sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Det samiska folket och de nationella minoriteterna är inte homogena grupper men har behov av samlande mediala arenor. Frågan om vilka verktyg staten kan och bör använda för att stötta de nationella minoriteterna och det samiska folket i relation till medier är komplex.2 utgångspunkt är att mediepolitiken ska uppmuntra en mängd röster och initiativ – nya och gamla – till att ta plats och skapa oberoende nyhetsrapportering med nationellt minoritetsperspektiv, på nationella minoritetsspråk eller på svenska, i de kanaler målgrupperna väljer. förslag på detta område framgår av kapitel 7. 5.2De nationella minoritetsspråkens utbredning Enligt språklagen är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska nationella minoritetsspråk.3 Följande uppgifter finns till- gängliga om språkens ursprung och utbredning4: ––Finska är ett finsk-ugriskt språk som tillhör samma stam som t.ex. samiska men de närmast besläktade språken är karelska och estniska. Det finns i cirka 200 000 – 250 000 personer som talar finska. ––Jiddisch är ett germanskt språk med inslag av hebreiska och sla- viska språk. Det är omkring 4 000 personer i som förstår och kan tala jiddisch i olika utsträckning, men för många är det inte förstaspråk utan mer kopplat till judisk kultur och fa- miljeliv. 2 Under arbetet med denna del av uppdraget har samrått med flera intresse organisationer inom respektive nationell minoritetsgrupp, t.ex. , , , MetNuoret – , Sverigefinländarnas delegation, , , i , , Judiska , och . I kretsen av organisationer står ut, såsom varande både en statlig myndighet och ett parlament för samiska företrädare. 3 7 § språklagen (2009:600). Enligt 8 § har det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och enligt 9 § har det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket. Som framgår i kapitel 4 argumenterar företrädare för teckenspråkiga personer för att gruppen i större utsträckning ska betraktas som en språklig och kulturell minoritet än som en grupp personer med funktionsnedsättning. 4 Uppgifterna är hämtade från webbplatsen för och folkminnen och från webbplatsen . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna ––Meänkieli härstammar från ett språk som tidigare talades i såväl som och , men efter att landgränser drogs genom språkområdet utvecklades språket åt olika håll i de olika länderna. Meänkieli kallades tidigare tornedalsfinska och talas av cirka 75 000 personer, av vilka de flesta bor i . Det finns även meänkielitalande personer i andra delar av landet. ––chib är ett språk med många namn (t.ex. romska, romanès, ) som dessutom talas i flera olika dialekter. Det är cirka 40 000 personer i som talar språket och dess olika dialekter. ––Samiska är ett språk som förekommer i flera olika dialekter, s.k. varieteter, vilka kan definieras som egna språk. Samiska talas av ungefär 7 000 personer i och av dessa talar cirka 6 000 nordsamiska, medan sydsamiska och lulesamiska talas av ungefär 500 personer vardera. Det finns utöver detta ytterligare varieteter som bara talas av några få personer. Den traditionella ordningen inom minoritetsjournalistik är att inne- håll på svenska översätts till minoritetsspråk eller att artiklar, sänd- ningar etc. görs direkt på ett minoritetsspråk. existerar det automatiska översättningstjänster och frågan är i vilken utsträckning dessa kan användas för översättningar till bl.a. natio- nella minoritetsspråk, utan en kvalitetsförsämring. har bl.a. i en rapport konstaterat att automa- tiska översättningstjänster inte kan ersätta översättningar från och till minoritetsspråk utan att förlora mycket i kvalitet.5 påtalas av många aktörer – mediebranschen såväl som intresseorganisationer – de stora behov som finns vad gäller kompe- tens (inom journalistik, stilistik, språkbehandling, osv.) för att långsik- tigt tillgodose och säkerställa tillgången på översättare, korrekturläsare och tvåspråkiga journalister på flera av de nationella minoritetsspråken. Behoven anses särskilt akuta när det gäller samiska och meänkieli.6 5 (2012). Vägledning för flerspråkig information – praktiska riktlinjer för flerspråkiga webbplatser. 