sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Facebook, Twitter, Youtube, Myspace och Flickr.7 har gått sedan granskningen och hos de större sociala medierna går det vis- serligen att skönja vissa förbättringar. Facebook har t.ex. flera inbyggda funktioner för att hjälpa personer med funktionsnedsätt- ning till en bra användarupplevelse, men enligt Funka är utvecklings- takten långsam.8 De anser att det sker lite eller inget arbete hos pri- vata aktörer. Många webbplatser har lösningar och en design som skapar kännbara problem för stora grupper av användare.9 har flera utvecklingsprojekt som syftar till att öka tillgängligheten på medieområdet fått stöd av Post- och tele- styrelsen (PTS). Myndigheten ska bl.a. bidra till att fler generella lösningar för information- och kommunikationsteknik kan användas av så många som möjligt, oavsett funktionsförmåga. har PTS genomfört tolv tävlingar och finansierat drygt 120 projekt med totalt . Utöver ett ekonomiskt bidrag erbjuds vinnarna även stöd i att utveckla affärsmodell och lansera.10 Myndigheter som Myndigheten för delaktighet (MFD), Myndig heten för tillgängliga medier (MTM) och Kungliga Tekniska Hög skolan (KTH) har erhållit finansiering. Även och () finns bland mottagarna av stöd. Tillgängligheten på webben varierar kraftigt beroende på om mediet utgår ifrån den etablerade standarden och de nationella rikt- linjerna för användbarhet och tillgänglighet.11 Genom att följa denna standard ökar webbplatsens tillgänglighet för alla användare, inklu- sive personer med funktionsnedsättning och personer som använder olika typer av hjälpmedel. Standarderna är emellertid riktlinjer som enbart måste följas av offentliga webbplatser. Det finns inga krav på att privata företag ska utforma sina webbplatser därefter. Vissa med- ieföretag hänvisar till att annonser kan vara svåra att kombinera med en tillgänglig webb och att ett tillgängliggörande därmed kan hamna 7 Cederbom, , , , (2010). Funka.nu – Tillgänglighets granskning av sociala medier (PTS-ER-2010:32). 8 Bygger på uppgifter lämnade av Funka . 9 Bygger på uppgifter lämnade av Funka . 10 Bygger på uppgifter lämnade av PTS . 11 I de webbriktlinjer som finns på nationell nivå, och som hanteras av PTS, beskrivs hur en organisation bör arbeta med sin webbplats för att göra dess innehåll användbart och tillgängligt för alla användare. Man utgår då från de grundläggande principerna i den internationella stan- darden för tillgänglighet, den s.k. WCAG 2.0 (”Web Content Accessibility Guidelines”)nivå AA. Det är den näst högsta nivån av tillgänglighet. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning i konflikt med företagens behov av intäkter.12 Från vissa grupper av personer med funktionsnedsättning framförs att de föredrar annons- fria mediekanaler eftersom just annonser kan störa läsningen.13 Foto: Yahoo! (CC BY-SA 2.0) De riktlinjer för tillgänglig webb som finns är inte främst fram- tagna för mobila eller andra gränssnitt. Vissa principer är emellertid gemensamma för t.ex. desktop- och mobilanvändning, och rikt linjerna gäller även i mobila sammanhang (t.ex. finns det en riktlinje om att gränssnittet ska bli tillgängligt och fungera även på små skär- mar). PTS arbetar med att utöka webbriktlinjerna så att de även ska inkludera riktlinjer för mobila applikationer. Arbetet med riktlinjer för mobila applikationer ska vara klart och är en del av PTS regeringsuppdrag på området.14 Därutöver ska riktlinjer för e-post, pdf och video utvecklas. Även det nya webbdirektivet som är på väg att beslutas i EU kommer att innefatta mobila applikationer (se avsnitt 4.4). Om digitala publiceringar följer vissa gemensamma standarder är det betydligt lättare att uppnå ett tillgängligt medie- 12 Bygger på uppgifter lämnade av Funka och av . 13 Bygger på uppgifter lämnade av Handikappförbunden , och av Funka . 14 (N2015/5725/ITP). Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Därför har MFD tillsammans med MTM drivit ett innovationsprojekt kring formatet EPUB3, nästa generation av tillgänglig offentlig information, med målet att uppnå en gemensam publiceringsgrund för alla spridningsformer, oavsett innehålls- och spridningsformer, som fungerar mot applikationer för tillgänglighet.15 Internationellt pågår en omställning mot denna nya standard som är en kommersiell lösning för att göra digitala texter tillgängliga.16 4.3FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning antogs av och ratificerades av . Konventionen utgår från grundläggande principer som jämlikhet och icke-diskriminering och bygger på förståelsen att funktionshinder går att förebygga och eliminera genom förändringar i gränssnitt, miljö och omgivning. Konventionen innehåller ett antal artiklar med bäring på medie- området. Artikel 9 handlar om åtgärder för att säkerställa att perso- ner med funktionsnedsättning på lika villkor som andra får tillgång till bl.a. informations- och kommunikationsteknik och nya system. Artikel 21 anger vad som behövs för att säkerställa yttrandefrihet och åsiktsfrihet för personer med funktionsnedsättning t.ex. genom tillgängligt internet och genom att uppmuntra massmedierna att erbjuda tillgängliga och användbara tjänster och format. Artikel 30 beskriver hur konventionsstaterna ska se till att alla har rätt att delta i kulturlivet på lika villkor och bl.a. beredas tillgång till tv-program, film, teater och annan kulturell verksamhet i tillgänglig form.17 Konventionsstaterna är skyldiga att rapportera om genomförandet av konventionsbestämmelserna till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsned- sättning. granskades och kommitténs rapport pekar på flera utvecklingsområden och innehåller ett antal konkreta rekommendationer. Kommittén uttrycker t.ex. oro över att offent- 15 Myndigheten för delaktighet (2015). Slutrapport projekt genomförande - EPUB 3 – nästa generation av tillgänglig offentlig information. 16 Bygger på uppgifter lämnade av MTM . 17 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. ratificering av konventionen, se prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning ligt material som publiceras av stat, regioner, landsting och kommu- ner sällan publiceras i tillgängligt format, inklusive nya lagar och andra författningar. uppmanas bl.a. att komplettera regelver- ket om den offentliga sektorns ansvar att tillhandahålla sin informa- tion och kommunikation i tillgängliga format. Som positivt lyfter kommittén att det svenska teckenspråket enligt språklagen är likvär- digt med de fem nationella minoritetsspråken och att bristande till- gänglighet klassificeras som en form av diskriminering.18 Kommitténs rekommendationer bereds i regerings kansliet. ska lämna nästa rapport . Regeringen hanterar rekommendationerna bl.a. genom att låta dem ingå i övervägandena inför den funktionshinderspolitik som ska gälla . Utvecklingen i det europeiska samarbetet går mot en skarpare regle- ring av grundläggande tillgänglighet, i alla fall avseende offentligt material. Det s.k. AV-direktivet ålägger EU:s medlems- stater att uppmuntra leverantörer av medietjänster att successivt göra sina tjänster tillgängliga för syn- och hörselskadade personer i EU:s medlemsländer.19 och rådets förslag till direktiv om tillgäng- ligheten till offentliga webbplatser och mobilapplikationer, det s.k. webbdirektivet, innehåller krav på tillgänglighet för externa webb- platser, appar och intranät. Direktivet innehåller tillgänglighetskrav för elektronisk publicering och omfattar hela den offentliga sektorn, men även privata aktörer som utför offentliga tjänster.20 förslag om europeisk tillgänglighetslag (2015) innehåller gemensamma krav på att vissa produkter och tjän ster i EU ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Kraven omfattar tillgänglighet för t.ex datorer, telefoner och tv- utrustning, telefoni och audiovisuella tjänster.21 18 (2014). Sammanfattande slutsatser avseende första rapport (CRPD/C/SWE/CO/1). 