sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — har det riktats kritik mot systemet och i en nyligen av- slutad utvärdering i (review) avråder man från att fortsätta systemet med portabla bibloometrier. Det anses driva upp lönerna på välpublicerade och välciterade forskare samti- digt som den institution som formade och utbildade forskaren inte får någon utdelning för det. Åsikterna varierar dock och andra före- slår en kompromiss mellan att bibliometrin följer forskaren och att den stannar på lärosätet.32 Frågan bör utredas vidare innan beslut tas. Vidare måste viktningen av det bibliometriska indexet för olika lärosäten kontinuerligt utvärderas och kommuniceras. Inom vissa discipliner används av naturliga skäl det svenska språket, likaså kan det finnas olika publiceringstraditioner och möjligheter, vilket på- verkar citerings- och publiceringskvantiteter. I (2011) föreslogs att medelstilldelning skulle baseras även på intäkter från uppdragsutbildning och uppdragsforskning. Förmågan att attrahera externa medel kan sägas vara ett mått på forskningsrelevans, eftersom en stor andel avser medel från forsk- ningsfinansiärer, som forskningsråd och offentliga forskningsstiftel- ser. Som samverkansmått är externa anslag mer osäkert. Exempelvis kommer endast av de totala externa medlen direkt från företag (figur 5.6). 32 Se file/541338/ind-16-9-ref-stern-review.pdf och reflections-lord-sterns-review-ref-key-points/ Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Figur 5.6 Fördelning på olika finansiärer av de externa medel som ligger till grund för fördelningen av basanslaget 2014. Medlen från är ofta kopplade till samarbeten med näringsli- vet, men . Även om dessa intäkter inkluderas är andelen med tydlig näringslivskoppling endast av de totala externa medlen. I vilken grad övriga anslag utgörs av forskningsfi- nansiering eller samverkansprojekt är svårt att avgöra. Vi bedömer därför att detta inte ger tillräckliga incitament för lärosätena att arbeta för ökad samverkan med näringslivet och det omgivande samhället. Enligt data från har intäkterna från uppdragsforskning för både svenska och utländska företag minskat , som intäkterna från statliga myndigheter varit relativt . Däremot har bidragen till forsk- ning och utbildning från företag i ökat, framför allt vid Karo- linska institutet (KI). Vi menar att medel från näringslivet måste få större betydelse för universitetens- och högskolornas ekonomi för att stimulera samver- kansuppgiften. Därför anser vi att medlen från näringslivet ska lyftas ut från den tilldelning som styrs av externa medel och istället utgöra 33 I ”Övriga” ingår bland annat kommuner och landsting, stiftelser, cancerfonden och hjärt- och lungfonden. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation grunden för de av basanslagen som – tillsammans med de kriterier som diskuteras nedan – ska fördelas efter hur väl samver- kansuppgiften sköts.34 Ekonomiska incitament för samverkan har ett omfattande arbete inletts för att utveckla lärosätenas samverkansuppgift och att ta fram modeller och förslag på hur graden av samverkan med det omgivande samhället ska mätas. Några exempel är uppdrag att utveckla en modell för sam- verkan och resursfördelningsförslag FOKUS. Den modell från som lämnades på remiss utgick från att en samlad bedömning (forskning, utbildning och tillgänglig- görande) av kvalitet och prestation skulle göras av en internationell expertpanel med avseende på fyra perspektiv på samverkan: en tydlig och förankrad strategi för lärosätets samverkan med det omgivande samhället, koppling till interna prioriteringar som meritering och re- sursfördelning, omfattning, utveckling och uppföljning av samver- kansaktiviteter, samt samverkansresultat, inklusive värdeskapande i samhället. Bedömningsunderlaget ska utgöras, förutom av bak- grundsinformation och offentlig statistik, av en självvärdering, där lä- rosätena själva väljer de indikatorer och dokument man vill hänvisa till, och en