6 (2015). Lägesrapport: De samiska språken i . Uppgifter lämnade av . behöver presstöd, SVT Uutiset, sänd . Uppgifter lämnade av . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna Den tekniska utvecklingen går dock snabbt och det är inte rimligt att döma ut möjligheterna med automatiska översättningar . Det har hänt mycket på området som gått sedan bedömning. Då vissa översättningstjänster bygger på självlärande algoritmer går det inte att med säkerhet slå fast att verktygen inte kan vara användbara för ändamålet. , och om det investeras i att aktivt förbättra existerande digitala verktyg, bör automatiska tjänster kunna fungera som ett komplement i arbetet med att utvidga tillgången till oberoende nyhetsinnehåll på de natio- nella minoritetsspråken. Flera regeringsuppdrag har kopplat ihop språk och teknikutveckling. Ett exempel är det uppdrag som rege ringen 2014 gav () att genomföra ett pilotprojekt i syfte att främja utveckling av en nationell språkinfra- struktur för talbaserade tjänster.7 Ett annat exempel är det uppdrag som regeringen gav till och folkminnen, där ingår, att ta fram ett beredningsunderlag för att utveckla formerna för drift och samordning av en nationell språkdatabank.8 I sitt förslag för nationell språkinfrastruktur i det digitala samhället lyfter att de språkresurser som behövs för att stimulera teknikutvecklingen måste utvecklas och befintliga språkresurser behöver göras öppet tillgängliga för utveckling av tjänster och pro- dukter.9 Exempel på nya tekniska språktjänster är Samiskt språkcentrums gratisapp (för mobiler och surfplattor) som använder och tillgänglig- gör . Via appen kan man söka ord både på svenska och samiska, och enkelt växla mellan språken.10 finns stora skillnader mellan språken. Utbudet av språkverktyg för finskan är t.ex. väl tillgodosett eftersom det är nationellt språk i . Det kan man även dra nytta av i utvecklingen av språkverk- tyg för meänkieli som är närbesläktat med finskan. Giellatekno, vid , arbetar med att samla in språkresurser (texter, talinspelningar, ordlistor, m.m.) och att utveckla språkverktyg för samiska, liksom i viss utsträckning för 7 (dnr N2014/2840/ITP). 8 (dnr Ku2011/860/KA). 9 och folkminnen (2012). Infrastruktur för språken i , Förslag till nationell språkinfrastruktur för det digitala samhället. 10 Uppgift hämtad från . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna kvänska (motsvarigheten till meänkieli på norska sidan) och andra minoritetsspråk. Det finns t.ex. både maskinöversättning och dator- stöd för översättning (s.k. översättningsminnen) mellan nordsamiska och norska, samt talsyntes för nordsamiska.11 och teknikutveckling skulle kunna göras i , också för meänkieli och andra nationella minoritetsspråk. Översättningar mellan språk i realtid är också ett område på vilket det förekommer ett utvecklingsarbete inom det europeiska samarbe- tet. lanserade 2015 ett initiativ med syftet att skapa en digital plattform och översättningstjänst som möjliggör kommunikation mellan olika språk inom EU. För att skapa dessa verktyg har myndigheter i medlemsländerna uppmanats att bidra till insamlingen av språkligt material för att träna maskinöversättnings- systemet.12 Den svenska noden i detta arbete är och folkminnen. 5.4Det samiska folkets och de nationella minoriteternas medieutbud I detta avsnitt redovisas exempel på mediekanaler för respektive nationellt minoritetsspråk. Uppgifterna är hämtade från de underlag som berörda grupper har lämnat till . Den all- männa bild som framträder är att antalet traditionella dagstidningar och tidskrifter (på papper eller webben) är förhållandevis få, nya medieinitiativ är sällsynta och av de som ändå har försökt att etablera sig har flera enbart existerat . De offentligt finan- sierade mediernas utbud är i princip det enda som finns att tillgå inom etermedia på de nationella minoritetsspråken. För att få en heltäckande bild är det viktigt att belysa hur det samiska folket och de nationella minoriteterna framställs i andra medier. 