sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Med ett formativt syfte avses att bedömningsstöden framför allt är tänkta att användas för lärarnas kontinuerliga bedömning i undervisningen. 7.2.5Begreppet bedömningsstöd ska renodlas ska i framtagandet av nationella bedömningsstöd tydlig- göra vilket syfte bedömningsstödet har – om det är betygs- stödjande, diagnostiskt eller formativt. Material som snarare kan Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet klassas som undervisningsstöd, t.ex. kommentarmaterial till kurs- och ämnesplanernas kunskapskrav samt inspirationsmaterial, ska inte räknas in bland de nationella bedömningsstöden. 7.2.6Publicering av nationella bedömningsstöd erbjuder många av sina bedömningsstöd i en bedömningsportal. Där finns både öppet och skyddat material.11 Åtminstone de betygsstödjande bedömningsstöd som vi föreslår bör vara lösenordsskyddade. Sannolikt bör även de diagnostiska stöden kräva inloggning. Formativa bedömningsstöd bör däremot, enligt vår uppfattning, ofta kunna vara öppet publicerade. 7.3Informationen om syftet för varje del i kunskapsbedömningssystemet ska tydliggöras Utredningens förslag: ska informera om de nationella prov och de nationella bedömningsstöd som finns samt om syftet med dessa. Dessutom ska informera om syftet med den nationella kunskapsutvärderingen. informerar bl.a. på sin webbplats om de nationella provens och bedömningsstödens syften. Det finns dock lärare som anser att informationen om syftena är otydlig. När utredningen nu föreslår ett renodlat syfte för de nationella proven och för de olika typerna av bedömningsstöd behövs en omfattande informations- insats för att etablera de nya syftena. Därför anser vi att ska informera om de nationella prov och de nationella bedöm- ningsstöd som finns samt om syftet med dessa. information bör rikta sig till de olika grupper som berörs av provens och bedömningsstödens förändrade syfte. Det kan handla om lärare som är de främsta användarna av själva proven och stöden, men också om huvudmän och rektorer som bl.a. använder sig av provresultaten för att se om proven uppfyller sin betygsstödjande funktion. Förutom informationen om vilket syfte 11 Se även avsnitt 3.11. Ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet proven och bedömningsstöden har bör även informera om att det är olämpligt att använda proven för andra syften är de avsedda. Utöver att informera om de nationella proven och de nationella bedömningsstöden ska dessutom informera om syftet med den nationella kunskapsutvärdering (NKU) som föreslås i avsnitt 14. Den information som ges ska ingå som en del i informations- och utbildningsinsatser för det nya nationella syste- met för kunskapsbedömning och det samlade uppdraget om ut- vecklingen av proven, bedömningsstöden och kunskapsutvärde- ringen (se avsnitt 6.1). Genom våra förslag får varje del i kunskapsbedömningssystemet ett tydliggjort syfte. Vi håller isär syften för olika delar och ren- odlar dagens syften. Därigenom skapas ett robust och tydligt system. Det går dock inte att renodla ett syfte fullt ut. Som tidigare nämnts är det t.ex. svårt att styra hur provresultaten används och om användningen följer det avsedda syftet. 8 Ett minskat antal nationella prov I det här avsnittet lämnar utredningen förslag om att minska antalet nationella prov. Dessutom föreslår vi andra insatser som kan minska elevernas upplevda stress och lärarnas arbetsbelastning med anledning av proven. Förslagen innebär i korthet följande: Obligatoriska diagnostiska nationella bedömningsstöd, som ersätter de nuvarande nationella proven, ska utarbetas i mate- matik, svenska och svenska som andraspråk för årskurs 3 i . Obligatoriska nationella prov ska finnas i årskurs 6 och 9 i i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Frivilliga betygsstödjande nationella bedömningsstöd, som ersätter de nuvarande nationella proven, bör utarbetas i natur- och samhällsorienterande ämnen för årskurs 9 i . Proven i