sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Precis som särbehandling på grund av kön kan leda till studie- avbrott kan man anta att särbehandling på grund av ursprung kan stöta bort elever från utbildningar. Forum för levande historia har i en studie om intolerans bland svenska elever kommit fram till att elever på yrkesprogram har mer negativa attityder till minoritets- grupper jämfört med elever på högskoleförberedande program. Enkätstudien genomfördes med hjälp av under hösten 2013.15 Enkäten riktade sig till elever i årskurs 9 samt gymnasieskolans årskurs 1–3 och besvarades av totalt 7 391 elever. Enkätens 54 frågor utarbetades i samråd med en referensgrupp av forskare och bestod till stor del av attitydrelate- rade påståenden i syfte att kartlägga toleranta och intoleranta för- hållningssätt. Enkäten undersökte elevernas attityder till fem stycken index som relaterar till gruppspecifik intolerans: invandrare, muslimer, judar, romer och hbt-personer. Enkätsvaren visade att vilken typ av gymnasieprogram eleven studerar, yrkesprogram eller högskole- förberedande program, var en starkare faktor för tolerans eller in- tolerans än exempelvis kön eller föräldrarnas utbildningsnivå. Sva- ren visade också att elever som studerar högskoleförberedande pro- gram var mer toleranta i de högre årskurserna jämfört med elever i de lägre årskurserna. I gruppen som studerade yrkesprogram var förhållandet omvänt, elever i de högre årskurserna var mer intole- ranta. Studien saknar en analys av hur olikheterna mellan årskur- serna kan förklaras, men svaren antyder att de negativa attityderna förstärks ju längre eleverna gått på ett yrkesprogram. Det här är ett 13Temagruppen för unga i arbetslivet 2013. 10 orsaker till avhopp – 379 unga berättar om av- hopp från gymnasiet. 15Forum för levande historia 2014. Tid för tolerans. mycket oroande resultat som signalerar ett misslyckande inom gymnasieskolans yrkesprogram när det gäller att förmedla skolans värdegrund. En annan faktor som i studien visade sig ha stor betydelse för elevernas attityder var graden av utbildade pedagoger. Intoleransen var generellt högre i skolor som hade en låg andel utbildade peda- goger. Detta jämfört med skolor som hade en hög andel utbildade pedagoger. Lärartäthet hade inte en lika stor betydelse som de tjänst- görande lärarnas utbildning. Det krävs ingen lärarlegitimation för att undervisa i yrkes- ämnen, men många yrkeslärare har ändå en yrkeslärarexamen. I hög- skoleförordningen anges att studenten för en yrkeslärarexamen ska visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever, samt förmåga att beakta, kommu- nicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Att öka andelen utbildade yrkeslärare är därför inte bara angeläget för undervisning i yrkeskunskaper, utan även för det mycket viktiga arbetet med att förmedla skolans värde- grund. 4.3Uppdraget att förmedla skolans värdegrund och förebygga trakasserier och kränkande behandling Värdegrundsarbete kan sägas bestå av arbete på tre olika nivåer, främjande, förebyggande och åtgärdande.16 Det främjande arbetet är det generella arbete som skolorna gör utan förekommande anled- ning. Det handlar om att skapa en inkluderande och respektfull studiemiljö som ger goda förutsättningar för lärande. Det förebyg- gande arbetet är mer inriktat på att avvärja och motverka en poten- tiell eller aktuell risk som har uppkommit i skolan. Det kan handla om att uppmärksamma och motverka grovt språkbruk och krän- kande skämt. Det åtgärdande arbetet består i att reagera och åtgär- da vid en uppkommen situation, exempelvis aktiv diskriminering, sexuella trakasserier eller våld. Med ett bra främjande och förebyggande arbete kan skolan för- hindra att situationer uppstår som kräver åtgärdande arbete. Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. detta arbete ska bli framgångsrikt krävs dock att hela organisa- tionen involveras och att arbetet är sanktionerat uppifrån och ner. Skolledningen måste vara tydlig, i ord och handling, med att utbild- ningen ska kunna passa alla elever oavsett kön och bakgrund, och att värdegrundsarbete är något som prioriteras. Detta anser utred- ningen är avgörande för att få elever som valt otraditionellt till gymnasieskolan att stanna kvar inom utbildningen. Huvudmannens ansvar att främja likabehandling samt att före- bygga och åtgärda trakasserier och kränkande behandling finns reglerat i skollagen, diskrimineringslagen och i förordningen om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminer- ing och kränkande behandling.17 Dessutom finns bestämmelser om skolans värdegrundsarbete i läroplanen för gymnasieskolan.18 Base- rat på dessa bestämmelser har utarbetat allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling som stöd för huvudmännens arbete.19 Gymnasieskolan har ett tydligt uppdrag att förmedla skolans värdegrund. Uppdraget finns reglerat genom hela styrkedjan, från skollagen till läroplanen för gymnasieskolan. I skollagens fjärde paragraf regleras syftet med all utbildning inom det svenska skol- väsendet. ”Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden.”20 Det faktum att uppdraget att utveckla värden nämns i samma mening som syftet att utveckla kunskaper visar på den stora vikt som läggs vid skolans värdegrundsarbete. Alla huvudmän har ett ansvar för att värdegrunden genomsyrar såväl den pedagogiska vardagen som alla formella och informella möten och aktiviteter inom eller i anslut- ning till skolan. Basen för skolans värdegrund är de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska sam- hället vilar på.21 Här ingår bland annat att ta avstånd från att männi- skor utsätts för förtryck och kränkande behandling, och att kunna samspela i möten med andra människor utifrån respekt för skillna- 17Skollagen (2010:800); Diskrimineringslagen (2008:567); Förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling. 18Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. 201 kap. 4 § skollagen (2010:800). 211 kap. 4 § skollagen (2010:800). der i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia.22 Enligt läropla- nen för gymnasieskolan ska alla som arbetar i skolan aktivt främja arbetet för likabehandling av individer och grupper, och motverka, förebygga och förhindra alla former av diskriminering, trakasserier och kränkande beteende.23 Även i examensmålen för ämneslärare och yrkeslärare är lärarens uppdrag att förmedla skolans värdegrund och förebygga diskrimi- nering tydligt formulerat. Lärarstudenten ska för att uppnå målen för examen: visa förmåga att kommunicera och förankra skolans värdegrund, inbegripet de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, visa förmåga att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever, visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jäm- ställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksam- heten.24 Jämställdhet ingår både i lärarutbildningen och i skolans värde- grund, men verkar ändå inte alltid genomsyra skolans verksamhet. I Skolinspektionens skolenkät till elever har 17 589 ele- ver i årskurs 2 i gymnasieskolan bland annat fått svara på frågor om grundläggande värden i undervisningen och skolan.25 På påståendet ”I min skola pratar vi om jämställdhet mellan könen” har av eleverna 2 på gymnasiet svarat att det stämmer ganska dåligt eller inte stämmer alls. På påståendet ”Mina lärare ger killar och tjejer samma förutsättningar” har av eleverna 2 på gymnasiet svarat att det stämmer ganska dåligt eller inte stämmer alls. Trots att skolans uppdrag att förmedla värden är tydligt formulerat får det alltså inte alltid genomslag i utbildningens vardag. Ett kritiskt område kan vara det arbetsplatsförlagda lärandet. För att skolan ska kunna uppfylla läroplanens mål är det viktigt att den värdegrund skolan står för även gäller vid elevens arbetsplats- 22Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan, avsnitt 2.2. 23Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan, avsnitt 2.2. 24Bilaga 2, högskoleförordningen (1993:100). För elever som studerar på yrkesprogram är det arbetsplatsförlagda lärandet en betydelsefull del av utbildningen. Det är ofta här som eleven möter sitt framtida arbetsliv. Tyvärr innebär det att eleven också kan möta eventuella intoleranta attityder och värderingar som ingår i arbetsplatskul- turen. En elev på arbetsplatsförlagt lärande (APL) är oftast ensam på arbetsplatsen, utan andra elever eller lärare från skolan i närheten. En god relation med handledaren och övriga medarbetare på arbetsplatsen är då en avgörande förutsättning för att den dagliga verksamheten på arbetsplatsen ska fungera bra. Elever som gjort ett otraditionellt utbildningsval, och därmed avviker från arbetsplat- sens övriga medarbetare, kan vara särskilt utsatta under sitt arbets- platsförlagda lärande. Därför måste den arbetsplats som tar emot elever på APL ha en beredskap för att ta emot alla elever på ett respektfullt och inkluderande sätt. Skolinspektionen har stött på enstaka skolor där lärarna uppger att det finns handledare på arbetsplatser som har synpunkter på att ta emot elever med annan etnisk härkomst än svensk.26 Skolorna har enligt Skolinspektionens erfarenhet hanterat detta på olika sätt. En av skolorna har avslutat samarbetet med en sådan arbetsplats, med motiveringen att värdegrunden inte överensstämde med skol- ans. En annan skola uppgav att de hanterade handledarens inställ- ning genom att bara ge sådana till elever med svenskt ursprung. Myndigheten konstaterar att det inte är en godtagbar lösning på problemet att enbart skicka elever med svensk bakgrund till en sådan arbetsplats. Skolan måste se till att handledarna utför sitt uppdrag i enlighet med den värdegrund som utbildningen vilar på och inte godta att det på elevernas råder en miljö som inte betraktas som acceptabel i elevens lärmiljö i övrigt. Utredningen fick möjlighet att skicka med två frågor i Skol- verkets enkätundersökning bland gymnasiala yrkeslärare /15. Enkätundersökningen genomfördes av SCB och skickades ut till 3 000 yrkesverksamma yrkeslärare som under /15 var betygsättande för en eller flera kurser som helt eller delvis om- fattade arbetsplatsförlagt lärande. 26 Skolinspektionen 2013. Fördjupad tillsyn på yrkesprogram, s. 15. Yrkeslärarna fick först frågan om huruvida de har kännedom om skolans värdegrund när det gäller likabehandling av elever. Lika- behandlingsarbete, beskrev enkäten vidare, kan handla om att främja alla elevers lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning. De yrkeslärare som svarat ”ja” fick en följdfråga om med vilka personer, och i vilken utsträckning, som läraren arbetar för att för- ankra skolans värdegrund när det gäller likabehandling inför arbets- platsförlagt lärande. Här gavs alternativen handledarna, övrig berörd personal på arbetsplatsen (t.ex. chefer och anställda som arbetar nära eleverna), eleverna, och svarsalternativen alltid eller oftast, ibland, sällan eller aldrig, och inte aktuellt. Källa: Egen bearbetning. Undersökningen visar att så gott som alla svarande yrkeslärare () uppger att de har kännedom om skolans värdegrund när det gäller likabehandling. av dessa lärare uppgav att de alltid eller oftast arbetar med eleverna om värdegrunden inför det arbetsplatsförlagda lärandet. Däremot uppger av lärarna att de alltid eller oftast arbetar med handledarna på APL- platsen för att förankra skolans värdegrund. Ännu färre () gör detta med annan personal på arbetsplatsen, exempelvis chefer. Resultatet stämmer relativt väl med slutsatserna i Skolinspek- tionens kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning.27 Gransk- ningen visade att huvudmännens och skolornas förebyggande arbete mot kränkande behandling nästan aldrig omfattar det arbetsplats- förlagda lärandet. Då det arbetsplatsförlagda lärandet utgör en stor del av yrkeselevers utbildning, upp till hälften av elevens utbildning, är detta en allvarlig insikt. 