sou · H4B312 · 2016-02-12 00:00:00 — Det totala antalet ansökningar om asyl som inkom till var knappt 163 000 stycken, varav merparten kom . I statistik är de asylsökande fördelade på ålderskategorier och de som i sin helhet rör de skolformer vi hanterar är 7–och 13–17 år.7 (Även äldre ungdomar har rätt att börja i gymnasieskolan, men ålderskategorin 18–täcker in även unga vuxna som inte kan påbörja t.ex. Som framgår av figur 5.3 nedan är det knappt 13 000 i den yngre kategorin och drygt 39 000 i den äldre. Särskilt bland de asylsökande i tonåren är en mycket stor andel ensamkommande och totalt var antalet asylsökande ensamkommande barn drygt 35 000 . Utöver de asylsökande har även andra barn och unga kommit till landet , t.ex. anhöriginvandrade. Dessa grupper ingår inte i denna redovisning, men de utgör en mindre andel av de nyanlända eleverna. Källa: statistik. 7 statistik, Inkomna ansökningar om asyl 2015. Vilka behov av modersmålsundervisning som uppstår beror på vilka modersmål som de nyanlända eleverna har. Det är framför allt barn och unga från och som har sökt asyl i . En övervägande del av de asylsökande unga från har kommit som ensamkommande barn, som framgår av tabell 5.1. En elev som är ensamkommande kan ha svårare att bli berättigad till modersmålsundervisning (se avsnitt 3.4). Källa: statistik. har publicerat uppgifter som visar statistik över nyanlända8 i november 2015.9 I figur 5.4 visas dessa fördelade på ålder och kön. 8I statistik ingår två grupper: 1) Personer inskrivna i mottagningssystem (dvs. från ) och som fortfarande var inskrivna . 2) Personer med uppehållstillstånd, på grund av asylskäl eller som anhörig, (fram till ). 9Skolverket (2016). (Årskurs 1-3) (Årskurs 4-6) (Årskurs 7-9) Källa: (2016). har i samma promemoria visat hur skev fördelningen av de aktuella grupperna är mellan landets olika kommuner. Det innebär att ett antal av kommunerna står inför utmaningar i fråga om att hantera en relativt stor andel nyanlända elever i förhållande till folkmängden i kommunen. visar andel nyanlända jämfört med folkbokförda i respektive kommun uppdelat på förskola, förskoleklass, årskurs 1–3, årskurs 4–6, årskurs 7–9 samt gymnasieskolan. Som ett exempel visar vi här situationen för ungdomar i åldern 16–, gymnasieskolan, i figur 5.5. Källa: (2016). 5.3Språkens betydelse för resultatet Att eleverna får goda möjligheter att utveckla sina språkkunskaper betonas i läroplanerna. Under rubriken beskrivs följande för bl.a. : Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade. Genom rika möjligheter att samtala, läsa och skriva ska varje elev få utveckla sina möjligheter att kommunicera och därmed få tilltro till sin språkliga förmåga.10 Eleverna behöver utveckla sina språkkunskaper för att nå så långt som möjligt i skolans olika ämnen. Vi syftar på såväl svenska språket som elevens modersmål; dessa båda språk behöver eleven fortsätta att utveckla parallellt. har i en plan för genomförandet av ett regeringsuppdrag om nyanlända elever redovisat en rad olika faktorer 10 Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, s. 9. kopplade till språkutvecklingen som påverkar nyanländas elevers lärande11: Det är avgörande, oavsett val av organisation, att alla lärare har kunskap och kompetens om nyanlända elevers lärande och om vikten av att organisera för helheten kring eleverna. Det finns samsyn i förhållningssätt där all personal tar ett gemensamt ansvar och de nyanlända eleverna är hela skolans angelägenhet. Det är viktigt att ge förutsättningar för elevens sociala delaktighet så att de nyanlända eleverna ges möjlighet att lära känna andra, icke nyanlända, jämnåriga elever. De nyanlända eleverna och elever med annat modersmål än svenska möts av höga förväntningar. De nyanlända eleverna erbjuds kvalificerad andraspråksundervisning. Alla lärare arbetar språk- och kunskapsutvecklande i ämnesundervisningen. De nyanlända eleverna ges möjlighet att utveckla ämneskunskaper och språk parallellt. De