gymnasieskolan ska vara obligatoriska endast i den högsta avslutande kursen i studievägen. Muntliga delprov i matematik bör ersättas av frivilliga betygs- stödjande nationella bedömningsstöd. I engelska, svenska och svenska som andraspråk bör de muntliga delproven spelas in. Tidsomfattningen av de nationella proven bör ses över. Insamlingen av resultaten på proven bör underlättas. Rektorer och lärare bör vidta åtgärder för att underlätta elevernas arbetssituation . Ett minskat antal nationella prov 8.1Nationella prov och nationella bedömningsstöd Utredningens förslag: ska utarbeta nationella bedömningsstöd i matematik, svenska och svenska som andra- språk för årskurs 3 i . Bedömningsstöden ska ersätta de nuvarande nationella proven. De ska vara obligatoriska för lärarna att använda. Syftet med stöden ska vara diagnostiskt. Motsvarande ska gälla årskurs 3 i sameskolan och årskurs 4 i specialskolan. I årskurs 6 och 9 i ska det finnas nationella prov i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andra- språk. Proven ska vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att genomföra. Motsvarande ska gälla i årskurs 6 i sameskolan och i årskurs 7 och 10 i specialskolan. I gymnasieskolan ska de nationella proven vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att genomföra i den högsta avslutande kursen i studievägen i ämnena engelska, mate- matik och svenska eller svenska som andraspråk med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. Utredningens bedömning: Resultaten på de obligatoriska diagnostiska nationella bedömningsstöden i årskurs 1 och 3 i bör samlas in. bör utarbeta betygsstödjande nationella bedöm- ningsstöd i natur- och samhällsorienterande ämnen för årskurs 9 i . Bedömningsstöden bör ersätta de nuvarande nationella proven i dessa ämnen. De bör vara frivilliga för lärarna att använda. Muntliga delprov bör inte ingå i de nationella proven i mate- matik. I stället för de muntliga delproven bör ut- arbeta betygsstödjande nationella bedömningsstöd i muntlig form i matematik. Även dessa bedömningsstöd bör vara fri- villiga för lärarna att använda. De muntliga delproven i engelska, svenska och svenska som andraspråk bör spelas in. Tidsomfattningen av de nationella proven bör ses över, bl.a. genom att konstruktörerna vid utvecklingen av proven över- väger vilka förmågor som kan prövas med hjälp av någon typ av flervals- eller kortsvarsuppgift. Ett minskat antal nationella prov bör se över sina föreskrifter om vilka uppgifter som huvudmännen ska lämna när det gäller nationella prov. Dessutom bör huvudmännen utveckla sina rutiner för hur inrapporteringen av provresultaten går till. 8.1.1Dagens nationella prov i årskurs 3 En elev i årskurs 3 genomför två nationella prov uppdelade i femton delprov. Tidsåtgången för genomförandet av samtliga delprov är 11 . Proven i årskurs 3 infördes 2009.1 8.1.2Dagens nationella prov i årskurs 6 Enligt dagens bestämmelser genomför en elev i årskurs 6 tre nation- ella prov uppdelade i tretton delprov. Den totala tidsåtgången för genomförandet är 13 . När nationella prov genom- fördes var de frivilliga i årskurs 5. Sedermera blev prov i årskurs 5 obligatoriska (2009). infördes obligatoriska prov i naturorienterande (NO) och samhälls- orienterande (SO) ämnen i årskurs 6. Dessa blev frivilliga och ersattes av frivilliga bedömningsstöd fr.o.m. våren 2016.2 8.1.3Dagens nationella prov i årskurs 9 genomför en elev i årskurs 9 fem nationella prov uppdelade i fjorton delprov. Den samlade tidsåtgången för genomförandet är 23 . När de nationella proven genomfördes fanns det endast prov i engelska, matematik och svenska. infördes prov i NO-ämnen och 2013 i SO-ämnen i årskurs 9.3 1Se även avsnitt 3.3.1 och 3.3.3. 2Se även avsnitt 3.3.1 och 3.3.3. 