11 Bygger på uppgift lämnad av . 12 Uppgift hämtad på webbplats för European Language Resource Coordination , samt på webbplats för och folkminnen . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna Mediekanaler för samiska språk Mediekanaler som använder samiska språk omfattar dels några tid- skrifter som skriver på flera av de samiska språkvariationerna, dels de redaktioner som sänder radio och tv i () och (). Även norska NRK Sámiradio och finska YLE Sámiradio uppges vara viktiga mediekanaler för det samiska samhället. Från sida påtalas att utbudet i första hand saknar en daglig tidning. Samiska tidskriften har publicerats och rapporterar om aktuella kulturella och politiska händelser i det samiska samhället och om andra urfolk runt om i världen. Tidskriften riktar sig till unga samer i såväl som i resten av Sápmi och vill väcka intresse för samiska samhällsfrågor. Daerpies Dierie är en tidning som skildrar det sydsamiska området utifrån ett kyrkligt perspektiv, med tonvikt på nyheter och kultur. SR Sámi Radio (Sameradion) är en egen kanal inom SR. Huvud redaktionen ligger i och medarbetare finns i , , och . Sameradion sänder både nyheter och program på fasta sändningstider i P2 riks samt regionalt i norra (P6 i ) och har programkategorier för alla ålders- grupper. Kanalen erbjuder i första hand nyheter och aktualiteter inom genrerna kultur, sport, underhållning och samhällsfrågor och sänder också ett utbud för barn och unga. Innehållet handlar om upplevelser med utgångspunkt från Sápmi och dess innevånare samt världens urfolkssamhällen. Sameradion sänder även i en webbkanal. Redaktionen samarbetar med NRK Sámiradio och YLE Sámiradio och samkör en del nyhets och aktualitetsprogram över tre länder. SVT Sápmi är en samisk tv-redaktion inom SVT som sänder nyheter och program på fasta sändningstider. Redaktionen är place- rad i och det finns även bemanning i . 2002 starta- des de första samiska nyhetssändningarna, Oððasat, i tv tillsammans med norska NRK och finska YLE. Oððasat speglar förhållanden i hela Sápmi, men också händelser i övriga världen, särskilt om de berör urfolk. SVT Sápmi producerar barn- och samhällsprogram på samiska. flyttade Sameradion och SVT Sápmi till gemensamma Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna lokaler och inledde ett samarbete. En gemensam webbplats har ska- pats och redaktionerna har ett helt öppet samarbete kring nyheter och aktualiteter.13 UR sänder i SVT:s och SR:s samtliga kanaler. Enligt bolagsöver- enskommelsen om nationella minoritetsspråksprogram ansvarar UR huvudsakligen för utbud riktat till barn respektive unga med ett språkutbud på de fem nationella minoritetsspråken.14 Det finns även ett antal samiska bloggar och några Facebook- och Twitterkonton. Dessa sysslar inte specifikt med nyhetsförmedling, med undantag för de offentligt finansierade mediernas Facebook- och Twitterkonton. Mediekanalerna för meänkieli består av en dagstidning, ett par tidskrifter, ett par webbtidningar, en webbradiostation samt de offentligt finansierade mediernas redaktioner för meänkieli. är i grunden svenskspråkig, men har material även på finska och meänkieli. Tidningen finns både i tryckt form och digitalt, men det är enbart pappersutgåvan som innehåller material på nationella minoritetsspråk. Det är den enda flerdagarstidningen med presstöd som har material på nationella minoritetsspråk. publicerar tidningen en halvsida på meänkieli. Tidskriften har funnits och publiceras den som en webbtidning på meänkieli och svenska. Tidskriften är meänkielispråkig och innehåller reportage, kultur och artiklar om språk. Meänmaan tiuku är en webbtidning med nyheter och rap- porter inom kulturområdet. Webbradion Raatiu Väylänranta startades och sänder , med mindre pauser mellan program, enligt en fast- ställd tablå som upprepas . Schemat uppdateras vid behov när nya program blivit tillgängliga samt för att ha specialprogram för jul och midsommar. pågår den automatiska sändningen fortfarande, men utan uppdaterad programtabell. Verksamhetens framtid är oklar.15 13 Bygger på uppgifter lämnade av SR och SVT . 