nyanlända eleverna ges studiehandledning på modersmålet utifrån de enskilda elevernas olika förutsättningar och behov. De nyanlända eleverna och eleverna med annat modersmål än svenska erbjuds modersmålsundervisning. Som framgår här är parallell utveckling av svenska språket och modersmålet viktigt, liksom att språk- och ämnesutveckling inte hanteras separat utan tillsammans inom skolan. konstaterar dessutom att ett inkluderande förhållningssätt är centralt i utbildning för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Det handlar om att flerspråkighet och mångfald ses som en tillgång 11 För en fullständig lista över framgångsfaktorer, se (2015a), s. 7 ff. Se även Skolinspektionen (2014), (2010) och Bunar (2015) för mer underlag om framgångsfaktorer för nyanlända elevers lärande. och att utbildningen utgår från elevens delaktighet, såväl socialt som pedagogiskt.12 Både studiehandledning på modersmålet och modersmålsundervisning är betydelsefullt för många elevers språk- och kunskapsutveckling. Elevens självförtroende och studiemotivation stärks när eleven får visa sina kunskaper på sitt starkaste språk; kunskaper som annars inte kan uttryckas fullt ut på grund av otillräcklig svenska. Lärare kan då också få en ökad förståelse för elevens faktiska kunskaper i respektive ämne.13 Utöver dessa generella framgångsfaktorer som rör språk vill vi också lyfta några aspekter för var och en av de verksamheter som vi diskuterar i detta delbetänkande, svenska som andraspråk, modersmålsundervisning samt studiehandledning på modersmålet. 5.3.1Betydelsen av svenska (som andraspråk) Kunskaper i svenska språket utgör grunden för studier i andra ämnen, eftersom det är det huvudsakliga undervisningsspråket. Att eleven inte har tillräcklig förmåga i det svenska språket är en viktig förklaring till att elever med utländsk bakgrund generellt når lägre resultat i skolan.14 Dessvärre når närmare en femtedel av eleverna med utländsk bakgrund som slutar årskurs 9 inte de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet svenska eller svenska som andraspråk.15 Svenska som andraspråk kan genom sin struktur och sitt innehåll göra det möjligt för elever som inte har svenska som modersmål att få stöd i sin språkutveckling genom en undervisning som bygger på att det är ett andraspråk som ska utvecklas.16 En framgångsfaktor för att elevens andraspråksutveckling ska främja kunskapsutvecklingen är att språk- och kunskapsutveckling sker parallellt. Språkutvecklingen främjas om undervisningen utgår från innehållet i ämnesundervisningen, dvs. i stället för att fokusera på övningar med isolerade ord och fraser ryckta ur sitt sammanhang. Därför är det inte lämpligt att undervisningen blir för ensidigt 12Skolverket (2015a), s. 13. 13Vetenskapsrådet (2010), s. 85. 14Skolverket (2008), s. 64 f. 15Skolverkets statistik, , Betyg och prov, Tabell 5 och Tabell 1A /15. 16Vetenskapsrådet (2010), s. 84. inriktad på elevens kunskaper i svenska.17 På så sätt utvecklar eleverna sina kunskaper i ämnet och undervisningen i deras nya språk svenska får ett sammanhang genom kopplingen till andra lektioner.18 Det betyder inte att undervisningen måste organiseras på ett visst sätt utan handlar om innehållet i undervisningen. En förutsättning och framgångsfaktor för att lära sig svenska, för den elev som har invandrat till efter ordinarie skolstart, är goda kunskaper i modersmålet. Det visar både svensk och internationell forskning.19 Modersmålsundervisning har ett egenvärde i sig, men bör inte ses som en separat verksamhet i skolan utan bör dessutom betraktas som betydelsefullt för att främja elevens språk- och kunskapsutveckling. har jämfört studieresultaten för elever som är berättigade till modersmålsundervisning utifrån om eleverna har deltagit eller ej. I rapporten konstateras att meritvärdet är högre för de elever som har deltagit än för de elever som av olika skäl inte har gjort det. Faktorer som har med elevernas bakgrund att göra kan inte förklara