sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Men, även om företagen i ett land väljer att lägga sin FoU i ett annat land kan det vara till fördel för hemlandet om vinsterna från den FoU som utförs i hemlandet ändå kommer tillbaka och återinvesteras där. Det finns emellertid vissa skillnader mellan FoU och annan typ av verksamhet som ändå gör att effekterna av internationalisering kan bli annorlunda än vid t.ex. ökad varuhandel eller ökade direktinvesteringar. I den utsträckning FoU genererar lokala över- spillningseffekter – eller att överspillningseffekterna avtar med geografiskt avstånd – kan det uppstå samhällsekonomiska förluster av att FoU flyttar utomlands, förluster som företagen inte nödvändigtvis beaktar i sina lokaliseringsbeslut. Även i det fall utländska företag väljer att lokalisera (mer) FoU i ett land kan det uppstå negativa effekter om syftet med lokaliseringen är att fånga upp och föra ut viktig kunskap, s.k. R&D sourcing. Eftersom ett företags användning av resultat från, eller metoder kopplade till, FoU-verksamheten inte minskar andra företags möjligheter att använda dem, kan det bli svårare för värdlandet att bevara de eventuella konkurrensfördelar som FoU-verksamheten genererar. Denna effekt kan uppstå utan att själva FoU-stocken minskar (den kan tvärtom öka) som en följd av lokalisering av utländska . Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 3.5.1Effekter på hemlandets FoU om FoU utlokaliseras Hur påverkas då hemlandet av att företag som har sin huvudsakliga verksamhet där väljer att utlokalisera FoU? Dachs och Ebersberger (2013) skiljer ut tre kanaler genom vilka hemlandets FoU kan påverkas av företagens beslut om utlokalisering (outsourcing) av produktion respektive FoU: 1.Ökad produktion utomlands ökar efterfrågan på huvud- kontorstjänster inklusive FoU (oberoende av vad som händer med produktion och sysselsättning i övrigt till följd av lokaliseringen). I detta fall är utlokalisering av produktion och FoU tydliga komplement och denna komplementaritet kan sägas uppstå genom en slags volymeffekt. 2.Utlokalisering av produktion kan leda till en intern specialisering inom företaget eller koncernen som möjliggör en ökad fokusering på FoU-verksamhet i hemlandet. Detta är en effekt som liknar den som finns i och (2007) som diskuterades i avsnitt 3.4. 3.Utlokalisering av FoU-verksamhet (oberoende av vad som händer med beslut om produktionen) kan gynna FoU i hem- landet genom att hemlandets FoU-labb nu får tillgång till både en större och bredare forskningsportfölj. Dachs och Ebersberger går också igenom den empiriska litteratu- ren på området, vilken inte är särskilt omfattande. Resultaten är inte entydiga. Import av insatsvaror från låginkomstländer tycks vara positivt korrelerat med specialisering mot produktion som kräver mer av högutbildad arbetskraft, framtagandet av nya produkter, förbättrad produktkvalitet samt, om än i något mindre utsträckning, FoU och anpassning av teknologi. En studie av Karpaty och (2011) visar däremot att utlokalisering är negativt korrelerad med FoU-intensitet i svenska företag, ett resultat som drivs av små företag. Ejermo och (2014) visar i en paneldatastudie på svenska företag –2009 att försäljning i utlandet har en positiv inverkan på FoU i . Denna effekt är mer framträdande för tillverknings- industrin än för tjänsteföretag. Den positiva effekten på FoU av företagens försäljning i utlandet är en indikation på att FoU och Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU innovativ verksamhet i företagen snarare är länkade till en framgångsrik internationalisering än till hemmamarknaden. En tolkning av detta ”omvända” samband mellan FoU och försäljning är att den svenska paradoxen har svag empirisk underbyggnad. När det gäller effekter på makronivå, tyder de (få) studier som finns på att ökade direktinvesteringar i utlandet i varje fall inte leder till minskade investeringar i hemlandet. Westmore (2013) finner ett negativt och statistiskt signifikant samband mellan storleken på den utländska FoU-stocken och näringslivets (totala) FoU-utgifter när hänsyn tas till en mängd andra förklarings- faktorer. En tolkning av detta resultat är