14 Bygger på uppgifter lämnade av UR . 15 Bygger på uppgifter lämnade av Raatiu Väylänranta . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna SR:s program på meänkieli, Meänraatio, sänder dels lokalt i P4 , dels i P6 lokalt över . Meänraatios utbud hörs också i den finska DAB-kanalen. Huvudredaktionen finns i men medarbetare finns också i . Meänraatio sänder alla vardagar nyheter med fokus på den egna språkliga minoritetens behov, och har särskilda program för barn respektive unga. Programmen foku- serar på att spegla språk och identitet och frågor som rör nationella minoriteter. Utöver det samarbete som utvecklats med finska YLE och norska NRK om livet i har även samarbeten med redaktioner inom SR etablerats. SVT har en meänkieli-redaktion i som producerar sam- hälls-, kultur-och barnprogram på meänkieli. I SVT:s finns en sammanfattning av veckans nyheter på meänkieli. Dessutom beställer SVT program av externa produk- tionsbolag.16 UR sänder i SVT:s och SR:s samtliga kanaler. Enligt bolagsöverenskommelsen om nationella minoritetsspråksprogram har UR huvudsakligen ansvar för utbud riktat till barn respektive unga med ett språkutbud på de fem nationella minoritetsspråken.17 Enligt har också volymen av innehåll på meänkieli i sociala medier ökat . Det finns numera några bloggar, ett antal Facebooksidor och några enstaka Twitterkonton på meänkieli.18 Dessa sysslar dock inte specifikt med nyhetsförmedling, med undantag för de offentligt finansierade medier- nas Facebooksidor och Twitterkonton. Finska är det största nationella minoritetsspråket i och mediesituationen är också den mest omfångsrika jämfört med övriga gruppers. på finska finns på marknaden som utkommer . Det offentligt finansierade programbolagens utbud på finska – framför allt SR:s – är mycket stort jämfört med utbudet på de övriga nationella minoritetsspråken. 16 Bygger på uppgifter lämnade av SR och SVT . 17 Bygger på uppgifter lämnade av UR . 18 Bygger på uppgifter lämnade av . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna är en sverigefinsk kulturtidskrift på finska som innehåller noveller, dikter, kåserier, intervjuer, debatt, recensioner, teater, film, konst, musik m.m. Ruotsin är en finskspråkig tidning som har fokus på det sverigefinska och innehåller nyheter, reportage, intervjuer samt sammanfattning av nyheter från . Suomen Uutisviikko är en tidning på finska, med nyheter från som sammanfattar den gångna veckans finska nyheter, både på riks- och regional nivå. är en trespråkig, lokal nyhetstidning med material på svenska, finska och meänkieli. TV är en kanal som främst riktar sig till finländare bosatta utanför med programutbud från YLE på både finska och svenska. Kanalen sänds enbart i , för Comhems abonnenter. SR har ett mycket stort utbud på finska räknat i antal timmar . Sisuradios program sänds i flera FM-kanaler och följer respektive kanals profil. Huvudredaktionen ligger i men medarbe- tare finns också på ett flertal orter runtom i landet, från till . Alla helt finskspråkiga program finns i P2 och P6, i P4 sänds tvåspråkiga program och nyheter för de som är intresserade av Sisuradios utbud, men inte har tillräckliga språkkunskaper. För P3 (och en yngre publik) finns poddar från Sisuradio och det finns även ett utbud för barn och unga. Uutiset är SVT:s dagliga nyheter på finska. Uutisets huvudredak- tion finns i , men har också bemanning i och i . Visst programsamarbete förekommer med SR kring enstaka serier. SVT ingår också i ett nordiskt utbyte med finska YLE