4.4Förslag för ett utvecklat värdegrundsarbete i gymnasiekolan Utredningen konstaterar att om yrkesprogrammen i högre utsträck- ning ska kunna attrahera nya grupper av elever och uppmuntra till mindre könsstereotypa utbildningsval krävs att skolorna blir med- vetna om vikten av ett aktivt värdegrundsarbete för att förebygga trakasserier och kränkande behandling. Vid skolbesök har utred- ningen slagits av den stora mängd kränkande klotter och intole- ranta attityder som förekommer i elevernas studiemiljö. Utred- ningens fokusgrupp med elever har också visat att det är svårt att avvika från på ett yrkesprogram, och att det finns påtagliga hinder mot att välja otraditionellt. Utredningens uppfattning är att det redan ligger tydligt i huvud- mannens och rektors ansvar att i värdegrundsarbetet arbeta med frågor som kränkande behandling på grund av kön eller utländsk bakgrund. Skollagen och diskrimineringslagen innehåller klara be- stämmelser om att huvudmannen ska vidta aktiva åtgärder för att förebygga och förhindra kränkande behandling och trakasserier. Att många elever känner sig otrygga och ifrågasatta exempelvis på grund av sitt kön innebär alltså ett misslyckande från huvud- mannens sida att leva upp till den gällande regleringen, något som Skolinspektionen i högre grad bör uppmärksamma i sin regelbundna tillsyn av huvudmän och gymnasieskolor. är i sin tur den myndighet som kan bidra med stöd och kompetensutveckling. 27 Skolinspektionen 2013. Gymnasial lärlingsutbildning – En kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning. 4.4.1Skolverket ska främja värdegrundsarbetet Utredningens förslag: I arbetet med regeringsuppdraget om nationella skolutvecklingsprogram som påbörjas ska särskilt beakta det behov av värdegrundsarbete som finns inom gymnasieskolans yrkesprogram. är den statliga myndighet som har till uppgift att stödja huvudmän i deras utbildningsverksamhet.28 Detta görs bland annat genom nationella utvecklingsinsatser inom områden som regeringen prioriterar. –2015 avslutades arbetet med två större regeringsuppdrag riktade mot värdegrundsarbete respektive jämställdhet. fick 2011 ett särskilt regeringsuppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling.29 Uppdraget redovisades till regeringen i januari 2015.30 genomförde ett antal insatser i enlighet med uppdraget, varav den mest omfattande var en kompetensutvecklingskurs för skolor och förskolor som ville utveckla sin verksamhet. Värdegrund och likabehandling i teori och praktik 7,5 hp, genom- fördes i samarbete med 15 lärosäten i landet och 2 138 personer från 547 skolor och förskolor har deltagit. har också fått en rad samman- länkande uppdrag om jämställdhet. Myndigheten redovisade sitt arbete enligt dessa uppdrag i februari 2015.31 Insatserna har främst bestått av kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och er- farenhetsspridning, samverkan samt produktion av material. I skrivande stund har inga aktiva uppdrag specifikt inriktade på att främja värdegrundsarbete. Ett mer generellt skol- utvecklingsuppdrag där värdegrundsarbete tydligt ingår har dock lämnats till myndigheten. 28Förordning (2011:555) med instruktion för . 