samverkanspartsvärdering, som utformar och skickar till de samverkansparter som lärosätena lyfter fram som viktiga.35 Exempel på mått kan bland annat vara forskarnas deltagande i pu- blika möten, aktiviteter i media, studenternas etablering på arbets- marknaden och antal företagsstarter.36 Även innovationskontorens återrapportering av ärendeflöden kan visa på graden av samverkan med såväl näringsliv som andra aktörer i innovationssystemet. PRV skulle kunna ta fram ett förslag till hur patentinformation i högre grad kan användas som underlag för forskningsfinansiering.37 Även näringslivets, delar av offentlig sektors (t.ex. hälsa, vård och omsorg) och andra aktörers satsningar i lärosätesanknutna inkubatorer och 34 Det kan finnas anledning att ytterligare utreda i vilken mån innovationssamarbeten med delar av offentlig sektor inom t.ex. hälso- och sjukvård också bör ingå. Det kräver dock andra indikatorer. I andra kapitel berörs alternativa vägar för att etablera den typen av samarbeten. 35 (2014). 36 Högskoleveret (2010), Åstebro (2016), m.fl. 37 SOU (2015:16). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation samverkansplattformar, bör relativt lätt kunna sammanställas och visa det omgivande samhällets värdering av samverkan. Genom att utomstående betalar lärosätena för detta arbete visas att denna typ av samverkan tillmäts ett ekonomiskt värde. kan detta mått slå mycket olika mellan olika discipliner och någon form av viktning är därför sannolikt nödvändig. Det behöver dessutom bli tydligare att tillgängliggörande av in- frastrukturen är en del av samverkansuppgiften vid universitet och högskolor. Det skulle exempelvis kunna utgöra ett delkriterium vid utvärdering av samverkansuppgiften för medelstilldelning. Det be- hövs därför en översyn av universitetens regelverk för att klargöra vilka möjligheter och hinder som finns. Exempelvis är det oklart om och hur lärosätena kan ta betalt för användandet av faciliteter och nödvändig kompetens. Dessutom behöver samarbetet mellan indu- striforskningsinstituten och lärosätena utvecklas, exempelvis genom samverkansavtal. Olika mått har sina respektive för- och nackdelar. Avgörande för de mått som används är att de ska vara transparenta, administrativt enkla att hantera och hyggligt rättvisande. Som grund för fördelning av basmedel föreslår vi enkelt sammanställda data som ovan redovi- sats – medel från näringslivet, inkubatorverksamhet, innovations- kontor, acceleratorer, andra campus-baserade samverkansformer (co-working områden, gemensamma labb, etc.) där näringslivet tar en del av kostnaderna, genomslag i massmedia och medverkan i t.ex. offentliga utredningar. Dessa är att föredra framför uppgifter häm- tade från fakultet angående deras medverkan i olika sammanhang och möjliga effekter. Det senare spåret kommer att bygga upp intern byråkrati och uppgifterna kommer vara svåra att kvalitetssäkra. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.6.2Ställ krav på ledarskapet inom akademin Förslag: Utveckla ett tydligare ledarskap inom akademin. organiseras ledarskapet inom akademin utifrån en kombination av linjestyrning och kollegial styrning. Det innebär ett oklart mandat och en otydlig ansvarsfördelning vilket försvårar och fördröjer strategiskt viktiga beslut. Låt kollegiala organ i hu- vudsak ha en rådgivande roll. och högskolor präglas enligt på många håll av ett svagt ledarskap, vilket kan spåras till den svenska traditio- nen av akademisk frihet, med starka forskningsledare. En tidigare utredning (SOU 2015:92) samt Näringslivets forskningsberedning (2016) kommer fram till samma slutsats. I många fall saknas tydliga strategier för verksamhetens inriktning och karriärsvägar för fors- kare och anställda. Kombinationen av linjestyrning och kollegial styrning leder till en byråkratisk och hierarkisk beslutsstruktur inom universiteten. Anställningsärenden tar i regel mellan 10 och 24 må- nader. För att bygga upp starka forskningsmiljöer behövs också tydli- gare