kring material som bedöms journalistiskt intressant från ett sverige- finskt perspektiv. Utöver Uutiset producerar SVT också finska samhällsprogram samt barnprogram.19 UR sänder i SVT:s och SR:s samtliga kanaler. Enligt bolagsöver- enskommelsen om nationella minoritetsspråksprogram har UR huvudsakligen ansvar för utbud riktat till barn respektive unga med ett språkutbud på de fem nationella minoritetsspråken.20 I sociala medier finns flera Facebooksidor och ett par twitterkon- ton, men dessa sysslar inte specifikt med nyhetsförmedling, undanta- get de offentligt finansierade mediernas Facebooksidor och Twitter konton. 19 Bygger på uppgifter lämnade av SR och SVT . 20 Bygger på uppgifter lämnade av UR . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna Den romska mediesituationen präglas av generationsklyftor, i den äldre generationen är det utbrett med läs- och skrivsvårigheter. Radion lyfts som en särskilt viktig informationskanal i denna grupp. SR:s Radio utgör här ett nav, men även gratistidningen , som skickas ut till samtliga romer i . För de yngre generationerna romer är sociala medier de viktigaste kanalerna; de samlar och stärker både identiteten och språket hos de romska ungdomarna. Bristen på kontinuitet i de medieinitiativ som finns är påtaglig, särskilt tydligt märks det i romska medieinitiativ som uppstår för att sedan läggas ned, t.ex. de två kulturtid- skrifterna Le Romané Nevimata och . Tidskriften startades och är gratis. Den vänder sig i första hand till romer, men även till olika organisationer och myndigheter. Tidskriften arbetar för romers integration i sam- hället och lyfter fram den romska kulturen i artiklar och reportage på svenska. är en akademisk tidskrift som vill bekämpa antiziganismen. Den strävar huvudsakligen efter att nå studenter i alla åldrar, samt att få genomslag i allmänna medier. SR:s Radio är ett nyhets-, aktualitets och samhällsmagas- insprogram som i första hand bevakar romska och andra nationella minoritetsfrågor, inklusive kultur och musik samt ämnen som är angelägna för den romska minoriteten. Det sänds alla vardagar. Programmet innehåller reportage om romer i och om den romska kulturen. Radio är en egen redaktion men ligger organisatoriskt under SR:s Sisuradio. Radio ansvarar också för ett utbud för barn och unga. Redaktionen har sitt säte i , men medarbetare finns även i . Radio samarbetar med andra redaktioner inom SR. lanserade SR Terni Generatica – en talkshow-podd på som riktar sig till unga romer. SVT gör samhällsprogram och barnprogram på chib. Programmen bemannas efter innehåll och inriktning, en del produ- ceras av produktionsbolag, men alla program projektleds av SVT. SVT producerar även veckosummeringar av på flera olika romska dialekter.21 UR sänder i SVT:s och SR:s samtliga kana- ler. Enligt bolagsöverenskommelsen om nationella minoritets- 21 Bygger på uppgifter lämnade av SR och SVT i . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna språksprogram har UR huvudsakligen ansvar för utbud riktat till barn respektive unga med ett språkutbud på de fem nationella mino- ritetsspråken.22 Radio 123 är ett radioprogram som vänder sig till den unga gene- rationen romer och ger användarna möjlighet att lyssna och även delta aktivt i program om aktuella ämnen. Radio 123 sänds i med omnejd (även ) på 89,2 Mhz, och finns även på Facebook. Radio 123 har varit vilande i perioder på grund av bris- tande finansiering. I sociala medier finns några Facebooksidor och twitterkonton, t.ex. för unga romer. Dessa sysslar inte, med undantag av de offent- ligt finansierade medierna, specifikt med nyhetsförmedling. Från de judiska organisationerna påtalas att den judiska gruppen inte har några specifika medieslag eller kanaler som enbart representerar dem och att de inte heller upplever att de har ett behov av detta. Behovet som framförs handlar mer om att den bild som förmedlas av denna grupp i majoritetsmedierna ska vara rättvisande. Det är