3Se även avsnitt 3.3.1 och 3.3.3. Ett minskat antal nationella prov 8.1.4Dagens nationella prov i gymnasieskolan Hur många nationella prov som är obligatoriska för en elev i gymnasieskolan avgörs av hans eller hennes val av program och inriktning. En elev på ett yrkesprogram genomför tre prov uppdelade i tio delprov sammantaget under hela sin gymnasietid. Tidsåtgången för genomförandet är 13 . På ett hög- skoleförberedande program är antalet obligatoriska prov i allmän- het det dubbla, dvs. sex stycken, fördelade . Antalet delprov är arton och tidsåtgången 26 . Utöver de obligatoriska proven kan eleverna även genomföra nationella prov som är frivilliga för lärarna att använda, t.ex. i de matematik- kurser som varken är inledande eller avslutande kurser på program- met eller inriktningen. Lärarna uppmuntras i gymnasieförord- ningen att även använda de frivilliga proven.4 Sedan de nationella proven blev obligatoriska 2000 har antalet prov i princip varit oförändrat. Undantaget är proven i ämnena svenska och svenska som andraspråk. Där ska prov i den gymnasieskola som infördes göras i två kurser (svenska eller svenska som andraspråk 1 och 3) till skillnad från i den tidigare gymnasieskolan där prov skulle genomföras i en kurs (svenska eller svenska som andraspråk B).5 8.1.5Elever uppskattar de nationella proven men anser att proven skapar stress De nationella proven är uppskattade av elever i både grund- och gymnasieskolan. Enligt eleverna är det bra att proven finns och de upplevs som viktiga. Dessutom värdesätter eleverna det stöd proven ger lärarna i deras betygssättning. Det negativa ur elevsyn- punkt är att proven skapar stress. Många elever upplever framför allt vårterminen i årskurs 9 som betungande på grund av ansam- lingen av nationella prov.6 4Se även avsnitt 3.3.2. 5Se även avsnitt 3.3.3. 6Se även avsnitt 3.14.4. Ett minskat antal nationella prov 8.1.6Lärare anser att de nationella proven är bra men att arbetet med proven tar mycket tid har lärare som genomför nationella prov en övervägande positiv syn på proven. Många anser att proven ger ett gott stöd vid bedömning och betygssättning. Det lärarna främst upplever som negativt är att arbetet med de nationella proven är tidskrävande. Enligt lärarna tar såväl genomförandet och bedömningen av elev- lösningarna som inrapporteringen och uppföljningen av resultaten mycket tid.7 Det är svårt att få enhetliga uppskattningar av lärares tidsåtgång för att bedöma elevlösningar av de nationella proven. Enligt de källor utredningen har tagit del av och de lärare vi har träffat8 tar det cirka att bedöma en elevlösning av ett nationellt prov. Enstaka källor eller lärare anger att det går snabbare och enstaka att det tar . De prov som är mest tids- krävande att bedöma är oftast de i svenska och svenska som andra- språk. Matematikproven tar i allmänhet något att bedöma. Lärarna menar att provperioderna påverkar den ordinarie under- visningen. Mycket av lärarnas tid går åt till att förbereda, genom- föra och bedöma de nationella proven och andra delar av under- visningen kan få stå tillbaka. har ställt frågor till lärare i grund- och gymnasieskolan om de nationella proven.9 En av frågorna handlade om hur de tillfrågade lärarna tycker att under- visningens kvalitet påverkas när de nationella proven genomförs och bedöms. av lärarna anser att undervisningen påverkas på ett negativt sätt . Allra mest kritiska är grundskollärarna, där två lärare av tre menar att undervisningens kvalitet påverkas negativt. 7Se även avsnitt 3.14.3. 8Se även avsnitt 3.14.3. 9Lärarförbundet (2014). Lärarna: nationella prov tar tid från undervisningen. Bilaga på /artiklar/nationella-prov-far-larare-och-elever-att-ga-pa-knana Ett minskat antal nationella prov 8.1.7Antalet nationella prov bör minska Frågan om antalet nationella prov har tagits upp av flera av de intressenter som utredningen har träffat. Det finns i princip ingen som uttrycker att antalet bör öka. Flera av intressenterna, särskilt de organisationer som företräder lärare, elever och föräldrar, anger snarare att antalet prov bör minska. och som elevkårer, elevråd och elevråd – anser att antalet prov och delprov samt den tidsåtgång som proven kräver