karriärsvägar. En större andel forskare med full finansiering från akademin skulle minska dagens paradox, där ökad basfinansiering av forskningen medför en ökad jakt på extern medfinansiering. Det be- hövs även en större flexibilitet för att hantera variationer i extern fi- nansiering över tiden. Det är också viktigt att acceptera att alla universitet och högsko- lor inte har samma förutsättningar att bygga upp forskningsresurser. Det bristande ledarskapet tycks vara en bidragande orsak till att många universitet och högskolor har haft svårt att göra de priorite- ringar som krävs för att framgångsrikt utveckla strategisk forsk- ningskompetens och ”excellence”. Det är angeläget med en speciali- sering med utgångspunkt i respektive lärosätes olika förutsättningar. Många högskolor har en stark förankring i det regionala näringslivet och goda förutsättningar att utvecklas inom fokuserade nischer, men bara vissa universitet och högskolor kan konkurrera om att utveckla globala ”centers of excellence” inom forskning. För att utveckla olika styrkeområden måste ledningen få ett tyd- ligt mandat och ansvar för att ta fram strategier som identifierar forskningsområden dit interna resurser ska kanaliseras baserat på Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Vi ställer oss bakom tidigare förslag om att tona ner och avveckla kollegiets beslutsfunktioner, vi hävdar att det är en nödvändig förutsättning för att utveckla ett professionellt ledarskap inom akademin.38 Förslag: Överväg en konsolidering av antalet forskningsfinan- siärer och att införa färre, men större, forskningsprogram som möjliggör mer omfattande finansiering till prioriterade projekt. Svenska forskningsfinansierande program är enligt relativt små i internationell jämförelse. Utan större satsningar är möjlighe- terna att bygga upp specialisering och excellence vid universitet och enskilda forskningscentra begränsade. har dessutom ett stort antal offentliga forskningsfinansiä- rer i form av forskningsråd (, Mistra, FORMAS, SFF, m.fl.) och myndigheter (t.ex. , Energimyndig- heten och ) med olika inriktning. I exempelvis har man påbörjat en konsolidering av den nationella strukturen för offentlig finansiering av forskning och innovation. bildades genom sammanslagning av tre tidigare finansiärer. Det finns alltså skäl att överväga dels en konsolidering av de svenska forskningsfinansiärerna för att minska överlappningar och administrativa kostnader. Dels att skapa färre men större forsknings- program, där enskilda projekt kan få större finansiella bidrag kombi- nerat med ökade krav på återrapportering, kunskapsspridning och samverkan med andra aktörer. Det är emellertid en svår uppgift att hitta rätt balans mellan antal forskningsfinansiärer, anslagsstorlekar och behovet av ”konkurrens” även på detta område. 38 Se SOU (2015:92) samt Näringslivets forskningsberedning (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.6.4Stöd rekrytering av internationellt ledande forskare Förslag: Säkerställ en fortsatt finansiering för rekrytering av inter- nationellt ledande forskare till lärosäten genom . Kopplat till ledning och styrning av en organisation är kompetens och ansvar för att göra strategiskt viktiga rekryteringar. Vi anser att den skandal som uppdagats på ett ledande svenskt lärosäte i grund och botten har att göra med bristande ledarskap och oklar fördelning av ansvar. Slutsatsen är alltså inte att undvika rekrytering av internationell spetskompetens. Möjligheten att rekrytera och behålla ledande forskare är avgö- rande för att kunna skapa världsledande forskningsmiljöer och där- för en viktig byggsten för att göra attraktivt för privata FoU- investeringar. I forskningspropositionen (prop. 2012/13:30) infördes en möjlighet för lärosäten att ansöka om stöd för rekrytering av internationellt ledande forskare hos Vetenskapsrå- det. Anslaget var tänkt att öka och skulle uppgå till . Genom att fått nya budgetförutsättningar och att de rekry- teringar som redan gjorts