sou · H4B38 · 2016-02-01 00:00:00 — Dock bör framhållas att de aktörer som registrerats före ikraftträdandet naturligtvis omfattas av lagens övriga krav även i fortsättningen. Detta betyder bl.a. att gör en kontroll gällan- de huruvida de uppfyller villkoren för att få bedriva verksamhet enligt lagen (se 9 §). Skulle denna årliga kontroll utvisa att aktörerna åsidosätter sina skyldigheter kan de åläggas att upphöra med verk- samheten. Av bl.a. avsnitt 10.4.4 framgår att utredningen föreslår att även värdebolagens s.k. uppräkningsverksamhet ska omfattas av penning- Värdebolagens uppräkningsverksamhet påförs penning- tvättslagen genom en förändring av lagen om anmälningsplikt av- seende viss finansiell verksamhet. Följden blir att värdebolagen, beträffande denna verksamhet, ska ansöka om registrering hos Finans- inspektionen. Värdebolagen är förvisso inte många till antalet. Det kommer ändå att ta innan har be- handlat ansökningarna från bolagen. Värdebolagen måste ha möjlig- het att bedriva sin verksamhet . Vidare bör de ha på sig efter lagens ikraftträdande för att ansöka om registre- ring. Det bör under alla förhållanden vara tillräckligt att ansökan om registrering görs efter lagstiftningens ikraft- trädande. Har ansökan gjorts , bör verksamheten få drivas vidare i avvaktan på att beslut med an- ledning av ansökan har vunnit laga kraft. Även detta förutsätter en särskild övergångsbestämmelse. Utredningens förslag: Den som vid lagens ikraftträdande bedriver yrkesmässig förmedling av hyresrätter till lokaler som omfattas av krav på registrering och som inte är registrerad som fastighets- mäklare med fullständig registrering ska ansöka om registrering . Har ansökan gjorts senast den dagen, får verksamheten drivas vidare i avvaktan på att beslutet i registre- ringsfrågan har vunnit laga kraft. Den som är skyldig att vara registrerad men saknar föreslagen utbildning ska trots detta registreras enligt fastighetsmäklar- lagen om han eller hon vid lagens ikraftträdande bedriver yrkesmässig förmedling av hyresrätter till lokaler. Den som vid lagens ikraftträdande bedriver yrkesmässig för- medling av hyresrätter till lokaler som omfattas av krav på registre- ring enligt denna lag och som inte är registrerad som fastig- hetsmäklare med fullständig registrering får, om ansökan om registrering inte beviljas, efter det att beslutet i registreringsfrågan vann laga kraft fullfölja de förmedlingsupp- drag som har lämnats före det att Fastighetsmäklarinspektionens beslut vann laga kraft. I avsnitt 10.4.2 föreslår utredningen att även hyresförmedlare till lokaler ska omfattas av penningtvättsregleringen. Dessa ska, i likhet med fastighetsmäklare med fullständig registrering, stå under till- syn av Fastighetsmäklarinspektionen. För att Fastighetsmäklar- inspektionen ska kunna identifiera hyresförmedlarna till lokaler föreslår utredningen att dessa ska bli registreringsskyldiga. I av- snitt 10.4.2 anges också att förmedlarna ska genomgå viss utbild- ning. Det kommer att ta innan Fastighetsmäklarinspek- tionen har behandlat alla ansökningar om registrering från de hyres- förmedlare till lokaler som är verksamma. Dessa hyresförmed- lare måste ha möjlighet att bedriva sin verksamhet . Vidare bör hyresförmedlarna ha på sig efter lagens ikraft- trädande för att ansöka om registrering. Det bör mot den bak- grunden vara tillräckligt att ansökan om registrering görs efter lagstiftningens ikraftträdande. Har ansökan gjorts , bör verksamheten få drivas vidare i avvaktan på att Fastighetsmäklarinspektionens beslut med anledning av ansökan har vunnit laga kraft. Detta förutsätter en särskild övergångsbestäm- melse. En övergångsbestämmelse torde också behövas beträffande de hyresförmedlare som vid lagens ikraftträdande bedriver verksamhet som förmedlare till lokaler men som inte har genomgått den ut- bildning som ska krävas för registrering. En sådan hyresförmedlare bör trots det kunna registreras under förutsättning att han eller hon har erfarenhet