och med den ökande internethandeln blir det allt vanligare att mottagaren kan välja var varan ska levereras, vilket gör det möjligt att utnyttja mångfalden av ombud. Det finns inte någon helt tydlig tendens hur medelavståndet till konkurrenternas ombud förhåller sig till Postnords ombud utifrån variabeln befolkningstäthet. I figur 9.7 visas avståndet till närmaste konkurrents postombud i procent av avståndet till Postnords ombud i landets kommuner, ordnade efter hur tätbebyggd kommunen är (jämför figur 9.6). Understiger värdet 100 är avståndet i kommunen kortare till någon av de tre konkurrenterna men om värdet överstiger 100 har Postnords ombud högst tillgänglighet. Geografiska förhållanden och förutsättningar i konkurrent till Postnord, procent 1,5 4,4 7,1 10,9 13,5 16,5 18,9 23,0 27,4 32,8 38,2 46,1 65,2 87,3 105,0 164,5 460,6 kommuner, befolkning per kvadratkilometer över alla kommuner finns det inte någon tydlig trend som visar att konkurrenterna har kortare medelavstånd till sina ombud än vad Postnord har. I de omkring fyrtio allra glesast befolkade kommunerna är emellertid medelavståndet till någon av konkurrenterna i flertalet fall kortare än till Postnords ombud. I 136 av landets 290 kommuner är medelavståndet till någon av de tre konkurrenternas ombud kortare än till Postnords ombud. På så vis bidrar de i dagens situation till en ökad tillgänglighet. Vissa invånare kan även i dessa kommuner naturligtvis ha kortast avstånd till ett av Postnords ombud, liksom att vissa personer kan ha kortare avstånd till en konkurrents ombud i en kommun där avståndet till Postnords ombud genomsnittligt sett är kortast. Avståndet till närmaste konkurrent är av avståndet till Postnords ombud i , , och . I kommunerna , däremot, är det i genomsnitt över dubbelt så långt till något annat ombud än Postnords. Geografiska förhållanden och förutsättningar i Företagen har närmare till ombuden än privatpersonerna Tillväxtanalys underlag medger också en analys av tillgängligheten till postombud för företag155. I analysen studeras sambandet mellan företagens storlek mätt med antal sysselsatta och medelavstånd till ombud. Ett alternativ är att utgå från antal arbetsställen, men då visar inte siffrorna om företaget är stort eller litet. Genom att använda antal sysselsatta kan utredningen visa en bild av tillgängligheten för olika stora företag. I genomsnitt har företagen i till någon av de fyra konkurrerande paketdistributörernas ombud, och igenom- snitt till närmaste Postnord-ombud. Den senare siffran kan jämföras med genomsnittsavståndet för befolkningen (2,). Medelavståndet för företagen till närmaste ombud från DB Schenker, DHL och Bussgods är , respektive . Skillnaden i medelavstånd mellan företag och privatpersoner beror troligtvis på att paket- distributörerna ofta placerar delar av sin verksamhet i industri- områden där även många större företag finns. av de sysselsatta har längre än till närmaste konkurrerande paketdistributörs ombud och har längre än till ett av Postnords ombud. För företagen liksom för hushållen bidrar konkurrenterna därmed totalt sett till bättre tillgänglighet. av företagen har högst till närmaste konkurrents ombud, medan motsvarande andel till ett Postnord-ombud är . I 74 kommuner är medelavståndet mellan företag och ombud längre än . Utredningen har också studerat sambandet mellan hur många sysselsatta som finns i landets olika kommuner och hur långt medelavståndet är till Postnords ombud.