skillnaderna, menar , som påpekar att det kan bero på en högre studiemotivation hos de elever som väljer att delta. Att högre studieresultat samvarierar med deltagande i modersmålsundervisningen behöver inte alls betyda att det första orsakas av det andra. Därför menar att större framgång i skolan är en möjlig effekt av att få undervisning i modersmålet, inte en med säkerhet direkt effekt.20 5.3.3Betydelsen av studiehandledning på modersmål Att en elev som behöver det får stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd är viktigt för att uppfylla kravet på att varje elev ska ges ledning och stimulans för att kunna utvecklas så långt som möjligt (3 kap. 3 § 17Vetenskapsrådet (2010), s. 75. 18Skolverket (2011), s. 9. 19Vetenskapsrådet (2010), s. 69, och (2012). 20Skolverket (2008), s. 20 och 68 ff. skollagen [2010:800]). Det handlar om att skolan ska ge stöd på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås.21 Studiehandledning på modersmålet är då ett av de redskap som står till buds för att hjälpa eleven att klara olika ämnen. När eleven får studiehandledning på modersmålet innebär det att hon eller han kan fokusera på ämnesinnehållet, i stället för att koncentrera sig på instrumentet, och därmed främjas ämneskunskaperna genom studiehandledningen på modersmålet.22 Även betonar att studiehandledning på modersmål möjliggör för eleverna att följa med i undervisningen.23 Med en god tillgång till studiehandledning på modersmålet kan eleven ha möjlighet att övergå till den ordinarie undervisningsgruppen i ett tidigare skede än annars. I detta avsnitt redogör vi först för statistik för modersmålsundervisning, i fråga om dels hur vanligt det är, dels i vilken omfattning den ges, för de olika skolformerna. Därefter redovisar vi kort vad som har sagts i olika utvärderingar av modersmålsundervisningen. I figur 5.6 nedan visas statistik över berättigade till och deltagande i modersmålsundervisning i . Under /15 var av eleverna i berättigade till modersmålsundervisning. Drygt hälften av de berättigade eleverna deltog i sådan undervisning, vilket betyder att av grundskoleeleverna hade modersmålsundervisning. 2009/10:165, s. 285. 22Vetenskapsrådet (2010), s. 85. 23Skolverket (2008), s. 22. 24Skolverket (2016a), s. 31. I antal räknat innebär dessa siffror att ca 225 000 grundskoleelever var berättigade till modersmålsundervisning det föregående läsåret och att ca 127 000 elever deltog i sådan undervisning. Det har skett en kraftig ökning av antalet berättigade och deltagande elever , som en följd av den förändrade sammansättningen av elevgruppen i . /01 var av eleverna berättigade och deltog. Ökningen /01 motsvarar en ökning av andelen berättigade elever, dvs. en fördubbling, och en ännu större ökning, , av andelen deltagande. Att notera är att detta är den senaste tillgängliga statistiken. Den illustrerar situationen i landets grundskolor per och är därmed gammal. Siffrorna är alltså ännu högre i och med att många fler elever med utländsk bakgrund har tillkommit därefter. Källa: statistik. Andelen som deltar i modersmålsundervisningen är betydligt lägre än andelen som är berättigade. Förhållandet varierar som synes något över åren men mellan av de berättigade deltar. Undervisningen är frivillig och elever och deras vårdnadshavare kan därmed välja att inte delta. Möjliga orsaker till att berättigade elever inte deltar kan enligt också vara att skolorna inte erbjuder modersmålsundervisning, pga. för få elever med ett samma modersmål eller för att det saknas lärare, eller att elever inte deltar i undervisningen för att den ligger utanför ordinarie skoltid.25 Siffrorna över hur många som är berättigade till modersmålsundervisning respektive deltar i den är mycket olika från kommun till kommun, beroende på befolkningens sammansättning. Även denna statistik visar på läget och är därför inte aktuell, men spridningen mellan olika kommuner framgår ändå av figur 5.7. Källa: statistik. 