19 Direktivet om audiovisuella medietjänster utan gränser (2010/13/EU). 20 COM (2012) 721 final. 21 COM (2015) 615. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning 2010–2020 innehåller åtgärder inom flera prioriterade områden, bl.a. webbtillgänglighet som syftar till att skapa tillgänglighet till varor, tjänster (även offentliga tjänster) och hjälpmedel för människor med funktionsnedsättning.22 Målet för funktionshinderspolitiken är att skapa ett samhälle utan hinder för delaktighet och med jämlika levnadsvillkor för människor med funktionsnedsättning i alla åldrar. Strategin utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Strategin har tio prioriterade politikområden och 22 myndigheter har fått särskilt ansvar för funktionshinderspolitiken. En utgångs- punkt i strategin är att tillämpa det s.k. funktionshindersperspek tivet. Det innebär att all planering och genomförande av förändringar i samhället ska utgå ifrån att människor är olika och har olika förut- sättningar, behov och önskemål. En viktig del i strategin är att målen för insatserna behöver bli mer konkreta och mätbara och därmed möjliga att följa upp.23 Kultur och medier är prioriterade områden för funktionshinders- politiken. Att ha tillgång till en mångfald av medier är en viktig för- utsättning för den medborgerliga delaktigheten och för att kunna utöva sin yttrandefrihet. Ett av inriktningsmålen på kulturområdet i strategin för genomförandet av funktionshinderpolitiken är att medietjänster och film i högre utsträckning ska utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Andra mål, inom ramen för it-politiken, är att tillgängligheten och användbarheten till offentliga webbgränssnitt ska öka, och att kun- skapen om och beställarkompetensen kring tillgänglighet och användbarhet ska stärkas i anslutning till offentliga upphandlingar av e-tjänster. Regeringen kommer att redovisa en slutlig uppföljning av strategin för funktionshinderspolitiken.24 I MFD:s utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016 konstateras om medieområdet att teknikutvecklingen möjliggjort ett ökat tillgängliggörande och att det under strategipe- 22 COM (2010) 636 final. 2009/10:166. En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011– 2016. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning rioden har skett en positiv utveckling av tillgängliga medier. Tydligare krav i offentligt finansierad tv:s sändningstillstånd rörande olika former av tillgänglighetstjänster har skapat fler tillgängliggjorda program . Exempelvis tillkom krav på () att successivt, , öka andelen sändningar med tillgänglighetstjänster fram då tecken- och syntolk- ning ska ske på av sändningarna samt textning på 65 pro- cent av de direktsända programmen. påpekar myndigheten att en stor del av tv-utbudet inte tillgängliggörs. Många personer med funktionsnedsättning har därför inte tillgång till medier på lika villkor som andra.25 MFD har också haft i uppdrag att föreslå hur framtidens funktionshinderspolitik kan bli mer effektiv och systematisk.26 Slut rapporten lyfter fram demokrati som ett nytt målområde och Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) föreslås få ett sär- skilt ansvar för genomförandet på området. PTS föreslås fortsätta vara särskilt ansvarig myndighet inom området it, innovation och teknikutveckling, och även ansvara för ökad kunskap inom digital tillgänglighet generellt samt stimulera kunskapsutveckling och implementering inom sitt område. I detta ansvar ska även ingå att ha en övergripande bild av utvecklingen inom det digitala området uti- från ett funktionshindersperspektiv samt att vara samlande och stödjande i relation till andra aktörer inom området.27 kartläggning vittnar om hur ny teknik kan stärka medborgares tillgänglighet till medier, genom individanpassade lös- ningar. finns behov av gemensamma standarder, bl.a. för att minska risken för bristande kompatibilitet mellan olika tekniker, som ställer nya hinder för delaktighet. Existerande standarder har utarbetats för offentliga webbplatser. Dessa lämpar sig inte för digi- tala nyhetsmedier – och då mobiler, VR (”virtual reality”), ”weara- 25 Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011-2016. Redovisning av regeringsuppdrag om ett samlat uppföljningssystem för funktions- hinderspolitiken, s. 125–126. 