av förmedling av hyresrätter till lokaler. En hyresförmedlare till lokaler, som vid ikraftträdandet bedriver sådan verksamhet, och som inte får sin ansökan om registrering be- viljad bör få på sig för att avveckla sådan förmedlings- verksamhet som är registreringspliktig. Denna bör därför efter det att Fastighetsmäklarinspektionens beslut vann laga kraft få fullfölja de förmedlingsuppdrag som har lämnats före det att inspektionens beslut vann laga kraft. Utredningens förslag: Anordnare som vid lagens ikraftträdande tillhandahåller lotterier genom ombud ska anmäla ombuden för registrering . Har ansökan gjorts senast den dagen, får anordnaren fortsätta att tillhandahålla lotterierna genom ombud i avvaktan på att beslutet i registreringsfrågan vunnit laga kraft. Anordnare som vid lagens ikraftträdande tillhandahåller lotte- rier genom ombud får, om Lotteriinspektionen inte beviljar re- gistrering av ombudet, efter det att beslutet i registreringsfrågan vann laga kraft, genom ombudet fullfölja åtag- anden i förhållande till kunder som uppstått före det att Lotteri- inspektionens beslut vann laga kraft. Enligt vad utredningen föreslår ska anordnare som omfattas av pen- ningtvättsregleringen, anmäla sina ombud för registrering till Lotteri- inspektionen. Med nödvändighet kommer det att ta innan Lotteri- inspektionen har behandlat alla anmälningar om registrering från anordnare som använder sig av ombud. Dessa anordnare bör ha möjlighet att bedriva sin verksamhet genom ombud . Vidare bör anordnarna ha på sig efter lagens ikraft- trädande för att anmäla ombuden till registrering. Det bör mot den bakgrunden vara tillräckligt att anmälan om registrering görs efter lagstiftningens ikraftträdande. Har anmälan gjorts , bör verksamheten få drivas vidare i avvaktan på att Lotteriinspektionens beslut om registrering har vunnit laga kraft. Detta förutsätter en särskild övergångsbestämmelse. En anordnare, som vid ikraftträdandet tillhandahåller speltjänster genom ombud, bör, om Lotteriinspektionen inte beviljar registrering av ombudet, få på sig för att avveckla ombudsförhållan- det. Anordnaren bör mer specifikt, genom ombudet, ha möjlighet att fullfölja åtaganden i förhållande till kunder som uppstått före det att Lotteriinspektionens beslut vann laga kraft. Sådana åtagan- den kan exempelvis innebära fullföljande av dragningar till vilka det sålts lotter och återbetalning av medel som kunder har innestående på spelkonton. Tiden bör sättas efter det att Lotteri- inspektionens beslut vann laga kraft. 23.2.4Förslaget till lag om registrering i syfte att förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism Utredningens förslag: För de juridiska personer som vid lagens ikraftträdande omfattas av registreringsskyldighet enligt lagen ska en anmälan enligt ske senast efter att lagen har trätt i kraft. Det kommer vara många juridiska personer som omfattas av lagen vid dess ikraftträdande. För att de ska få en rimlig tid på sig att göra det som åligger dem enligt lagen föreslås att de får dröja med en an- mälan till registret efter lagens ikraftträdande. I övrigt gäller lagen från ikraftträdande. I enlighet med Kommittéförordningens krav redovisas i detta kapi- tel en beräkning av hur föreliggande lagförslag påverkar kostnaderna och intäkterna för staten, företag och enskilda. För de kostnader som beräknas uppstå för staten görs antaganden om hur dessa kost- nader skulle finansieras. Kostnadsuppskattningarna och bedömningarna begränsar sig till de kostnader som det nu föreliggande lagförslaget kan förväntas medföra. De kostnader som följer av lag (2015:274) om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism är sålunda inte medräknade. En, i huvudsak kvalitativ be- dömning av de senare görs i prop. 2014/15:80, vilken utgör grun- den till lag (2015:274). Kostnader med anledning av utredningens förslag till ny pen- ningtvättsreglering redovisas för sig. Konsekvenserna av den upp- daterade förordningen