löper finns inga medel för nya rekryteringar under 2016.39 har svårt att erbjuda internationellt ledande forskare motsvarande villkor som många andra länder. I strävan efter att skapa världsledande forskningsmiljöer anser vi att det är av betydelse att kunna finansiera ledande forskare, även efter 2016. Lärosätena bör själva bidra till medfinansiering av sådana rekryteringar. En systematisk satsning på rekrytering av internationellt ledande forskare och uppbyggnad av strategiska partnerskap med framstå- ende universitet i andra länder har varit bidragande orsaker till att häpnadsväckande snabbt klättrat i internatio- nella rankingar.40 39 Telefonintervju , . 40 Reitberger (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.7Förslag för en förstärkt kompetensförsörjning Kompetensförsörjning är en avgörande faktor för innovation och tillväxt i näringslivet. I takt med att kunskap blir en allt viktigare konkurrensfaktor blir möjligheten att rekrytera kompetenta medar- betare central för företagens utveckling. Konkurrensen om kompe- tens ökar, såväl nationellt som globalt. Det förutsätter en skola som förbereder eleverna för att ta till sig mer komplexa uppgifter i utbild- ningens högre led. Likaså måste individen vara att inhämta nya kunskaper under deras yrkesverksamma period. Det fria skolvalet skulle kunna vara ett utmärkt verktyg för att höja kvaliteten i grund- och gymnasieskolan. Om eleverna söker sig till de skolor där utbildningen håller högst nivå kommer konkurrensen i teorin leda till att alla skolor måste höja sig. Men en förutsättning för att detta ska ske är att konkurrensen premierar just god kvalitet. är det långt ifrån säkert att det är så. Det är svårt att för elever och föräldrar att få en bild av utbildningskvaliteten i olika skolor. Det går visserligen att jämföra meritvärden och resultat på natio- nella prov mellan olika skolor, men det är långtifrån säkert att dessa mått ger en god indikation på i vilka skolor som utbildningen fung- erar bäst. För det första skiljer sig elevernas bakgrund och därmed deras möjligheter att ta till sig undervisningen mellan olika skolor. Dessutom kan olika skolor vara olika generösa i betygsättningen. Genom att meritvärdena används för att jämföra olika skolor finns det också incitament för skolorna att vara generösa i sin betygsätt- ning. har också konstaterat att det förekommit en viss betygsinflation under 2000-talet.41 Det vill säga att betygen höjts på ett sätt som inte motsvaras av förändringen i elevernas kunskapsnivå. Inte heller resultaten på nationella prov är någon riktigt bra indi- kator på utbildningens kvalitet. Orsaken är att proven oftast rättas av lärarna själva. Eftersom det finns incitament att vara generös i betyg- sättningen finns det också incitament att vara generös i bedöm- ningen av de nationella proven. 41 (2012). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Vi ställer oss därför bakom de förslag som presenterades i utredningen om nationella prov och understryker vikten av att dessa genomförs.42 Bland annat föreslås att de nationella proven ska digitaliseras och på det sättet öka möjligheterna till extern rättning. Det bör påpekas att även om de nationella proven, genom externt rättande, kan bli en bättre måttstock på utbildningskvaliteten i sko- lan, är det inte säkert att det leder till en sund konkurrenssituation. Lärarna behöver inte följa resultaten på de nationella proven i sin be- tygsättning. De kan alltså ge högre betyg än vad som motiveras av vad resultaten på de nationella proven. För elever och föräldrar är det heller inte självklart vad som ska styra deras val av skolor. Även om de nationella proven uppfattas som ett bättre mått på utbildningens kvalitet är det meritvärdena som är avgörande för till exempel antag- ningen till högskolor och universitet. Utredningen om nationella prov gav inget färdigt förslag på hur meritvärdena för elevgrupper ska förhålla sig till resultaten på de nationella proven. I förlängningen anser vi att det rimligt att meritvärdena för grupper av elever inte til - låts avvika alltför mycket från resultaten på de nationella proven. 