26 (S2015/3797/FST). 27 Myndigheten för delaktighet (2016). En funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning bles” och andra tekniker torde kräva olika standarder – är det uppfattning att MTM bör verka för ett använ darcentrerat arbete i denna bredare riktning, i samarbete med medie- företagen och relevant expertis på området. I den nuvarande mediepolitiken hanteras de statliga åtgärderna som syftar till att tillgängliggöra tidningsutbudet inte inom ramen för presstödet. finns i stället det statliga stödet till taltidningar, som hanteras av en särskild nämnd. och presstödsnämnden hade ett gemensamt kansli, men numera är taltidningsnämnden ett särskilt beslutsorgan inom MTM, medan presstödsnämnden har motsva- rande position inom MPRT. Alla dagstidningar som ges ut i kan ansöka om att bli tal- tidning. Målgruppen för taltidningen definieras som personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en dagstidning. Personer med läsnedsättning kan få taltidningen. Det kan t.ex. handla om personer med synnedsättning, dyslexi, afasi eller en funktionsnedsättning som gör det svårt att hålla eller bläddra i en tidning. Ändamålet med taltidningsstödet är att så många perso- ner i målgruppen som möjligt ska få tillgång till dagstidningar. Abonnenterna av taltidningen betalar endast för prenumeratio- nen av tidningen och erhåller utan extra kostnad programvaror och, vid behov, teknisk utrustning från MTM i form av den s.k. Daisyspelaren.28 Myndigheten tillhandahåller även support av taltid- ningen och har för detta ändamål Taltidningshjälpen, där användarna kan få den hjälp som behövs både som stödsamtal och hembesök. Detta är något som myndigheten har identifierat som efterfrågat av många prenumeranter. Tidningsföretagen sätter själva priset för taltidningsprenumera- tionen och behåller intäkterna för försäljningen. En taltidningspre- numeration har kostat lika mycket som prenumerationen av den tryckta tidningen, eller i något fall varit gratis.29 28 Daisyspelaren är en särskild apparat som används för läsning av tidningar och böcker i det tillgängliga Daisy-formatet. 29 Bygger på uppgifter lämnade av MTM . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Tidningsföretagen skickar en digital fil som motsvarar den tryckta papperstidningen till MTM. Myndigheten står för konverteringen av tidningen till talsyntes (licenser), teknisk support och tillhandahål- lande av utrustning. Det är alltså inte förenat med några egentliga kostnader för tidningsföretag att ge ut en taltidning. De kostnader som tidningsföretagen har för produktion, abonnenthantering och marknadsföring av taltidningen får de tillbaka via taltidningsstödet. Stödbeloppen till tidningsföretagen varierar från ett par tusen kro- nor upp till 300 000 kronor.30 Det är alltså bara en liten del av stödet till taltidningar som går direkt till tidningsföretagen. Av det totala stödet/anslaget går den stora delen till MTM:s verksamhet med tal- tidningen och bekostar teknik, mjukvarulicenser och support av detsamma. Av tabell 4.2 framgår att det totala antalet taltidningar ökar, men att mängden prenumeranter minskar. Tabellen visar också hur taltid- ningsanslaget minskat . Tabell 4.2 Taltidningar, prenumeranter och taltidningsstöd 2012–2015 (tusental kronor) Källa: Uppgift om taltidningar och prenumeranter hämtade från MTM:s årsredovisning . Uppgifter om anslaget för taltidningsstöd hämtade från budgetpropositionen . Vid utgången av 2015 var det möjligt att prenumerera på 113 tid- ningstitlar och antalet prenumeranter var totalt 4 644.31 Myndigheten uppger i sin årsredovisning att det kontinuerligt strömmar till nya prenumeranter till taltidningen, men eftersom uppsägning- arna är stora är nettoförändringen fortsatt negativ . De tre tidningar som har flest taltidningsprenumeranter (2015) är (211), (177) och Östgöta Corre spondenten (141). 