behöver minska. Denna upp- fattning delas bl.a. av , Kom- muner och Landsting samt . Sameskol- styrelsen uppger dock att de vill att samiska införs som provämne och är positivt till att undersöka möjligheten att utarbeta nationella prov i teckenspråk. Vi är, liksom flertalet av våra intressenter, av uppfattningen att antalet nationella prov bör minska, trots att proven är uppskattade av både elever och lärare, att de kan ersätta andra prov som lärare annars skulle behöva konstruera, genomföra och bedöma samt att de är utprövade i stor skala. Vi har sett hur tidskrävande arbetet med proven är för lärarna och hur stressiga provperioderna kan vara för eleverna. Proven tar mycket tid i anspråk och innebär avbrott i undervisningen. Eftersom antalet prov har ökat i grund- skolan har tiden för såväl genomförande som bedömning av proven blivit för omfattande. Vår slutsats är att lärarna vill ha stöd för sin bedömning och betygssättning, men många vänder sig emot det stora antalet nationella prov som ska genomföras på bestämda tider och den anhopning av prov som blir på vårterminerna och i slutet av kurserna. I stället för prov efterfrågar flera lärare olika former av bedömningsstöd som de kan använda i undervisningen när det är lämpligt. Fördelen med sådana stöd är att lärarna kan använda dem på de sätt och vid de tillfällen som passar eleverna och under- visningen. Genom att ge lärarna möjlighet att välja när och hur de använder bedömningsstöden kan lärarna i större utsträckning själva styra planeringen av undervisningen och påverka dess innehåll. Det är en viktig förutsättning för att de ska kunna agera professionellt. Det finns inte heller i forskning något egentligt stöd för att fler prov förbättrar undervisningen. Ett alltför omfattande provsystem Ett minskat antal nationella prov tycks snarare vara kontraproduktivt och få negativa effekter för undervisningen och elevernas lärande. Det här behandlas bl.a. av den brittiska professorn Mot denna bakgrund anser vi att antalet obligatoriska nationella prov bör minska och att en del av proven bör ersättas av nationella bedömningsstöd. Denna process har regeringen redan påbörjat genom att göra de tidigare obligatoriska proven i NO och SO i årskurs 6 till frivilliga bedömningsstöd. Även i vissa andra länder är tendensen att antalet prov minskar. Som exempel kan nämnas som har minskat antalet prov. Det är dock svårt att dra bestämda slutsatser som är giltiga för svenska för- hållanden utifrån erfarenheter från andra länder. Varje lands kontext är unik och proven har olika syften och används på olika sätt. Att minska antalet prov kan göras på flera olika sätt. En möjlig- het är att ta bort något eller några prov. En annan att genomföra proven mindre ofta. Ytterligare en möjlighet är att lyfta ut någon eller några av de förmågor som prövas i proven. Dessutom kan man minska tidsomfattningen på proven eller sprida ut dem över läsåret eller kursen. Vi har prövat olika alternativ i syfte att minska lärares arbetsbelastning och elevers upplevda stress med anledning av proven som en likvärdig bedömning och betygssättning upprätthålls. I nedanstående avsnitt beskrivs vad vi har kommit fram till. Eftersom vi anser att antalet obligatoriska nationella prov bör minska har vi inte gått vidare och utrett frågan om huruvida prov ska införas i fler ämnen, t.ex. i samiska som Sameskolstyrelsen vill eller i teckenspråk i enlighet med vad lyfter fram. 8.1.8De nationella proven i årskurs 3 ska ersättas av obligatoriska diagnostiska nationella bedömningsstöd De nuvarande nationella proven i årskurs 3 ska användas för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven. Proven har en annan roll än i årskurs 6 och 9 där betyg sätts. används proven i årskurs 3 ibland för att diagnostisera elevers 10 Se t.ex. , W. (2007). The Quality of Learning: assessment alternatives for primary education. Ett minskat antal nationella prov lärande och identifiera stödbehov. De fungerar delvis som en del av lärares undervisning och kontinuerliga bedömning. Genomförandet av proven avviker också från övriga nationella prov eftersom det i årskurs 3 finns en provperiod då proven ska genomföras i stället för fasta provdatum. OECD11 anser att de nationella proven i årskurs 3 har vissa begränsningar när det gäller att diagnostisera elevers behov. Begränsningarna handlar om att provperioden ligger under vår- terminen, vilket innebär att resultaten på proven inte är tillgängliga förrän sent under läsåret. Både lärare och elever skulle, enligt , vara mer betjänta av att få resultaten tidigare. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att ska utarbeta nationella bedömningsstöd i matematik, svenska och svenska som andraspråk för årskurs 3 i . Bedöm- ningsstöden ska ersätta de nuvarande nationella proven. De ska vara obligatoriska för lärarna att använda. Motsvarande ska gälla årskurs 3 i sameskolan och årskurs 4 i specialskolan. Hur man sedan hanterar resultaten och vilka åtgärder som ska sättas in är en fråga som bl.a. utreds av Utredningen om en läsa-skriva-räkna- garanti.12 Bedömningsstöden i årskurs 3 ska ha ett diagnostiskt syfte Syftet med bedömningsstöden i årskurs 3 ska vara diagnostiskt, dvs. de ska användas för att bestämma elevernas kunskapsnivå med utgångspunkt i kursplanerna och kunskapskraven för årskurs 3 samt visa elevernas starka och svaga sidor i respektive ämne. För att kunna fullfölja sitt diagnostiska syfte bör stöden genomföras i början av årskurs 3. Därigenom ges möjlighet att utifrån resultaten sätta in insatser under den tredje årskursen. Det bör vara möjligt att följa elevernas kunskapsutveckling från årskurs 1 där obligatoriska bedömningsstöd ska användas fr.o.m. den 1 juli 2016.13 Även för bedömningsstöden i årskurs 1 bör syftet vara diagnostiskt. Därigenom får årskurser 1–3 två obligatoriska mätpunkter. Stöden i årskurs 1 kan också utgöra en 11OECD (2011). Reviews of Evaluation and Assessment in Education. 12Kommittédirektivet En läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65). 13Se även avsnitt 3.11.2. Ett minskat antal nationella prov första mätpunkt för en eventuell läsa-skriva-räkna-garanti om en sådan föreslås införas14. I årskurs 3 införs en andra obligatorisk mätpunkt som kan användas för att säkerställa att garantin ger resultat. För elever vars behov av stöd inte har kunnat kartläggas tillfredsställande under årskurs 1 och 2 kan bedömningsstöden i årskurs 3 även fungera för att identifiera elevers stödbehov. Utöver att diagnostisera elevers behov av stöd och följa deras kunskapsutveckling kan bedömningsstöden i årskurs 3 också ge läraren återkoppling på den egna undervisningen, och de svårig- heter som eleverna uppvisar i diagnosen kan utgöra utgångspunkt för lärarens undervisning. Några av de lärare som vi har träffat vid våra skol- och huvud- mannabesök anser att de nationella proven i årskurs 3 ligger på en för låg nivå . Denna synpunkt har också framkommit från några av våra andra intressenter. Det här kan bl.a. visa sig genom att elever som uppfyller kraven för godtagbara kunskaper på proven ändå kan vara i behov av stödinsatser och sakna de kunskaper som behövs för senare årskurser. Av denna anledning fungerar proven mindre bra för att diagnostisera elevers stödbehov. För att kunna identifiera elever som behöver stöd bör såväl nivån på som inne- hållet i de bedömningsstöd som vi föreslår för årskurs 3 ses över jämfört med dagens nationella prov. Det innebär inte att bedöm- ningsstöden blir generellt svårare utan att variationen i innehåll och svårighetsgrad ökar, vilket gör att träffsäkerheten och det prognos- tiska värdet ökar. De nuvarande proven i årskurs 3 består av flera delprov15. När proven ersätts av bedömningsstöd är det möjligt att det inte längre behövs en uppdelning i olika delar och om en uppdelning behövs kan antalet delar eventuellt minska. Målsättningen är att lärarna kan använda bedömningsstöden på ett mer flexibelt sätt än proven och vid de tillfällen som passar eleverna och undervisningen. Vi anser att resultaten på de obligatoriska diagnostiska nation- ella bedömningsstöden i årskurs 1 och 3 bör samlas in. Utifrån vad de diagnostiska bedömningsstöden visar kan individuella behov hos eleverna och strukturella behov i undervisningen identifieras. För att tillmötesgå dessa behov behöver rektorer och huvudmän 14Kommittédirektivet En läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65). 