att länder som har tillgång till en stor utländsk stock av FoU inte behöver satsa lika stora resurser på att utveckla en egen. I den meningen är utländsk och inhemsk FoU substitut snarare än komplement. Westmores studie fångar dock inte upp den renodlade effekten av utlokalisering av FoU. Dachs och Ebersberger (2013) använder data över fler än 3 000 företag inom tillverkningsindustrin, belägna i sju europeiska länder, för att uppskatta effekterna av beslut om utlokalisering av produktion på hemlandets FoU. Mer specifikt ligger fokus i deras studie på processinnovation och investeringar i ny produktions- teknik. Resultatet av analysen visar att utlokalisering av produktionen inte har någon negativ effekt på innovation och teknisk utveckling i hemlandet. Utgifterna för forskning och utveckling, produktdesign och ny produktionsteknik i hemlandet tycks dessutom vara betydligt högre för företag som utlokaliserar produktion än för de som inte gör det. Castellani och Pieri (2013) finner att utlokalisering av FoU, i genomsnitt, ökar produktiviteten i hemmaregionen när de studerar sambandet mellan produktivitet och benägenheten att utlokalisera FoU för 262 regioner i . Den positiva produktivitets- effekten är särskilt stark vid utlokalisering till . Detta resultat säger ingenting direkt om hur FoU-stocken i hemma- regionen påverkas av utlokalisering. En positiv produktivitetseffekt kan uppstå på flera sätt. En förklaring är att utlokalisering ger mer produktiva – och förmodligen mer internationella liksom FoU- intensiva – företag möjligheter att expandera sin verksamhet på bekostnad av mindre produktiva företag. I detta fall torde FoU- stocken i hemmaregionen åtminstone inte minska. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 är att företagen i hemmaregionen drar nytta av det teknologiska kunnande som finns i den region som FoU:n utlokaliseras till. Utlokalisering av FoU kan också möjliggöra en separation av FoU och produktion, där produktionen behålls i hemmaregionen, men blir mer produktiv till följd av de förbättrade möjligheterna till separation. Utlokalisering av FoU kan också, som nämnts ovan, ge företagen möjligheter att anpassa produkter till lokala krav och preferenser, vilket kan leda till högre produktion även i hemmaregionen (som sedan exporteras). Oav- sett hur den positiva produktivitetseffekten uppstår, torde effekten på FoU-stocken i hemmaregionen i varje fall inte vara negativ. Ett antal studier, som Dachs och Ebersberger (2013) refererar till, lyfter fram de positiva effekterna på hemlandets FoU av att faktiskt ”inlokalisera”, eller åtminstone behålla, avancerad produktion i hemlandet, nära forskningscentra. Dessa studier betonar att det finns en positiv samverkan mellan produktion, produktutveckling och forskning. Genom att utlokalisera enklare produktion eller slutmontering till länder med lägre arbets- kraftskostnader eller tillgång till en större, effektiv marknad kan företag i hemlandet koncentrera produktionen till mer avancerade produkter, med ett högre förädlingsvärde, där företagen också har sina centra för FoU och design. Förutom att ta till vara på dessa ”vertikala” överspillningseffekter, kan företagen också utöva en större kontroll över sina innovationer. 3.5.2Effekter på värdlandets FoU av utländsk FoU Det finns flera skäl till varför det kan förväntas att etableringen av ett utländskt, multinationellt företags FoU bör vara positiv för FoU:n i hemlandet. Förutom att addera till FoU-stocken i värdlandet, kan närvaron av utländska företag innebära att företag i värdlandet utsätts för mer konkurrens och göra dem mer inno- vativa (Aghion m.fl., 2009). Vidare har multinationella koncerner ofta tillgång till större finansiella resurser – ibland större än de länder de investerar i – vilket också kan öka utbudet av finansiellt (risk-)kapital för inhemska aktörer, t.ex. mindre (inhemska) företag som ägnar sig åt nischad FoU eller levererar specifika FoU- tjänster. En tredje effekt är att inhemska företag får tillgång till ny Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU kunskap och ny teknologi. Som Dachs (2014) konstaterar är dock det empiriska stödet för denna typ av