25 (2008), s. 39. Den högsta andelen berättigade elever fanns i kommun, där av grundskoleeleverna var berättigade till modersmålsundervisning. Därefter kommer ytterligare några kommuner där minst hälften av eleverna i var berättigade (, , och ). Sist i tabellen finns tre kommuner som helt saknade berättigade elever (). Högst andel elever i som deltar i modersmålsundervisning har och därefter . I 28 av landets kommuner deltar noll procent av elever i modersmålsundervisning. Bland eleverna i den svenska skolan, sett till hela landet, finns det närmare 150 olika språk som modersmål.26 De vanligaste språken är arabiska och somaliska, vilket framgår av tabell 5.2. Eleverna som är berättigade till modersmålsundervisning på något av de två vanligaste språken utgör tillsammans mer än en fjärdedel av alla berättigade elever. 26 statistik, , Elever, 8B /15. Som framgår av avsnitt 5.2 ovan har de asylsökande framför allt kommit ifrån , och . Detta kommer naturligtvis att förändra framtida tabeller över vilka språk som är vanligast. Omfattningen på modersmålsundervisningen är vanligtvis 40– i , men det förekommer att elever får både mer och mindre.27 Det handlar mestadels om undervisning utanför timplanebunden tid i , till ungefär tre femtedelar.28 Grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan All statistik som har redovisats ovan gäller . När det kommer till de tre andra skolformerna som vi berör i delbetänkandet är statistiken inte alls lika omfattande. För grundsärskolan framgår inte hur många elever som är berättigade, men av samtliga elever i grundsärskolan deltog i modersmålsundervisning /15.29 Betydligt färre läser ämnet modersmål i gymnasieskolan. Det finns inte uppgifter om andelen elever som deltar i undervisningen, men under /15 utfärdades totalt 6 222 kursbetyg i de olika kurserna30 i modersmål till elever på de nationella programmen.31 Det ska jämföras med att det totalt på dessa program fanns 286 737 elever.32 Många nyanlända elever finns på introduktionsprogrammet språkintroduktion och även dessa kan vara berättigade till modersmålsundervisning, men hur många som deltar framgår inte av någon officiell statistik. I gymnasiesärskolan deltog 105 elever i modersmålsundervisning /15, vilket motsvarar av samtliga elever.33 27Skolverket (2008), s. 40 f. 29Skolverkets statistik, Grundsärskolan, Elever, 4A /15. 30Kurserna är Modersmål 1, Modersmål 2 samt Modersmål – aktiv tvåspråkighet. 31Skolverkets statistik, Gymnasieskolan, Betyg och studieresultat, Tabell 13 /15. 32Skolverkets statistik, Gymnasieskolan, Elever, 5A /15. 33Skolverkets statistik, Gymnasiesärskolan, Elever, 4 /15. Skolinspektionen har i en riktad tillsyn av 30 kommuner konstaterat att många asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd inte deltar i modersmålsundervisning. Anledningen sägs vara att kommunerna har svårt att rekrytera lämpliga lärare.34 Modersmålsundervisningen har i en något äldre undersökning av beskrivits som en marginaliserad och lågt prioriterad verksamhet på skolorna, vilket rapporten menar delvis kopplas till att kommunerna – inte skolorna – ansvarar för den. Exempel på marginaliseringen är att modersmålslärarna inte deltog i skolans övriga arbete och att samarbetet mellan dessa lärare och andra lärare på skolan hade stor utvecklingspotential.35 Avsnittet innehåller statistik om hur stor andel av eleverna i som har studiehandledning på modersmål samt sammanfattningar av utvärderingar. Av samtliga elever hade studiehandledning på modersmålet den vecka under /15 då statistiken samlades in. Precis som fallet är med andelen elever med åtgärdsprogram stiger andelen med årskurserna, från av eleverna i årskurs i årskurs 9.36 34Skolinspektionen (2015), s. 24 f. 35Skolverket (2008). 