29Förnyat uppdrag för att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. U2011/567/S, U2011/2649/S. Redovisning av förnyat uppdrag för att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Redovisning av uppdrag om att främja jämställdhet inom skolväsendet. drag av regeringen att ta fram och genomföra nationella skol- utvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor.32 De nationella skolutvecklingsprogrammen ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser med fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. Uppdraget är fort- farande under beredning inom myndigheten vilket innebär att några konkreta insatser i skrivande stund ännu inte har påbörjats. Ett insatsområde som pekas ut i uppdraget är arbetsformer och arbets- sätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, till exempel avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränk- ande behandling, jämställdhet och normkritik. Utredningen föreslår att regeringen, exempelvis genom sin regelbundna myndighets- dialog, uppmärksammar på det behov av stöd för värde- grundsarbete som finns inom gymnasieskolans yrkesprogram. 4.4.2Skolinspektionen ska granska värdegrundsarbetet Utredningens förslag: Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska kvaliteten i värdegrundsarbetet inom gymnasieskolan. Med utgångspunkt i resultaten av kvalitetsgranskningen ska myndigheten också göra de eventuella förändringar som behövs av myndighetens regelbundna tillsyn. Skolinspektionens tillsyn utformas i första hand efter den reglering som finns i skollagen. Vid brister får huvudmannen förelägganden och vid allvarligare brister kan huvudmannen även få vite. I säll- synta fall kan Skolinspektionen besluta om tillfälligt verksamhets- förbud. Av diskrimineringslagen framgår att verksamheten ska upprätta en likabehandlingsplan, och i skollagen framgår att verksamheten ska upprätta en årlig plan mot kränkande behandling.33 Dessa planer kan med fördel slås ihop. I de fall skolans planer brister kritiseras detta av Skolinspektionen vid den regelbundna tillsynen. Skolinspektionen har möjlighet att uppmärksamma brister i det främjande och förebyggande värdegrundsarbetet som i värsta fall 32Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram. U2015/03844/S. 336 kap. 8 § skollagen (2010:800); Diskrimineringslagen (2008:567). kan leda till trakasserier och kränkande behandling. Skolornas värdegrundsarbete är dock bara ett av många områden som Skol- inspektionen har i uppdrag att tillsyna. Det är också ett område som kan vara svårt att greppa och följa upp, vilket kan göra att det ges mindre utrymme i förhållande till områden som är lättare att tillsyna. Utredningen föreslår därför att regeringen ger Skolinspek- tionen i uppdrag att fördjupa sig inom detta område. Skolinspek- tionen ska få i uppdrag att granska kvaliteten på värdegrundsarbetet inom gymnasieskolan. Med utgångspunkt i resultaten av kvalitets- granskningen ska myndigheten också göra de eventuella föränd- ringar som behövs av myndighetens regelbundna tillsyn. Skolinspektionen har i två tidigare kvalitetsgranskningar granskat värdegrundsarbetet i . Gymnasieskolan har på många sätt särskilda förutsättningar, vilket motiverar ett nytt fokus speci- fikt på gymnasieskolan. Elevers självsortering i gymnasievalet inne- bär att elevgrupperna är mer homogena än i , vilket i sin tur betyder att en avvikande elev hamnar i en än mer utsatt position. Den lägre andelen lärarledd undervisning i gymnasieskolan inne- bär att utbildningen i gymnasieskolan kan sakna den vuxennärvaro och struktur som krävs för att kunna driva ett framgångsrikt värde- grundsarbete. Många gymnasieelever som studerar på annan ort bor inackorderade och saknar stöd från en vuxen även utanför skoltid. För elever som studerar på yrkesprogram förläggs också en bety- dande del av utbildningen till en arbetsplats, där skolans värde- grund kan vara dåligt förankrad. 