5.7.2Förstärk insatserna för digital kompetensutveckling Förslag: Staten bör ytterligare förstärka insatserna för ökad kompetens inom matematik och digitalisering bland unga svenskar genom professionalisering av utbildningen, ökade satsningar i läroplanen och samarbeten med relevanta partners. Näringslivets engagemang i utbildningsinsatser inom t.ex. ma- tematik och programmering bör uppmuntras Överväg att matcha privata satsningar med offentliga medel. Bristen på kompetens, framför allt inom digitaliseringens områden, utgör ett viktigt tillväxthinder för många företag. Därför har flera entreprenörer engagerat sig i frågan. Ett exem- pel på detta är Kodcentrum, som sponsras av bland annat Mi- crosoft, Spotify och Informator. 42 (SOU 2016:25). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Som konstaterades i kapitel 2 har många länder tagit fram regionala eller nationella digitala agendor och påbörjat insatser för att stärka digitaliseringspotentialen . be- slutade den att tillsätta en kommitté, Digitalise- , med uppgift att verka för att uppnå målet i stra- tegin It i människans tjänst – en digital agenda för (N2011.12). presenterades utredningen transforme- rande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91), som identifierade sex strategiska områden med ett antal underliggande förslag för framtida prioriteringar i digitaliseringspolitiken. Det handlade om statens engagemang, regelverk, kompetens, infrastruktur, datadriven innovation, samt säkerhet och integritet. Dessutom har ytterligare ett antal utredningar lyft fram behovet av digital kompetensutveck- ling. För skolan har också satsningen det digitala lyftet initierats.43 Bland åtgärdsförslagen i kartläggning av företag som deltagit i Strategiska innovationsområden (SIO) återfinns behovet av kompetensförsörjning genom utbildningsinsatser och genom att attrahera kompetens från andra länder. Även inom tillämpad forsk- ning finns behov av kompetensförstärkning. lyfter även fram behovet av att stötta olika samverkanskonstellationer, tydlig- göra regelverket för datahantering, tillgängliggöra myndighetsdata, finansiering och främjande av entreprenörskap.44 Även Teknikföretagen lyfter i sin rapport bety- delse för industrins förnyelse fram ett antal förslag för att industrin ska kunna möta de framtida utmaningarna med digitaliseringen. Det handlar framför allt om behovet av en långsiktig strategi, med en fri- stående digitaliseringsplattform, insatser för att öka företagens för- måga att utnyttja digitaliseringens möjligheter, en stärkt kompetens- försörjning inom såväl grundskola och gymnasium som högre utbildning, samt utbyggnad av en robust och säker digital infrastruk- tur. IT- och telekomföretagen (2015) föreslår i sin tur åtgärder inom fyra områden för att säkerställa kompetensbehoven inom framför allt systemutveckling och hantering av telekominfrastruktur med en växande mängd trafik i olika former. Det handlar om företagsanpas- sad eftergymnasial utbildning, synliggörande och ökad attraktivitet 43 /om/det-digitala-skollyftet 44 (2016) Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation av IT-området bland unga, insatser för en ökad andel kvinnor på alla nivåer samt återinförande av en finansieringsmodell där utomeuro- peiska studenter får sina studieavgifter ersatta av staten.45 Flera av synpunkterna från de remissinstanser som kommenterat förslag till ny läroplan handlar om behovet av strategisk ledning inom skolan och professionalisering av utbildningen, genom satsningar på utveckling av undervisningsmaterial och kompetensut- veckling av lärare. Vi vill dessutom uppmana regeringen vidta åtgär- der för att skapa utrymme i läroplanen så att antalet timmar som äg- nas programmering kan öka, t.ex. genom att dra ned på antalet timmar som ägnas åt slöjd. 