30 Bygger på uppgifter lämnade av MTM . 31 la ned men ingår i MTM:s tabell . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Myndighetens kostnader för taltidningen har minskat betydligt, från till år 2015.32 Utifrån detta har anslaget minskats (se tabell 4.2). Bakom de minskade kostnaderna ligger i första hand övergången från inläsning till talsyntes. är helt konverterad till talsyntes och dist- ribueras via internet. Med den nya tekniken lämnade man ett gam- malt system med inlästa radio-, kassett och cd-tidningar som distri- buerades med post eller tidningsbud. kan tidningen användas via e-post i datorn, i appen Legimus för surfplatta eller mobil eller genom Daisyspelaren med internetuppkoppling. De allra flesta pre- numeranterna () väljer att läsa sin taltidning med en Daisyspelare.33 Många unga med läsnedsättning (dyslexi) använder däremot läsplatta eller mobil för att ta del av taltidningen. som finns i systemet är pap- perstidningar. I den styrande förordningen används begreppet dags- tidning i enlighet med den definition som finns i presstödsförord- ningen, som utgår från papperstidningsformatet, men där även elektroniska pdf-tidningar kan ingå.34 Det har inte inkommit någon ansökan från en webbtidning om att bli taltidning.35 Enligt uppgift från MTM ska ett arbete ske 2017 med att utveckla tekniken så att fler personer med läsnedsättning får tillgång till taltid- ningar, och myndigheten ska genomföra informationsinsatser mot en vidare del av målgruppen. Myndigheten vill också att alla dagstid- ningar ska finnas att tillgå som taltidning och planerar även för en övergång till formatet EPUB 3. Sammantaget talar detta, enligt MTM, för att kostnaderna för taltidningsverksamheten kommer att öka.36 32 MTM:s årsredovisning 2015, s. 9. 33 MTM:s årsredovisning 2015. 34 Förordning (2013:9) om taltidningar och mottagarutrustning och Presstödsförordning (1990:524). 35 Bygger på uppgifter lämnade av MTM . 36 Bygger på uppgifter lämnade av MTM . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Synpunkter på stödet till taltidningar Av de möten och dialoger som hållit med intres- seorganisationer och myndigheter på tillgänglighetsområdet, liksom med företrädare för mediebranschen, framgår att taltidningarna behövs och att det statliga stödet är uppskattat. De synpunkter som lämnats handlar i första hand om att verksamheten bör breddas, så att fler innehålls- och spridningsformer kan inkluderas. Ett argument som framförts för ett fortsatt stöd är att gruppen synskadade använder internet i lägre grad än i befolkningen i stort och att den traditionella taltidningslösningen (i Daisyspelare) därför är nödvändig även framöver. En annan uppfattning som framförts är att gratistidningar och webbtidningar bör kunna ges ut som taltid- ning. Från tidningsföretagen har framförts att den nuvarande begränsningen till personer med funktionsnedsättning borde tas bort så att taltidningen blir tillgänglig för alla som vill använda den. Det har i kartläggning av frågan blivit tydligt att statens stöd för tillgängliggörande av dagstidningar inte följt med i den digitala utvecklingen på medieområdet, t.ex. omfattas bara fysiska tidningar av taltidningsstödet. abonnentkrets minskar och består nästan uteslutande av äldre personer i behov av särskild utrustning och teknisk support. Det är troligt att behovet av denna utrustning minskar i takt med att medborgarna blir mer digitalt vana. Behovet av att få allmänna nyhetsmedier tillgäng- liggjorda