36Skolverkets statistik, , Elever, 9A /15. Källa: statistik. Enligt en intervjustudie som genomförde på tretton skolenheter 2008 är det i NO, SO samt matematik som det framför allt behövs studiehandledning på modersmål.37 Utredningen kan konstatera att detta inte är förvånande, då det innebär samtliga teoretiska ämnen bortsett från språkämnena. Vilken omfattning och form studiehandledningen på modersmålet har varierar betydligt, enligt en rapport från . I rapporten konstateras att det normala är att skolan har studiehandledning under 1–och språk. Den sker lika ofta inom ramen för ordinarie lektioner som vid separata tillfällen.38 För gymnasieskolan saknas motsvarande statistik. 37Skolverket (2008), s. 44. 38Skolverket (2014), s. 25 f. 5.5.2Utvärderingar av studiehandledning på modersmål Skolinspektionen har uppmärksammat brister i studiehandledningen på modersmål. Den borde både ges oftare och hålla högre kvalitet, för att eleverna ska få det stöd de behöver och har rätt till. Precis som fallet är för modersmålsundervisning förklaras detta med svårigheter att rekrytera personal.39 När undersökte studiehandledning på modersmål och förekomsten av detta konstaterades att skolorna utnyttjade denna möjlighet mycket sparsamt och att elevernas rättigheter inte tillgodosågs. Mest användes det på skolor med en hög andel nyanlända elever. Myndigheten noterar att det ”är i hög grad problematiskt” att studiehandledning på modersmål inte ges oftare. En av förklaringarna som anges av är att det är oklart för rektor och skolan vad studiehandledning på modersmål egentligen innebär.40 Denna undersökning gjordes 2008 och kunskaperna om vad det är för något bör ha ökat . Överlag upplevs studiehandledningen som något positivt.41 Ett område där förbättringar behöver ske är dock samarbetet mellan undervisande ämnes- eller klasslärare och studiehandledaren. En framgångsfaktor för bra studiehandledning på modersmålet är att studiehandledaren har såväl ämneskunskaper som kunskaper i språket.42 Enligt Skolinspektionen har dock många kommuner och skolor tolkat studiehandledning på modersmål som något som ska genomföras av en utbildad43 modersmålslärare. Därmed anställs inte personer som uppfyller denna förutsättning, dvs. både har ämneskunskaper och kunskaper i språket, om de inte också är behöriga modersmålslärare. Detta menar Skolinspektionen är en snäv bild av vad studiehandledning på modersmål innebär.44 39Se bl.a. Skolinspektionen (2014), s. 8 och 21 ff, och Skolinspektionen (2015), s. 27. 40Skolverket (2008), s. 22 och 43. 41Skolverket (2008), s. 22. 42Skolinspektionen (2014), s. 8, och (2008), s. 22 och 44 f. 43Skolinspektionen använder just begreppet ”utbildad lärare”, inte behörig lärare eller liknande. 44Skolinspektionen (2014), s. 22. Även här beskrivs, som i de föregående avsnitten, statistik över deltagande och omfattning samt utvärderingar. /15 deltog ca 86 400 elever i i undervisning i svenska som andraspråk. Det motsvarar av samtliga grundskoleelever, alltså ungefär var elfte elev i snitt över landet. Figur 5.9 nedan visar att även andelen deltagare i svenska som andraspråk, precis som andelen berättigade till och deltagare i modersmålsundervisning, har ökat till följd av den förändrade sammansättningen av elevgruppen. låg andelen som läste svenska som andraspråk runt 5,5 procent.45 Källa: statistik. 45 statistik, , Elever, 8A . Även på detta område är det naturligtvis stor variation mellan olika kommuner. Flest elever som deltar i svenska som andraspråk har kommun, av sina grundskoleelever /15. I sjutton av landets kommuner är det noll procent som deltar. Medianvärdet för kommunerna är 6,1 procent.46 När vi studerar den grupp av elever som deltar i svenska som andraspråk utifrån vilket modersmål de är berättigade att få undervisning i får vi den fördelning av dessa som visas i figur 5.10.47 Övriga språk (140 st.) Bosniska/Kroatiska/Se Källa: statistik. Andelen elever med ett visst modersmål som deltar i svenska som andraspråk skiljer sig åt. Bland elever med de tio vanligaste språken i fråga om berättigande till modersmålsundervisning är det vanligast att eleverna deltar i svenska som andraspråk bland elever som har 46Skolverkets statistik, , Elever, 8E /15 samt databas . 