sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — Folkbiblioteken i 93 kommuner uppger att de ger sådan undervisning, men majoriteten av undervisningen sker på universitets- och högskole- biblioteken. (, 2015:5). Vidare bedriver folkbiblioteken undervisning för att stärka invånar- nas digitala kompetens, till exempel dator- eller internetkurser eller tillfällen med Seniorsurf (, 2015:58; , 2011:38 ff.) liksom kurser i informationssökning för vuxenstude- rande, t.ex. via SFI-klasser. Folkbiblioteken har även ökat sina utbildningsinsatser för infor- mationskompetens som respons på att allt fler studerande söker sig till biblioteken. ökade utbudet av distansutbild- ningar i och många studenter vände sig till folkbiblioteken för litteraturförsörjning och stöd med informationssökning. Parallellt ökade användningen av elev- och studentcentrerade arbetsmodeller på alla nivåer i utbildningssystemet, varvid elever och studenter i ökad grad förväntades söka information på egen hand. Vidare genomfördes satsningar på vuxenutbildning, t.ex. i (1997–2003) (, 2011) och i form av lärcentra för distansstuderande. Även för dessa studerandegrupper blev folkbiblioteket ett stöd. Från att ha byggt på ett relativt improviserat arbete med att stötta de studerande blev folkbibliotekens arbete mer organiserat , till exempel genom inrättandet av tjänster som studiebibliotekarie, som ofta arbetar med såväl informationssökning som medieplanering (, 2011). Ett fokus på studerande på folkbiblioteken uppfat- tats inte alltid som oproblematiskt, eftersom arbetet kan ta tid och resurser från grupper som upplevs vara i större behov av och bibliotekariens tjänster (et al., 2006). Folkbiblioteken uppmärksammar det livslånga lärandet även i sammanhang utanför formell utbildning. Exempel på detta är projekt och insatser som sker med fokus på digital delaktighet. Biblioteken är centrala aktörer när det gäller att främja digital delaktighet genom praktisk verksamhet (, 2013). Den rikstäckande kampan- jen Digidel har haft som mål att verka för en ökad digital delaktighet i med ambitionen att alla ska våga, vilja och kunna ta del av internet, vilket ses som en viktig grund för ett demokratiskt sam- hällsengagemang. Digidel-projekt har genomförts av ett stort antal aktörer i många olika delar av landet, men folkbiblioteken har genom sin tillgänglighet varit en viktig central resurs i de flesta delprojekten (Digidel2013, 2013). Som framgått ovan har folkbibliotekens arbete i många fall foku- serat på att stötta användares informationsökning och källkritik, även om detta också kan inkludera etiska frågor kring internetanvändning och kreativt användande av nya medier (t.ex. sådana utbildnings insatser för att bibliotekarier ska hantera sociala medier som 23 saker, ). I ett försök att bredda och fördjupa folkbibliotekens arbete med MIK-frågor startade i samarbete med deltar sammanlagt 351 bibliotek i MIK-satsningen. Av dessa är 104 folkbibliotek (majori- teten är skolbibliotek). MIK-programmet innebär såväl en satsning på fortbildning av personalen som att i biblioteksrummet och på webben arbeta aktivt med MIK-frågor. Målet är att ”stärka barn, unga och vuxna som medvetna medieanvändare” (och , 2014:62). Fokus riktas huvudsakligen mot digitala medier, exempelvis genom att diskutera frågor om etik, källkritik och demokrati. Ämnen som berörs i fortbildningsmaterialet inkluderar näthat och nätsäkerhet, propaganda och vinklade budskap, liksom svårigheter att navigera och välja i ett allt större utbud av information. I detta ingår att reflektera över hur folkbiblioteken kan tillgodose behoven av att ha tillgång till ett brett och opartiskt medieutbud (, 2014). Enligt uppgift från vet man ännu inte hur många bibliotek som faktiskt startat sin verksam- het som MIK-centraler. Det betyder att vi inte heller vet hur den konkreta verksamheten utformas. (, 2015, personlig kommunikation). EftersomsatsningenpåMIK-centralerbefinnersigietttidigtskede är det ännu alltför tidigt