om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel, för sig. I ett särskilt avsnitt redovisas också effekterna av förslaget till lag om registrering i syfte att förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism. 24.2Konsekvenserna av föreslagen penningtvättsreglering Kostnadsberäkningarna är att betrakta som grova estimat och några väntevärden finns inte; i slutändan bestäms kostnaderna bl.a. av ambitionsnivån vad gäller kvaliteten i riskanalyserna, omfattningen och ambitionsnivån vad gäller informationsinsamling och dissemi- nering, samt av de effekter som den förhoppningsvis ökade vak- samheten mot och rapportering av penningtvätt och finansiering av terrorism får på övriga rättsväsendet. De siffror som redovisas ska därför ses som en indikation på härader och inte som punktestimat. För några av branscherna, som penningtvättsregleringen föreslås utvidgas till att omfatta, där antalet verksamhetsutövare är få är be- dömningarna och kalkylerna baserade på beräkningar som de sena- re tagit fram. I andra fall är de baserade på branschorganisationers bedömningar, i ytterligare något fall är det tillsynsmyndigheten som står för den ursprungliga kalkylen. För förmedlare av hyres- rätter till lokaler, där det varken finns en tillsynsmyndighet eller branschorganisation, är kalkylen härledd från en kalkyl gjord för en annan bransch. Beräkningen av kostnaderna är baserade på schabloner för löne- kostnader m.m. samt på antaganden om framför allt tidsåtgången för olika aktiviteter som verksamhetsutövare, tillsynsorgan, och andra aktörer förväntas genomföra som en konsekvens av lagför- slaget och som krävs för att den nya lagen ska få önskat genomslag. De kostnader som redovisas nedan är bruttokostnader. Det är dock viktigt att hålla i minnet att nettokostnaden kan skilja sig från bruttokostnaden. I bästa fall leder de tillkommande kraven på verk- samhetsutövare och övriga aktörer till en effektivisering av det totala arbetet i en sådan utsträckning att de nya kraven inte påverkar redan existerande arbetsuppgifter. I så fall blir nettokostnaden noll. Men, i värsta fall tränger de tillkommande arbetsuppgifterna till fullo ut andra arbetsuppgifter, vilket innebär en kostnad i form av värdet på de arbetsuppgifter som inte längre utförs. Det mest sannolika utfallet torde ligga någonstans mellan de två extremerna. Kostnader behöver heller inte innebära finansiella utlägg, varken för staten eller den privata sektorn. Om inte additionella resurser tillförs, påverkas inte nettoutläggen. För statliga aktörers del hand- lar det om de additionella arbetsuppgifterna ska hanteras inom be- fintliga anslagsramar, eller om ytterligare medel måste skjutas till. Finansieringsfrågan diskuteras endast för berörda statliga aktörer. Till de direkta kostnaderna för verksamhetsutövarna kan det, i flera av de nytillkomna branscherna, tillkomma intäktsförluster på grund av att en del av kundunderlaget försvinner. Det torde bl.a. gälla spelbranschen och i någon mån pantbankerna. Till en del kan detta avspegla just det som eftersträvas med den skärpta lagstift- ningen, dvs. en minskad volym penningtvätt och finansiering av terrorism. Men, till en del kan det också utgöras av fullt legala transak- tioner som kunder avstår från att genomföra pga. av olust inför den ökade kontrollen. Samhällsekonomiska förluster kan också uppstå om företag upp- hör att betjäna vissa kundkategorier på grund av att de ökade kost- naderna gör verksamheten olönsam och om det för dessa kunder inte finns några alternativ. Detta skulle kunna inträffa i värdetrans- portbranschen. Diskussionen och bedömningen av kostnaderna följs av en dis- kussion av de vinster som en försvårad och förhoppningsvis mins- kad penningtvätt och finansiering av terrorism kan ge. Den diskus- sionen förs endast i kvalitativa termer då det, är omöjligt med någon rimlig trovärdighet kvantifiera dessa vinster. Diskussio- nen delas upp i potentiella effekter på de offentliga finanserna samt i bredare samhällsekonomiska vinster. Den är förankrad i ett reso- nemang kring hur försvårad penningtvätt och finansiering av terro- rism kan tänkas påverka den kriminella ekonomin. Därefter följer en diskussion av kostnadseffektiviteten av de akti- viteter som förslaget till ny penningtvättslag förväntas leda till; dvs. hur kostnaderna förhåller sig till de potentiella vinsterna. Av och på detta följer en diskussion om prioriteringar bland de aktiviteter som lagförslaget är tänkt föranleda. 