47Skolverkets statistik, , Elever, 8B /15. somaliska eller arabiska som modersmål, , och minst vanligt för elever med finska som modersmål, 10 procent.48 I gruppen av elever som har ett annat modersmål än svenska finns både elever som är födda i , med två utlandsfödda föräldrar, och elever som är födda utomlands och har kommit till . Att betydligt fler i den senare kategorin deltar i undervisning i svenska som andraspråk är rimligt, men någon statistik finns inte uppdelad på detta sätt.49 Att nyanlända elever vanligen läser svenska som andraspråk får också till följd att andelen som får betyg i ämnet bland de elever som avslutat årskurs 9 föregående läsår, , är högre än andelen elever som deltar i undervisningen i ämnet i som helhet, 9,1 procent.50 En mindre grupp elever som definieras som elever med svensk bakgrund51 deltar också i undervisningen i svenska som andraspråk. Bland de elever som avslutade årskurs 9 /15 rörde det sig om drygt 300 elever.52 En betydande del av undervisningen i utgörs av svenska eller svenska som andraspråk. Undervisningen i något av dessa ämnen ska utgöra sammanlagt under , av totalt , dvs. drygt en femtedel av det totala antalet timmar i timplanen.53 Timplanen anger minimikraven för samtliga elever. När det gäller nyanlända elever i finns två möjligheter att få ytterligare undervisning i svenska eller svenska som andraspråk, som framgår av avsnitt 3.3.1. 48Skolverkets statistik, , Elever, 8B /15. 49För äldre uppgifter, se (2008), s. 47. 50Skolverkets statistik, , Betyg årskurs 9, Tabell 7A /15. 51Att notera är att elever som är födda i ska ha två utlandsfödda föräldrar för att definieras som ”med utländsk bakgrund” i den officiella statistiken. En elev, född i , med en utlandsfödd förälder definieras således som ”med svensk bakgrund”. 52Skolverkets statistik, , Betyg årskurs 9, Tabell 7B /15. 53Bilaga 1, skollagen (2010:800). I grundsärskolan deltar av eleverna i undervisning i svenska som andraspråk.54 I timplanen för grundsärskolan anges att , av totalt , ska ges i svenska eller svenska som andraspråk för de elever som läser ämnen.55 Det är alltså något mindre omfattning än i , men fortfarande närmare en femtedel av den totala undervisningstiden. Den största gruppen av elever i gymnasieskolan som läser svenska som andraspråk finns på introduktionsprogrammet språkintroduktion, som är till för just nyanlända elever (se avsnitt 3.3.2). Den senaste definitiva statistiken är även här från /15, då totalt 13 966 elever fanns på detta introduktionsprogram.56 Därutöver finns det just för gymnasieskolan preliminär statistik (från ). Den visar att antalet på språkintroduktion hade ökat till ca 17 500 elever, alltså en ökning på ett år.57 Även inom övriga introduktionsprogram kan eleverna läsa svenska som andraspråk. För de nationella programmen finns statistik över hur många kursbetyg som har utfärdats i svenska respektive svenska som andraspråk under ett läsår. /15 utfärdades t.ex. ca 80 000 kursbetyg i den inledande kursen Svenska 1, att jämföra med ca 4 000 i kursen som den kan ersättas med, Svenska som andraspråk 1. Liknande fördelning finns för fortsättningskurserna.58 I gymnasiesärskolan läste 43 elever svenska som andraspråk /15, dvs. 54Skolverkets statistik, Grundsärskolan, Elever, 4A /15. 55Bilaga 1, skolförordningen (2011:185). 56Skolverkets statistik, Gymnasieskolan, Elever, 5A /15. 57Skolverkets statistik, Gymnasieskolan, Preliminär statistik, Elever på program . 58Skolverkets statistik, Gymnasieskolan, Betyg och studieresultat, Tabell 6 /15. 59Skolverkets statistik, Gymnasiesärskolan, Elever, 4 /15. 5.6.2Utvärderingar av svenska som andraspråk Trots att ämnet svenska som andraspråk enligt författningarna är ett alternativ till ämnet svenska och ska ha likvärdig status är det inte så i verkligheten. har t.ex. konstaterat i en studie att svenska som andraspråk i stor utsträckning betraktas som en stödundervisning i svenska, inte som ett eget, likvärdigt ämne.