att dra några slutsatser om vilka resultat det kommer att ge. Det kan emellertid konstateras att initiativet syftar till att öka folkbibliotekens fokus på att diskutera med sina besökare hur nyheter produceras och förmedlas, framför allt på internet, liksom vilka budskap som sprids och hur dessa budskap utformas. Vidare kan konstateras att det finns ett stort intresse bland folkbiblioteken att ingå i denna typ av folkbildande verksamhet samt att nationella initiativ på central nivå är viktiga som igångsättare och stöd. Även om informationskompetens och är en självklar arbets uppgiftförmångafolkbibliotekarierserförutsättningarnaförenskilda bibliotek olika ut (, 2014:69). En mängd faktorer påverkar vilka målgrupper man vänder sig till med organiserade pedagogiska aktiviteter. Folkbibliotekets uppdrag att vara till för alla kan i detta sammanhang innebära särskilda problem eftersom olika målgrupper har väldigt skilda behov och resurserna är ändliga. Alla grupper kan inte komma i fokus . Som konstaterades tidigare finns det också en stor grupp icke-användare, delvis inom de grupper som Digidel-projekten riktat sig till. Att nå ut till dessa grupper är en utmaning, men också ett sammanhang då initiativ som Digidel kan bli ett medel. Frågor kring medieplanering har inte beforskats eller beskrivits i särskilt stor utsträckning i en svensk kontext. Strategisk medieplanering för bibliotek (och , 2001), vilken kom att få stor betydelse för svenska folkbibliotek vad gäller arbetet med urval, bestånd och medieplanering. Boken kan sägas vara ett led i en förändrad syn på hur mediebeståndet på ett allmänt bibliotek bör se ut och vad målet egentligen är med urvalet av medier. I kontrast till tidigare resonemang om det kompletta beståndet, som tydligt skulle verka kompensatoriskt visavi ett mer kommersialiserat utbud av medier i samhället i övrigt, betonades nu användandet och cirkulationen av medier starkare. utbud av medier skulle framför allt användas. Perspektivskiftet har bland annat inneburit ett tydligare intresse för det enskilda närområde: vad önskar biblioteksbesökarna och vilka behov har de? Vilka medier lånas verk- ligen ut? har det med denna utgångspunkt genom- förts ett antal kartläggningar av biblioteksbestånd och arbetssättet har också påverkat arbetet med mediebestånd på högskolebibliotek. Det har även blivit allt vanligare att bibliotek utarbetar en medieplan där principer för utbudet och beståndet på det egna for- muleras. Förändringen i arbetet med urval och bestånd kan betraktas som ett sätt att stärka relevans och legitimitet i lokalsam- hället, men har också en ekonomisk dimension. Ska allmänna medel satsas på bibliotek bör också dess medieutbud vara i rörelse och nå sina användare. För att åstadkomma detta är urvalet av medier en dimension, men det kan också handla om att aktivt tillgängliggöra, förmedla och vägleda. Om denna perspektivförändring i synen på medieut- bud har präglat biblioteksarbetet , så har sett återkomsten av en mer ideologiskt färgad debatt gällande folkbibliotekets utbud, en debatt som har engagerat inte bara aktiva Diskussionen har framför allt utgått från behovet av att både belysa och göra upp med innehåll som kan uppfattas som diskriminerande och stereotypt, baserat på ursprung och hudfärg, men också på kön. Allmänna bibliotek vill arbeta inkluderande gentemot olika grupper av människor, vilket naturligtvis kan styra även urvalet av medier. Här blir en brännande fråga hur man väljer mellan att ge frihet till ett utbud, eller frihet från innehåll med potentiellt kränkande innehåll. Det går att diskutera om det verkligen finns en motsättning och hur den i så fall ser ut. Så fort en gräns ska dras mot något innehåll krävs dock också en kvalitativ bedömning inte bara av innehållet utan också av användargruppen och dess behov och önskemål. i kapitlet har hävdats att folkbibliotek och folkbibliotekarier har lång erfarenhet av att arbeta med dylika, ibland delikata, urvalsfrågor på ett balanserat