minskar däremot inte. I ljuset av medborgarnas medieanvändning , som i ökande grad är digital och mobil, och mot prognoser rörande utvecklingen för papperstidningen bör taltidningsstödets konstruktion och verk- samheten med taltidningen ses över. Statens insatser bör främja de inneboende möjligheter som finns i tekniken och uppmuntra utvecklingen mot att tillgängliggöra allt innehåll, oavsett innehålls- och spridningsformer – och kanske även oavsett målgrupp. Det är uppfattning att ett brett tillgänglig görande av nyhetsmedier gagnar alla, såväl medborgare med funk- tionsnedsättning som övriga. Mot den bakgrunden förordar Medie utredningen en översyn av taltidningsverksamheten. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning 4.7Översyn av stödet till taltidningar Bedömning: Med utgångspunkt i medborgarnas behov av bredare tillgängliggörande bör regeringen ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att genomföra en översyn av verksamheten med taltidningar och mottagarutrustning, inkl. taltidningsstödet. Syftet med översynen bör vara att nya former för tillgängliggöranden av allmänna nyhetsmedier utvecklas. En utgångspunkt för översynen bör vara att stödet till taltid- ningar och det nya mediestödet slås samman och fördelas av den nya mediestödsnämnden. Översy- nen bör genomföras av Myndigheten för tillgängliga medier i samverkan med Myndigheten för press, radio och tv och . I samband med att presstödsförordningen ersätts av medie- stödsförordningen behöver även förordningen om taltidningar och mottagarutrustning ses över så att den står i överensstäm- melse med den verksamhet som bedrivs. Översyn av verksamheten med taltidningar och mottagarutrustning inklusive taltidningsstödet Statens stöd för tillgängliggörande av dagstidningar har inte följt med i den digitala utvecklingen. En översyn av verksamheten med taltidningar och mottagarutrustning, inklusive stödet till taltidningar behöver genomföras. Det nuvarande stödet till taltidningar utgår i likhet med det nuvarande presstödet från den fysiska papperstid- ningen och tar inte hänsyn till digitaliseringen och den bredd som präglar medielandskapet, eller till den snara framtid där allt fler tidningar enbart finns att tillgå digitalt. Taltidningsstödet är även i sina detaljer uppbyggt på papperstidningens förutsättningar, bl.a. definieras taltidning som en upptagning av en dagstidning som kan avlyssnas, och stöd för utgivning av taltidning får lämnas om tid- ningen innehåller endast en version av en dagstidning. Tekniken för tillgängliggörande av webbtidningar skiljer sig i viss mån från den som används för dagens tryckta tidningar/taltidningar. Det finns alltså starka skäl för att taltidningsstödet och verksamheten med taltidning ses över och ersätts. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning förslag i kapitel 7 innebär att ett nytt medie stöd för allmänna nyhetsmedier ska inrättas och ersätta det befintliga presstödet. Förordningen om stödet till taltidningar gör en direkt koppling till presstödsförordningen och dess defini- tion av dagstidning. Ett nytt mediestöd får alltså konsekvenser för förordningen (2013:9) om taltidningar och mottagarutrustning, samt för förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Att bara ersätta den nuvarande definitionen av dags- tidning i taltidningssystemet till mediestödslagens formulering om allmänna nyhetsmedier i alla innehålls- och spridningsformer skulle dock få oönskade konsekvenser. Med allmänna nyhetsmedier i den föreslagna mediestödslagen avses medier som har ett redaktionellt innehåll bestående av regel- bunden allsidig nyhetsbevakning och kritisk granskning av för demokratin grundläggande processer och skeenden. Med alla inne- hålls- och spridningsformer avses den mångfald av tekniker som används för att förmedla allmänna nyhetsmedier, oavsett om det sker fysiskt eller digitalt, och i olika mottagningsformer.