15Se avsnitt 3.3.1. Ett minskat antal nationella prov planera för och sätta in lämpliga insatser. Resultaten på bedöm- ningsstöden ger ett underlag för dessa insatser. Dessutom skulle resultatinsamlingen kunna ge en grund för att följa upp en läsa- skriva-räkna-garanti om en sådan föreslås införas16. 8.1.9Inga förändringar av antalet nationella prov i årskurs 6 I årskurs 6 är nationella prov obligatoriska i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Så sent som blev proven i NO- och SO-ämnen, som tidigare nämnts, frivilliga. De frivilliga proven genomfördes av ungefär hälften av eleverna enligt uppgifter från . erbjuds inte heller frivilliga prov i NO och SO i årskurs 6. I stället har utarbetat frivilliga bedömningsstöd som lärarna kan använda som stöd för sin betygssättning. Utredningen anser att åtgärder redan är vidtagna i årskurs 6 för att minska antalet prov. Därför lämnar vi inga förslag om ytter- ligare förändringar av antalet prov i denna årskurs. Vi lämnar inte heller några förslag om förändringar av de frivilliga nationella bedömningsstöden i NO och SO i årskurs 6 utan förutsätter att regelbundet fortsätter att utarbeta sådana i syfte att stödja betygssättningen. Vi har i vårt arbete prövat möjligheten att helt ta bort de obliga- toriska nationella proven i årskurs 6, dvs. att även låta proven i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk ersättas av frivilliga bedömningsstöd. I årskurs 6 i har betygen inte samma betydelse för individen som i årskurs 9 och i gymnasieskolan. Av detta skäl är betygsstödjande prov också mindre viktiga. anser vi att lärarna redan i årskurs 6 har behov av obligatoriska nationella prov som stöd för sin betygssätt- ning. I denna årskurs sätts betyg . Vi menar också att det är viktigt att eleverna får delta i nationella prov innan proven genomförs i årskurs 9. Av dessa skäl, och för att åtgärder redan är vidtagna i årskurs 6 för att minska antalet prov, har vi inte gått vidare med möjligheten att helt ta bort de obligatoriska proven. I nästa avsnitt (8.1.10) återkommer vi med motiv för varför nation- 16 Kommittédirektivet En läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65). Ett minskat antal nationella prov ella prov är särskilt viktiga i just ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. 8.1.10De nationella proven i NO och SO i årskurs 9 bör ersättas av frivilliga betygsstödjande nationella bedömningsstöd De nationella proven i NO och SO i årskurs 6 har alltså ersatts av frivilliga bedömningsstöd. När det gäller årskurs 9 är proven i dessa ämnen fortfarande obligatoriska. Utredningen har i sitt arbete sett problem med NO- och SO-proven. Problemen handlar bl.a. om att eleverna och lärarna inte vet i vilket NO- respektive SO-ämne provet ska göras17, att NO- och SO-ämnen är innehållsberoende samt att proven tenderar att vara för språkberoende. Vi utvecklar detta nedan. Det är inte känt i vilket NO- och SO-ämne provet ska göras När nationella prov genomförs i NO-och SO-ämnen tilldelas skolorna ett NO-ämne respektive ett SO-ämne som prov ska göras i. Eleverna prövas således bara i ett av de tre NO-ämnena och ett av de fyra SO-ämnena.18 Införandet av NO-proven motiverades i en departements- promemoria.19 Där föreslogs att ämnesproven i biologi, fysik och kemi skulle användas en gång per ämne. föreslogs meddela närmare föreskrifter om vilka huvudmän eller skolor som skulle använda proven i ett visst ämne. Det angavs dock inga skäl till att proven enbart skulle genomföras i ett av ämnena.