sätt. Det går dock också att peka på en historia av ”förbjudna böcker”, ”giftskåp” och debatter gällande ”skräplitteratur” i förhållande till det samhällstillvända eller politiskt korrekta. Här finns ett stort behov av fortsatt diskussion i en alltmer interkulturell värld med ökade poli- tiska spänningar och social oro, men också möjligheter till strukturell och kulturell förändring i positiv bemärkelse. Ambitionen att arbeta för mångfalden av perspektiv är djupt för- ankrad i folkbibliotekens arbete med medieplanering. Detta märks inte minst vid tidnings- och tidskriftsbestånd där man traditionellt tillhandahåller en orts lokaltidningar med olika politisk färg, liksom tidskrifter som belyser olika ståndpunkter. Folkbibliotekens digitala resurser, som utgör ett komplement till tryckt material, uppgick till uppskattningsvis närmare 2 800 e-resurslicenser uppdelat på ett femtiotal olika produkter från närmare ett trettiotal leverantörer (, 2015). Ett antal licensierade databaser som tillhandahåller nyhetsmaterial från svenska och utländska tidningar finns på många större bibliotek.1 Utifrån iakttagelsen av de relativt höga kostnader som licensavgif- terna utgör genomförs nu vid , på uppdrag av fyra regionbibliotek, en studie av hur dessa resurser används. Då det inte finns någon samlad nationell upphandling för dessa tjänster innebär det att utbudet av digitala nyhetskällor kan se mycket olika ut i olika delar av landet (, 2013). Den här presenterade översikten av befintlig forskning och av det arbete som bedrivs vid svenska folkbibliotek med avseende på till- gång till ett brett medieutbud och att stötta användare i att utveckla 1 Exempel är , Presstext, Affärsdata, Artikelsök, MasterFILE Elite och Library Press Display. kunskaper för att på ett kompetent och reflekterande sätt kunna ta till sig olika mediebudskap har identifierat ett antal olika teoretiska och praktiska problemkomplex. I ett alltmer rörligt och svåröverskådligt medielandskap är medie- och informationskunnighet ett viktigt redskap för att finna information men också för att kunna bedöma budskap och fatta genomtänkta beslut i förhållande till nyheter och samhällsdebatt. Av forskningsöversikterna om och medieplanering framgår att folkbiblioteken ser som sin uppgift att såväl tillhandahålla ett brett och varierat medieutbud som att utgöra ett pedagogiskt stöd. Inte minst är detta viktigt i relation till grupper som inte får tillgång till dessa tjänster via andra instanser. Uppgiften hanteras på flera sätt: genom att tillgängliggöra medier med ett kvalitativt, brett och mång- sidigt innehåll, genom att vägleda och guida i medielandskapet, genom att stärka användarnas kunskaper inom , samt genom att utgöra en mötesplats där, i bästa fall, olika synpunkter, åsikter och perspektiv i samhällsfrågor kan brytas, och diskussion och debatt få utrymme. Nedan sammanfattas några av de utmaningar folkbiblioteken står inför i detta arbete. Det finns på folkbiblioteken en beredskap för och ett intresse av att stödja användare i att utveckla sin . För detta krävs i många fall ytterligare resurser, framför allt i form av mer fackutbildad personal samt i form av kompetensutveckling av befintlig personal kring pedagogik, digitala medier, interkulturell kommunikation samt medieetiska frågor. Nationella licenslösningar för det svenska språkområdet För ett litet språkområde i ett globalt och alltmer digitalt medie- landskap kan tillgången till och mångfalden av olika röster hotas om samhället i hög grad förlitar sig på å ena sidan kommersiella och å andra sidan ideella krafter. Detta är ett fenomen som påverkar både biblioteken och andra aktörer i mediebranschen. Folkbiblioteken erbjuder tillgång till såväl tryckta som digitala medier. E-medierna från stora internationella leverantörer och konsortier, ofta levererade i paketlösningar, är kostsamma och vanligtvis inte anpassade för den breda allmänhet som folkbiblioteken vänder sig till. Det saknas, med några få undantag, lösningar