viktigt, menar de, att majoritetsmedierna tar sitt ansvar och hjälper till att förmedla en nyanserad och rättvisande bild av hur det är att vara jude i , och skildrar det specifika men också det allmänna. Denna minoritets behov avseende nyheter och annan bevakning täcks av medier på svenska. Språket jiddisch fyller dock viktiga kulturella funktioner. Judisk krönika är en kulturtidskrift på svenska som utgör ett forum för debatt om främlingsfientlighet och minoritets- frågor, med tolerans och pluralism som ledord. Tidskriften är en förmedlare av judisk kunskap och kultur i och innehåller artiklar om judisk litteratur, film, konst, religion och filosofi. Även aktuell idédebatt och politisk debatt finns i tidskriften. Enligt bolagsöverenskommelsen om nationella minoritetsspråks- program har SR och UR program på jiddisch. SR sänder ett litet utbud på jiddisch, t.ex. Magiska Skrinets sagor i P6, samt korta pro- gram i P1 som uppmärksammat hur språket jiddisch lever i . Utbudet produceras av ett externt bolag med kompetens på just 22 Bygger på uppgifter lämnade av UR . Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna I P2:s musikutbud återfinns också musik med anknytning till de judiska musiktraditionerna inklusive på jiddisch.23 UR:s utbud riktar sig främst mot barn och unga. I sociala medier finns några Facebooksidor, t.ex. Ung Jiddisch, i och Limmud . Dessa sysslar inte specifikt med nyhetsförmedling. Okunnig rapportering i majoritetsmedierna När samlade företrädare för de nationella minori- teternas organisationer till ett möte noterades en bred samsyn om de s.k. majoritetsmediernas ofta okunniga rappor- tering och stereotypa skildringar av de nationella minoriteterna.24 Som exempel nämndes de uttryck för antisemitism och antiziga- nism som företrädarna menar att många medier släpper fram och som leder till hot riktade mot judar och romer och till en negativ spiral: berörda grupper vågar inte framträda av rädsla för att utsättas vilket resulterar i att de inte syns och kan representera en rättvisande bild. Därmed fortsätter den missvisande skildringen att spridas. Vidare blandas ofta svenska romer ihop med europeiska migranter, och på samma vis blandar i princip alla medier ihop finlandssvenskar och sverigefinländare. Journalisternas okunskap gör det svårt att tipsa om nyheter som har ett nyhetsvärde även för majoritetsbefolk- ningen. Det förekommer dessutom ofta faktafel när journalister skriver om de nationella minoriteterna vilket kan spä på fördomarna mot dessa grupper. För att om möjligt komma till rätta med dessa problem framför- des av representanterna för de nationella minoritetsorganisationerna uppslag på två olika typer av åtgärder. Dels utbildningsinsatser rik- tade till redan yrkesverksamma journalister, dels insatser för att utbilda personer som talar eller har kunskaper i något av de nationella minoritetsspråken i journalistik 23 Bygger på uppgifter lämnade av SR och SVT . 24 Ang. möte med de nationella minoriteterna – se kapitel 2, avsnitt 2.1.2. Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna analys av medieutbudet för det samiska folket och de nationella minoriteterna visar att flera typer av stimulansåt- gärder krävs för att åtgärda de brister som finns rörande utbudet av oberoende nyhetsförmedling som riktar sig till det samiska folket och de nationella minoriteterna. Åtgärderna måste också anpassas till det nya digitala och globala medielandskapet. 5.5Europarådets konventioner om nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk Två konventioner från om nationella minoriteter res- pektive nationella minoritetsspråk är i mångt och mycket basen för den nationella minoritetspolitiken. I finns fem erkända nationella minoriteter. Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna Ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) godkändes av och trädde i kraft . Konventionen slår fast centrala principer för skyd- det av nationella minoriteter.