24.2.2Tillkommande kostnader och effekter för spelbranschen Det finns många sätt att beskriva spelbranschen och många sätt att dela in den. I den följande redovisningen tillämpas en taxonomi med fyra kategorier: 3.Fysisk bingo (bingohallar) 4.Bolag med uteslutande onlinespel (vanligen utan svenskt tillstånd men med verksamhet riktad till svenska kunder). Utredningens förslag innebär att i princip hela spelmarknaden kommer att omfattas av penningtvättslagstiftningen även om reger- ingen, eller den myndighet till vilken regeringen delegerar att med- dela föreskrifter, kan undanta vissa spelformer från hela eller delar av lagens tillämpningsområde1. omfattades endast de fysis- ka kasinona (Casino Cosmopol) vilka svarar för mindre än tio pro- cent av spelbranschen i . Lotteriinspektionen blir, enligt utredningens förslag, tillsynsmyn- dighet för alla speloperatörer i frågor om penningtvätt och finan- siering av terrorism – också för dem som fått sina tillstånd av läns- styrelser och kommuner. Lotteriinspektionens tillsyn kommer även att omfatta ombuden. Lotteriinspektionens utökade ansvar och om- budens nya förutsättningar redovisas utförligt i bilaga 4, vilken upp- rättats av Lotteriinspektionen, men som i alla delar bekräftas av ut- redningen. Ansats för bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen Konsekvensanalysen bygger på ett begränsat antal fallstudier. Om- ständigheterna har inte medgivit en bred enkät. En sådan hade hel- ler inte varit meningsfull – regelverket är ju redan i sina grunder be- slutat på europeisk nivå och eventuella kostnader för branschen lär inte kunna påverka kommande politiska ställningstaganden. Ingen torde för övrigt förutsätta att staten ska kompensera operatörerna för tillkommande kostnader. Datainsamlingen har – utifrån den nämnda taxonomin – begrän- sats till a) de stora statskontrollerade bolagen med ombudsstruktur (och ), b) ett folkrörelsebaserat rikslotteri med lång erfarenhet av prenumerationslotter (Kombispel, f.d. A-lotte- rierna), c) arrangörer av fysisk bingo (bingohallar) genom riksorga- nisation Svebico samt d) ett svenskt onlinebolag med många svenska kunder, , som har licens i andra EU-länder men inte i . Några ytterligare bolag har ombetts att lämna uppgifter men av- stått. 1 Se 11 kap. 1 § i utredningens förslag till ny penningtvättslag. De nedan redovisade konsekvenserna är sålunda i huvudsak ba- serad på spelbolagens egna analyser men är preliminära skattningar eftersom det slutliga lagförslaget inte var känt för bolagen när de lämnade sina uppgifter till utredningen. De förväntar sig att förtyd- liganden, som sedermera kommer i form av föreskrifter, kommer att underlätta utformningen av nödvändiga åtgärder och ge ett säk- rare underlag för kostnadsbedömningar. Översikten är sålunda inte ”vetenskaplig” och en uppskalning till hela spelbranschen skulle bli missvisande. Redovisade exempel visar dock på komplexiteten vid bedömning av de ekonomiska kon- sekvenserna. Det är tydligt att den föreslagna regleringen slår olika mot olika spelformer och spelbolag, beroende på objektiva risker och hur väl förberedda bolagen är i bl.a. frågor om kundkännedom. Det ska också påpekas att flera bolag förväntar sig att undantag kommer att meddelas för en del av de specifika spelformer som de erbjuder. Övergripande bedömning av konsekvenserna för spelbranschen Det är uppenbart att den föreslagna lagstiftningen kommer att på- verka befintliga och eventuella nya aktörer på den svenska spel- marknaden olika beroende på