som täcker det svenska språkområdet och som har lokal anknytning, exempelvis genom att inkludera lokalpress . Vill man verka för att behålla bredden i medieutbudet behövs nationella övergripande lösningar för att stärka infrastruktu- ren för informationsförsörjning. Folkbiblioteken och deras resurser spelar här en viktig roll. Det framgår av översikten att den strukturerade kunskapen om de svenska folkbibliotekens arbete med och med medieplane- ring är begränsad. En kartläggning av hur folkbiblioteken arbetar med undervisning och stöd för att utveckla respektive med tillgängliggörande av nyhetsmedier skulle erbjuda underlag och erfarenhetsutbyte för att stärka framtida arbete, exempelvis i form av framtida nationella initiativ för att uppmärksamma särskilda områden och målgrupper. Mångfald av röster och perspektiv Det går också att se paralleller mellan debatten om innehållet i biblio tekets medier och debatten som väckts när tidskrifter och dagspress sätter gränserna för yttrandefriheten på prov, så som skett exempelvis i och . För politikerna, liksom för biblioteken, bör det vara av största vikt att arbeta för att den breda mångfalden av röster, åsikter och perspektiv ges fortsatt goda förutsättningar att mötas på för samhället gemensamma arenor. Dessa ambitioner fram- hävs redan i lagstiftning och manifest, men måste ständigt bevakas och försvaras. Lika viktigt är det att säkerställa att alla i samhället har de kunskaper som behövs för att kunna ta del av åsikter och av de medier genom vilka de uttrycks samt förhålla sig kritiskt till dessa. Detta ställer krav på medie- och informationskunnighet, men också på en politisk-historisk medvetenhet och bred allmänbildning. Aabø S och Audunson R (2012) Use of library space and the library as place. 34(2): 138–149. Asheim L (1953) Not censorship but selection. 28: 63–67. Atkin ML (2012) Examining the limits of free expression through Canadian case law. for Library and Information Science 53(4): 239–253. (1997) The Limits of Tolerance: Censorship and Intellectual Freedom in Public Libraries. Lanham, MD: Scarecrow Press. Digidel2013 (2013) Ökad digital delaktighet. Tillgänglig på: / download/18.6ecd6fff14d0c3e0316a7ec3/1439992637834/ digidel_slutrapport_2013.pdf (besökt ). (2002) Selection versus censorship in libraries. 27(1): 15–25. , De och (2007) Supporting lifelong learning in public libraries across Europe. 56(5): 393–406. och (2012) Negotiating the role of sources: Educators’ of credibility in participatory media. 34(3): 169–175. och Borlund P (2011) Information literacy, learning, and the public library: A study of Danish high school students. Science 43(2): 106–119. Grizzle A, , Dezuanni M et al. (2013). Media and Information Literacy: Policy and Strategy Guidelines. Tillgänglig på: /new/en/ communication-and-information/resources/publications-and- communication-materials/publications/full-list/media-and- information-literacy-policy-and-strategy-guidelines/ (besökt ). (2011) med vuxnas lärande: En kunskapsöversikt med fokus på folkbibliotek och vuxnas lärande. (2014) Vuxenstuderande och informations kompetens. I: Rivano Eckerdal J och (red.) Medie- & informationskunnighet i en biblioteks- och informationsvetenskaplig belysning: En forskningsantologi. : , 63–75. , , Flöög E-M et al. (2006) Folkbibliotek och vuxnas lärande: Förutsättningar, dilemman och möjligheter i utvecklingsprojekt. , S (2002) internet accessible information and censorship, intellectual freedom and libraries: A global overview. 28(4): 190–197. , S (2004) To What Extent Can Libraries Ensure Free, Equal and Unhampered Access to internet-accessible from a Global Perspective? : Science/FAIFE. Hanell F (2014) Appropriating Facebook: Enacting information literacies. Human IT 12(3): 5–35. Tillgänglig på: http://etjanst. /bhs/ith/3-12/fh.pdf (besökt ). (2006) The information literacy education readiness of public libraries in Mpumalanga Province (South ). Libri 56(1): 48–62. och (red.) (2009) Informationskompetenser: Om lärande i informationspraktiker och informationssökning i lärandepraktiker. och (2001) Strategisk medieplanering för bibliotek. (2010) Bibliotek och demokratiska möten. I: och (red.) Nordiskt ljus: 37 kapitel om politik, medier och samhälle. (50). : , , 341–356. och (2005) Varför minskar biblioteksbesöken? I: och (red.) Lyckan kommer, lyckan går. (Bokserien 36). 