5 Nationella och lokala programråd har yrkesutbildningen i generellt sett varit skolförlagd. Arbetsmarknadens ansvar för yrkesutbild- ningen har varit mindre påtagligt i än i länder med starka lärlingsutbildningssystem. Det offentliga utbildningssystemet har tagit det huvudsakliga ansvaret för att grundutbilda yrkeskunniga personer. har dock lärlingsutbildning enligt den centraleuro- peiska modellen, där arbetsgivaren tar ett större ansvar för utbild- ningen, framhållits som en förebild även för svensk yrkesutbild- ning. Engagemanget för lärlingsutbildning har grundats i en förvän- tan att en närmare kontakt med arbetsplatsen ska höja kvaliteten i utbildningen, öka elevernas anställningsbarhet och leda till högre attraktivitet för yrkesutbildningar. Det som inte har varit lika framträdande i diskussionen är att lärlingsutbildningen i länder som och vilar på helt andra institutionella förutsättningar än de som råder i Sverige.1 I dessa länder är både yrken och yrkeskvalifikationer tydligt regle- rade, och det finns en lång tradition av trepartssamverkan kring yrkesutbildning mellan arbetsmarknadens parter och offentliga organ på nationell, regional och lokal nivå. Det har gett förutsätt- ningar att säkerställa relevans och kvalitet i yrkesutbildningens utformning, genomförande och resultat. Denna tydligt institutio- naliserade samverkan kan vara den främsta förklaringen till yrkes- utbildningens höga arbetsmarknadsrelevans i länder med en lång lärlingstradition. Svenska erfarenheter och initiativ i ett europeiskt perspek- tiv; 2015. Yrkesutbildning i förändring: från lärlingsutbildning till yrkescollege. För exempel på hur andra länder genomfört lärlingsreformer utan rätt institutionella förutsätt- ningar, se Sweet 2009. ”Apprenticeship, Pathways and Career guidance: A Cautionary tale”. Nationella och lokala programråd I flera europeiska länder finns en institutionaliserad samverkan kring den grundläggande yrkesutbildningen. I har detta saknats fram tills . I samband med gymnasiereformen införde regeringen en struktur för samverkan på nationell nivå mellan och avnämarna till den gymnasiala yrkesutbild- ningen om övergripande och strategiska utbildningsfrågor.2 Tolv nationella programråd inrättades, ett för vardera gymnasialt yrkes- program, för att fungera som forum för en kontinuerlig dialog mel- lan och representanter för de yrkesområden som yrkes- programmen utbildar för. På lokal nivå infördes krav på lokala pro- gramråd för samverkan mellan gymnasieskolan och den lokala arbetsmarknaden.3 Utöver nationella och lokala programråd finns i många branscher också en frivillig samverkan mellan huvudmän, gymnasieskolor och branschens parter för att kvalitetssäkra den gymnasiala yrkesutbild- ningen. Denna samverkan kan ta form av yrkescollege, branschcerti- fierade skolor, yrkesprov, eller andra samverkansmodeller. Model- lerna utgår från branschernas eget engagemang och olika förut- sättningar, och fungerar ofta som en brygga mellan den nationella branschorganisationen och skolans lokala verksamhet. Att utveckla en långsiktigt hållbar struktur för samverkan tar tid. För att skapa starkare institutionella förutsättningar för sam- verkan bör regeringen ge myndigheter och branschorganisationer stabila och långsiktiga förutsättningar att utveckla en samsyn kring sitt gemensamma uppdrag att utveckla den svenska yrkesutbild- ningen. Utredningen föreslår därför i det följande kapitlet att ett nationellt råd för yrkesutbildning inrättas, och att de nationella programrådens roll förtydligas och förstärks. De nationella programråden inrättades i samband med gymnasie- reformen 2011. Förslaget om ett nationellt råd för varje yrkespro- gram formulerades i betänkande som före- gick gymnasiereformen.4 Programråden förutsattes då få en opera- 2008/09:199. 31 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). – en reformerad gymnasieskola. Nationella och lokala programråd tiv roll och bestå av olika intressenter, branschföreträdare i form av arbetsgivare och fackliga organisationer samt eventuella statliga normgivande myndigheter på området. före- slog att skulle få uppgiften att utse vilka som skulle ingå i programråden. Vikten av en bred representation och att ge av- nämarna tyngd i programrådens arbete framfördes. I den efter- följande propositionen gav regeringen ansvaret för att inrätta programråd och sköta den administration som programråds- verksamheten kunde leda till.5