hur stor risken för att verksamheten används för penningtvätt och finansiering av terrorism faktiskt är och vilka åtgärder som verksamhetsutövarna – av andra skäl än kra- ven i lagen – redan vidtagit. Generellt kommer implementeringen av det fjärde penning- tvättsdirektivet att förorsaka kostnader av två slag: investeringar i ny teknisk infrastruktur och grundutbildning av personal och om- bud samt löpande kostnader (driftskostnader) när systemet väl är introducerat. Det är inte helt lätt att nu separera kostnaderna av de olika slagen. För spelbranschen uppstår inte bara direkta kostnader, dock. In- förandet av det nya regelverket kan komma att medföra intäkts- förluster genom att vissa kunder väljer att inte köpa speltjänster om kontrollen ökar. Svenska Spels erfarenheter av införandet av spel- kort för de flesta av sina spelformer visar detta. ägs av staten. Bolaget har påbörjat ett arbete för att identifiera vilka åtgärder man måste vidta för att kunna uppfylla kommande lagkrav. En intern förstudie har startats. Enligt bolaget är det därför, , svårt att beräkna kostnaderna då man än- nu inte vet exakt hur kraven kommer att ställas på tillhandahållare av speltjänster. Bolaget har heller inte ännu påbörjat någon faktisk teknisk utveckling för att leva upp till kommande krav. har trots dessa begränsningar, försökt uppskatta de kostnader som kan förmodas uppstå om bolaget implementerar de åtgärder som bolaget, , bedömer följer av de för- väntade lagkraven. Bolaget anför vidare i sitt svar att en anpassning till en strängare lagstiftning avseende penningtvätt och finansiering av terrorism, utöver kostnaden för själva implementeringen, även kan påverka kunder, ombud och affärspartners. Vissa kan välja att inte längre vara kund hos vilket skulle leda till ett intäktsbortfall. Dock bedömer bolaget att det bortfallet, i huvudsak redan inträf- fade vid införandet av obligatorisk registrering (spelkort) och ser inte framför sig ytterligare intäktsbortfall av någon omfattning. Bo- lagets kunder, ombud samt affärspartners, har anpassat sig till den obligatoriska registreringen så steget från det till att införa en säker kundidentifiering väntas inte påverka bolagets kunder, ombud eller affärspartners på något drastiskt sätt. framhåller att det är svårt att i detta tidiga skede redogöra för kostnader för aktiviteter som ännu inte är genomför- da. Som stöd för de beräkningar som redovisas här har bolaget där- för utgått från befintliga standardkostnader för e-utbildning, kost- naden av kommunikationskampanj ut till kund (av samma dignitet) etc. När det gäller kostnaden för implementeringen av teknisk ut- veckling har den påbörjade förstudien redan kunnat identifiera kostnader för implementering av bank-ID samt kostnad för kund- kännedom hos ombud. Nedanstående summor är ungefärliga. Tabell 24.1 Svenska spels beräknade kostnader för genomförande av penningtvättsdirektivet Konsult för riskbedömning och målstyrning av penningtvättsdirektivet Två specialister att arbeta med penningtvättsfrågor Kundidentifiering hos ombud, restauranter, bingohallar + införande av Bank-ID Konsekvenser för Aktiebolaget och Galopp (ATG) ATG ägs av () och () men har ett starkt statligt inflytande genom att staten tillsätter majoriteten i styrelsen, inklusive ordföran- den. ATG har på utredningens begäran tagit fram information om tillkommande kostnader i samband med införande av det fjärde pen- ningtvättsdirektivet. ATG arbetar med ett utveck- lingsprojekt för att säkerställa att bolaget fragment följer det nya regelverket. Också ATG befinner sig – helt naturligen – i en fas då säkra be- dömningar inte kan göras; lagförslagen är ju vid bedömningen inte kända och direktivet i sig ger inte fullständig klarhet i vad som kan väntas av den svenska lagstiftningen då vissa anpassningar kan tillå- tas i den nationella lagstiftningen. Beräkning av direkta kostnader Bolaget har tagit fram en sammanställning på de kostnader som hit- tills har upparbetats samt en