165–176. och (2015) Stöder digitaliseringen biblioteksanvändningen? I: et al. (red.) Fragment: SOM-undersökningen 2014. 495–509. Jema Rådgivning (2010) Slutrapport: En undersökning bland utvalda bibliotek i . Tillgänglig på: /PageFiles/8769/Icke-anv- undersokning-Slutrapport.pdf (besökt ). och R (2005) Instructional practices in Canadian public libraries. 27(3): 281–301. och (2011) Librarians’ experiences of the teaching role. 33(2): 103–111. (2013). E-förvärv 2013: Folkbibliotek. Tillgänglig på: / dokument/Rapport_eF%C3%B6rv%C3%A4rv2013_ folkbibliotek.pdf (besökt ). (2015) Bibliotek 2014: Offentligt finansierade bibliotek. Tillgänglig på: Bibliotek2014.pdf (besökt ). Lankshear C och Knobel M (2008) Digital Literacies: Concepts, Policies and Practices. , S-E (2008) Nycklar till ett framgångsrikt liv? Om EU:s nyckelkompetenser. , Internt PM. Tillgänglig på: /om-skolverket/publikationer/ visa-enskild-publikation?_xurl_=http%3A%2F%2Fwww5. %2Fwtpub%2Fws%2Fskolbok%2Fwpubext%2Ft- rycksak%2FBlob%2Fpdf1808.pdf%3Fk%3D1808 (besökt ). (2015) Att bli bibliotekarie: och yrkesidentiteter hos B&I-studenter och nyanställda högskolebibliotekarier. (2010) Information Literacy Landscapes: Information Literacy in Education, Workplace and Everyday Contexts. (2014) information resilience: How do resettling refugees connect with health information in regional landscapes. Libraries 45(1): 48–66. , Kennan MA, et al. (2013) Connecting with new information landscapes: Information literacy practices of refugees. 69(1): 121–144. (2011) in : Information Activities in Learning. Pilerot O och (2011) The concept of information literacy in policy-making texts: An imperialistic project? Library Trends 60(2): 338–360. 2012/13:147 (2012) Ny bibliotekslag. Tillgänglig på: / contentassets/353da7cc192a4988b4dac3be538af885/ ny-bibliotekslag-prop.-201213147 (besökt ). Rivano Eckerdal J (2012) Information, identitet, medborgarskap: Unga kvinnor berättar om val av preventivmedel. on Information Literacy (2011) The Sconul seven pillars of information literacy core model for higher education. Tillgänglig på: /sites/default/files/ documents/coremodel.pdf (besökt ). SFS 2013:801 (2013) Bibliotekslag. Tillgänglig på: /sv/ Dokument-Lagar/Lagar/Svenskforfattningssamling/sfs_sfs- 2013-801/ (besökt ). (2014) för mig – digital fortbildning för folkbibliotek: En lathund till dig som leder den digitala fortbildningen. download/18.1957a5a615000172419c159f/1444747203429/ MIK-for-mig-folkbibliotek-lathund.pdf (besökt och J (2014) Från informations kompetens till medie- och informationskunnighet. I: Rivano Eckerdal J och (red.) Medie- & informationskunnighet i en biblioteks- och informationsvetenskaplig belysning: En forskningsantologi. : , 9–25. (2011) Olika syn på saken: Folkbiblio teket bland användare, icke-användare och personal. Tillgänglig på: www. /wp-content/uploads/2011/05/ olikasyn.pdf (besökt ). och Svenska (2014) Bibliotekens internationella manifest. : och Svenska . Tillgänglig på: /material/bibliotekens- internationella-manifest/ (besökt ). Söderlind Å och (2014) Vi arbetar i medborgarnas tjänst: En kartläggning av mediestrategiskt arbete på bibliotek utifrån normerande dokument. Söderlind Å och (2015) Library Manifestos and Media Strategies in Swedish Library Practice. och (2014) satsar vi på för biblioteken! 