5.7.3Ge svenska universitet och högskolor ett uppdrag om vidareutbildning och löpande kompetensutveckling för högutbildade Förslag: Utvidga uppdraget till svenska universitet och högsko- lor till att omfatta en kontinuerlig vidareutbildning av högsko- leutbildade. Förslagsvis skulle den typen av utbildningar sträcka sig mellan 2–och kanske genomföras . Kostnaden för utbildningsinsatserna bör delas mellan arbetsgivaren/-tagaren och staten, dvs. staten bör avsätta medel för denna typ av vidareutbildning. Universitetens och högskolornas utbildningssatsningar har i första hand inriktas på personer i åldersgruppen 18–. Efter ge- nomgångna utbildningsprogram går studenterna in i sina yrkesroller inom offentlig sektor eller i det privata näringslivet. Därefter sker ytterligare kompetensförstärkning av så kallade högutbildade i för- sta hand genom arbetsgivarens försorg. Så har det sett ut ungefär som universitetsväsendet funnits. ser vi ett helt annat behov. Den snabba tekniska utveck- lingen inom flera områden och den hårdnande konkurrensen ställer krav på en kontinuerlig vidareutbildning även för högutbildade. Många av de personer som friställts vid storföretagens nerdragningar har befunnit sig i 40–45-årsåldern, med ett stort antal yrkesverk- 45 IT&Telekomföretagen (2015). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Det handlar om helt andra insatser än riktade kurser till vissa grupper i företagen eller olika former av ”executive education”-utbildningar, exempelvis interaktiva distansutbildningar och mer omfattande MOOCs (On-line Courses) var- vat med campus-baserade inslag. I har myndigheten för arbetskraftsutveckling (Work- force ) gjort ambitiösa satsningar på program för livslångt lärande. insatser har främst fokuserat på an- ställda i små och medelstora företag, men i den nya satsningen ”Skills Future” ligger fokus på individen. får alla singaporianer, drygt 2 miljoner, bl.a. ett kunskapskonto om att utnyttjas för deltagande i cirka 10 000 ackrediterade kurser. Personer , liksom insatser inom prioriterade områden som miljöteknik och avancerad tillverkning, uppmärksammas speciellt. Den ekonomiska ramen har ökat från 3,6 till 6 miljarder – 2020.46 På skulle ett motsvarande system kunna införas i (se diskussion om socialförsäkringssystemet i kapitel 2). Genom en sådan insats skulle näringslivets möjligheter till kom- petensförsörjning och kompetensförstärkning förbättras markant, som skulle kunna skapa en komparativ fördel och ökad attraktionskraft. Detta bygger givetvis på att de svenska lärosä- tena håller en internationellt hög kvalitet i sina forsknings- och ut- bildningsinsatser. 5.8Utveckla samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor 5.8.1Bredda samverkan kring samhällsutmaningar Förslag: Rikta de strategiska forsknings- och innovationssats- ningarna mot de samhällsutmaningar som identifierats i kapi- tel 4. Säkerställ en bred samverkan mellan olika aktörer och sek- torer genom löpande utvärderingar och uppföljningsbara kriterier. 46 Reitberger (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation behöver en forsknings- och innovationsmodell som i högre grad stärker svenska styrkeområden och kopplar dessa mot dagens samhällsutmaningar.47 Dessa omfattar såväl forsknings- och teknik- drivna som tjänstebaserade, sociala och kunddrivna innovationer. Enligt (2012) är det viktigt att undvika fragmentering och att strategisk fokusera på prioriterade styrkeområden. Likaså beto- nar (2016) vikten av fortsatt utveckling av samverkansdi- mensionen.48 präglas satsningarna i hög grad av ett ”bottom- up” perspektiv, vilket bidrar till fragmentering och en risk för inlåsning mot befintliga forskningsområden och branscher. Dessa bör därför kompletteras med mer efterfrågedrivna insatser. program Utmaningsdriven innovation (UDI) har tydli- gare fokus mot fyra samhällsutmaningar (hälsa och sjukvård, håll- bara attraktiva städer, informationssamhället och hållbar industriell utveckling), men är litet och riskerar därför att få begränsade effek- ter.