beräkning på kostnader som man för- modar kommer att uppstå när den nya lagen antagits, dels initialt, dels löpande. ATG har valt att lämna två kostnadsbedömningar som avspeglar två alternativa antaganden om konsekvenserna av det slutliga lag- förslaget. I den första kalkylen antar ATG att bolaget kommer att behöva genomföra en fullständig kundregistrering. I den andra kal- kylen utgår ATG från att bolaget – till följd av genomförd risk- bedömning och Lotteriinspektionens bedömning – kan leva upp till kraven på kundkännedom utan obligatorisk kundregistrering. I det senare fallet påverkas verksamheten i mindre utsträckning. Slutlig- en redovisar ATG en uppskattning av de affärsrisker som kan upp- stå i samband med att bolaget inför rutiner och kontroll för kund- kännedom enligt penningtvättsdirektivet. Alla kostnader är beräknade inklusive moms då ATG inte har möjlighet att dra av någon moms. Tabell 24.2 ATG:s beräknade direkta kostnader vid obligatorisk registrering av alla spelande registrering (TSEK) Förbereda identifiering av kunder Förbereda utbyte av ATG-terminaler på banorna Genomföra aktiviteter av identifiering, ban- Inköp av 400 banterminaler Förbereda transaktionsanalys och ärende- Utveckla och införa transaktionsanalys och Två nya tjänster för AML Initial utbildning inför driftstart Totalt /i TSEK Tabell 24.3 ATG:s beräknade direkta kostnader vid en riskbaserad registrering av spelande registrering (TSEK) Förbereda identifiering av kunder Genomföra aktiviteter av viss identifiering, Förbereda transaktionsanalys och ärende- Utveckla och införa transaktionsanalys och Två nya tjänster för AML Initial utbildning inför driftstart Totalt /i TSEK Affärsrisker för ATG – risker för intäktsbortfall ATG har i sitt svar till utredningen framhållit att om ATG till följd av kommande lagstiftning kommer att tvingas införa en obligatorisk registrering av samtliga kunder riskerar bolagets nettoomsättning att minska . Bedömningen baseras på ett antagande att vissa kunder kommer att uppleva det som besvärligt och negativt att behöva registrera sig i samband med spel. ATG:s skattning är att detta skulle kunna leda till ett intäktstapp på upp till . Bolaget bedömer det som en reell risk och hän- visar till erfarenheterna av den obligatoriska registrering som införde 2014. ATG har två försäljningskanaler som uppges orsaka särskilda utmaningar: Spelet på banan har en särskild utmaning då insatserna görs strax före start vilket gör att kunderna kräver snabb hantering respektive lopp startar. Dagens utrustning klarar inte de krav som kan komma att ställas i händelse av obligatorisk registrer- ing av samtliga vad. ATG samarbetar med flera andra inter- nationella spelföretag, både genom att ta emot spel från dessa och genom att låta svenska spelare delta i utländska spelpooler. För när- varande pågår en diskussion om hur kundkännedom ska hanteras vid internationellt utbyte. ATG:s intäkter från internationella pool- er uppgår till cirka och för spel som tas emot från ut- ländska samarbetspartners till cirka . ATG hävdar att ett krav på absolut kundkännedom i transaktionsögonblicket skulle göra det omöjligt för ATG att ingå i internationella spelsamarbeten. ATG uppger att kostnaderna för ombuden finns med i sammanställ- ningen ovan, med de reservationer som måste göras i nuvarande skede. ATG:s ombudsterminaler bedöms klara kraven på kund- kännedom. Även kostnader för utbildning finns med i sammanställ- ningen. ATG anför vidare att såsom bolaget uppfattar kravbilden () kommer bolaget inte att behöva kontrollera om- buden utan ha fokus på kunderna. Posten förvaltningskostnader i sammanställningen ovan innefattar även kostnader som har sam- band med ombuden. I bilaga 4 finns en fördjupad diskussion om konsekvenserna för Svenska Spels och ATG:s ombud och tillsynen av dessa. De så kallade rikslotterierna anordnas av ideella föreningar (vanligen folkrörelseorganisationer) med tillstånd från Lotteriinspektionen att anordna spel i hela riket.