99(6/7): 62. (2015) MIL as Composite Concept: United Nations Educational, Scientific and . Tillgänglig på: /new/en/communication-and-information/ media-development/media-literacy/mil-as-composite-concept/ (besökt ). Whitworth A (2014) Radical Information Literacy: Reclaiming the Political Heart of the IL Movement. , Grizzle A, Tuazon R et al. (2011) Media and Information Literacy Curriculum for Teachers. Tillgänglig på: (besökt ). (2013) Om hur frivilliga initiativ arbetar för en ökad digital delaktighet. /: Linnéuniversitetet. Tillgänglig på: !Huvudrapport_Print.pdf (besökt ). dr. polit, är professor i journalistik vid och gästprofessor vid , . Han har också varit Bonnierprofessor vid JMK,Stockholmsuniversitet;gästprofessorvidSciencePoiToulouse; professor vid Högskolen i och medieforskare vid Institutt for Journalistikk i Fredrikstad. var han pro- jektledare för in Journalism Studies. Allern var chefredaktör för dagstidningen i . Hans publikationer omfattar en lång rad böcker och artiklar om journalistik och nyhetsvärdering, källkritik, politisk kommunikation, politiska skandaler, journalistikens relationer till PR-branschen och nyhetsmediernas politiska ekonomi. mag, är doktorand i medie- och kommuni- kationsvetenskap vid och undervisar om forskningsmetoder och global kommunikation. Hon har en master- examen från JMG vid . studieobjekt är svenska nyhetssajter och användarskapat innehåll. Hennes forskningsintressen handlar om medierat deltagande i all- mänhet, men i synnerhet om de värden och praktiker som återfinns i mötet mellan professionella nyhetsproducenter och dess användare. dr, är docent och anställd som undersök- ningsledare vid vid . Hennes forskning fokuserar mediekonsumtion i den digitala eran, publikdel- tagande i nyhetsmedier online samt organisatoriska och innehålls- mässiga förändringar av den svenska tidningsjournalistiken. Hon är projektansvarig för Dagspresskollegiets verksamhet. dr, disputerade i medie- och kommunikationsvetenskap vid Goldsmiths, . I ett avslutat postdok-projekt, finansierat av i samverkan med kommunikationsbyrån , har han närstuderat den medieekonomiska strukturom- vandling som digitaliseringen innebär beträffande plattformisering, konsumtionskultur och social delningslogik. forskning har konsekvent fokuserat på bevekelsegrunderna och de materiella förutsättningarna för olika typer av medierad delning bland internet användare. Han är lektor i MKV vid och lärande, och har bl.a. skrivit boken : Innovations in Media Consumption (Routledge, 2014). , tekn. dr, arbetar som lektor och avdelningsföre ståndare på avdelningen för Journalistik och Nationalekonomi på . Hon disputerade i Medieteknik på i . Hon forskar främst kring datajournalistik och organisation på redaktioner. arbetade hon som projektledare för det Vinnovafinansierade samverkansprojektet , men har också en bakgrund som medieanalytiker. Hon har också forskat inom det finansierade projektet , inriktat på mediekonsumtion och metoder för att mäta detta. dr, är docent i medie- och kommunikations vetenskap, verksam som forskare och lärare vid . Hennes forskning handlar om mediebruk i vardagslivet kopplat till frågor om etik, moral, makt och social reproduktion. Ytterst handlar detta om att förstå hur det är att leva i en medialiserad vardag och hur denna konstrueras och upplevs som meningsfull av oss människor. arbetar med såväl kvalitativa som kvantitativa metoder och har publicerat två böcker och ett flertal artiklar i nordiska och internationella vetenskapliga fora. var hon gäst- forskare vid Science i . dr, är professor i medie- och kommunikations vetenskap vid med intresse för relationen mellan kulturell produktion och konsumtion inom medie- och kulturin dustri, speciellt med fokus på processer influerade av digitalisering och kommersialisering. Han är författare till Value and the Media: in Digital Markets (2011), Media Generations: Experience, Identity and Mediatised Social Change(2016),samtdenredigeradeantologinCulturalTechnologies. and Society (2012). dr, är professor och innehavare av Chair in Freedom of Expression, Media Development and Global Policy vid . var direktör för , bl a grundare av Nordicoms internationella tidskrift , bokutgivning och International Clearinghouse on Children, Youth and Media.