överspillningseffekter från utländska till inhemska företag svagt. Utländsk närvaro inom FoU- verksamheter kan också påskynda en strukturomvandling mot mer avancerad produktion och till att efterfrågan på högutbildad arbetskraft ökar. Om detta kommer att leda till en nettoökning av produktion och sysselsättning beror inte minst på hur väl arbets- marknaden i värdlandet fungerar. Om utbudet av kvalificerad arbetskraft är oelastiskt, vilket det kan antas vara på kort sikt, kan den ökade efterfrågan på den typen av arbetskraft leda till högre löner snarare än till ökad sysselsättning. På kan dock de högre lönerna öka intresset för högre utbildning, inklusive forskarutbildning, vilket ökar tillgången på arbetskraft utbildade inom t.ex. naturvetenskap och teknik. Detta kan i sin tur öka intresset hos andra utländska företag att etablera sig i värdlandet, vilket skapar en positiv spiral. En betydelsefull del av utländska direktinvesteringar utgörs av företagsförvärv och -fusioner, dvs. ett utländskt företag förvärvar eller samgår med ett företag i hemlandet, snarare än att etablera en ny produktions- eller FoU-enhet (s.k. greenfield investment). Globalt utgör fusioner och förvärv av alla ingående direktinvesteringar och av alla utgående direkt- investeringar.59 Motsvarande andel för är . Vid förvärv och fusioner sker ofta en förändring i ägandet av ett företag eller en koncern. Det innebär också att kontrollen av företagets eller koncernens FoU kan övergå till den förvärvande partens hemland eller där det nya, fusionerade bolaget placerar sitt säte. Även denna form av internationalisering kan således påverka var företagen väljer att lokalisera sin FoU. kan förekomsten av just FoU-verksamheten vara huvudorsaken bakom förvärvet eller fusionen. Förutom att kontrollen över FoU kan gå förlorad eller i alla fall minska, finns det ibland farhågor om att utländska, multinationella företag är mindre långsiktiga och att de huvud- sakligen ägnar sig åt adaptiv FoU, dvs. FoU som inte bidrar till att 59 Medeltalet i utvecklade länder. Siffrorna är beräknade utifrån statistik från UNCTADstat (on Trade and Development). &sRF_Expanded=,p,5. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 nämnvärt öka teknologinivån i det land som det förvärvade företaget ligger. I en studie av effekterna av fusioner och förvärv i ett antal mellan 1990–1999 visar och (2006) att gränsöverskridande förvärv och fusioner har positiva effekter på FoU i hemlandet. Den positiva effekten är starkast för utgående fusioner och förvärv, dvs. i det fall företaget i hemlandet förvärvar eller fusioneras med ett företag i utlandet. och (2012) går igenom ett antal studier, företrädesvis på företagsnivå, av effekterna av fusioner och förvärv på FoU. De gör dock ingen åtskillnad mellan gränsöverskridande och inhemska fusioner och förvärv. Deras genomgång visar att faktorer såsom omfattning, bredd, djup och inriktning när det gäller forskningen hos såväl det förvärvande som det uppköpta (eller fusionerade) företaget har betydelse för vad som händer med FoU och innovationer efter uppköpet (eller samgåendet). Företag som är relativt lika vad gäller omfattningen av FoU-verksamheten uppnår bättre resultat när det gäller innovationer än företag som har olika omfattande FoU- verksamhet. När det gäller inriktningen på forskningsportföljen tycks en nära, men inte fullständig, likhet mellan förvärvande och förvärvat företag vara mest gynnsam. Europeiska kommissionen (2012) konstaterar att inom tillverkningsindustrin är utländska multinationella företag överlag lika FoU-intensiva som inhemska företag. Undantag finns dock. Framför allt är utländska företag i , men även i , mer FoU-intensiva än de inhemska företagen. I och är de inhemska företagen avsevärt mer FoU-intensiva än de utländska. Detta gäller även för om än i mindre utsträckning. Dachs (2014) refererar till några studier som jämför inhemskt kontrollerade med utländskt ägda företag när det gäller såväl hur mycket FoU de investerar i som hur mycket innovationer de genererar. Dessa studier finner inga skillnader mellan inhemskt eller utländskt ägda företag när hänsyn tas till andra faktorer så som företagsstorlek, sektor och exportintensitet. Den senare typen av studier mäter inte ”behandlingseffekten” av att bli uppköpt av, eller fusionerad med, ett utländskt företag, men pekar ändå på att det är andra faktorer än ägarkontroll som påverkar FoU- och innovationsverksamheten i företagen. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU I debatten lyfts utländska företags köp av inhemska forsknings- intensiva företag fram som en risk för att den inhemska forsknings- basen ska urholkas (hollowing out). Ett känt exempel från är det amerikanska läkemedelsföretaget köp av , med dåvarande säte i , 2002.60 Denna debatt fick förnyad aktualitet i och med att lade ett bud på det svensk-brittiska läkemedelsbolaget under 2014.61 Leitner och Stherer (2014) konstaterar att det empiriska stödet för urholkningshypotesen är svagt, men att få studier har gjorts. (2000) menar att de vanligt förekommande fusionerna och förvärven inom just läkemedelsindustrin ofta motiveras med både skalfördelar (economies of scale) och breddfördelar (economies of scope) inom själva läkemedelsforskningen. menar att dessa fördelar ofta överdrivs och att de skalfördelar som eventuellt finns snarare kan hänföras till distribution och marknadsföring. En annan, enligt , mer trolig förklaring till de många förvärv som har ägt rum – och fortfarande äger rum – inom läkemedelsindustrin, är att de förvärvade företagen har under- presterat när det gäller att ta fram nya produkter som kan nå marknaden. Dessa företag står då inför valet att antingen lägga ner verksamheten och sälja kvarvarande patent och den befintliga forskningsportföljen, eller bli uppköpta. Det senare valet har många fördelar framför nedläggning. För det första är det svårt att korrekt värdera patent och, i än högre grad, pågående forskning, vilket försvårar att bara sälja själva patent- och forsknings- portföljen. För det andra kan det, i alla fall i vissa länder, vara svårt att lägga ner den delen av verksamheten som är olönsam, t.ex. till följd av strikt arbetsrättslagstiftning eller annat motstånd mot att lägga ner verksamhet inom en ”framtidsbransch”. Om företaget i stället köps upp kan det förvärvande företaget successivt och med mindre strålkastarljus avveckla de olönsamma delarna och behålla de patent och forskningsprojekt som har störst chans att generera produkter som kan nå marknaden. 60Se t.ex. (2010). ”När sålde nobelprisindustrin”, (). ”har bara en läkemedelsfabrik kvar i ” och Dagens PS () ”vd dömer ut ”. 61Se t.ex. , vice ordförande i , ”Ge bromsmedicin”, , och m.fl., ”Stor förlust för akademin om säljs ut”, , . Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 Detta kapitel har belyst några aspekter av hur företagens FoU har blivit mer internationaliserad. Denna internationaliseringsprocess sker såväl genom att FoU blir en allt viktigare insatsfaktor i produktionen och exporten av varor och tjänster, som genom att multinationella företag etablerar eller förvärvar FoU-verksamhet i andra länder. Det är svårt att med hjälp av befintliga data på ett tillfreds- ställande sätt försöka belysa alla de drivkrafter och effekter som förknippas med denna form av internationalisering. De över- väganden som företag gör när det gäller beslut om var de ska förlägga sin produktion och sin FoU är i många fall komplexa och varierar inte bara från bransch till bransch, utan förmodligen också från företag till företag, exempelvis beroende på om det är ett litet eller ett stort företag. Än mer utmanande är det att försöka omsätta de beslut som fattas på mikronivå, i företagen, till vad de betyder för makroekonomiska storheter som handel, direktinvesterings- flöden och länders totala FoU-utgifter. Trots dessa begränsningar i möjligheterna att fånga dessa ofta komplexa samband utkristallise- rar sig ett antal slutsatser från den analys som gjorts i detta kapitel: –Det finns ett positivt samband mellan FoU-intensitet och mått på svenskt näringslivs komparativa fördelar i ett antal branscher. Sammantaget uppvisar dock inte komparativa fördelar i högteknologisk export. FoU-intensitet påverkar inriktningen på den svenska varuexporten, men FoU-intensitet är långt ifrån den enda faktorn av betydelse för att förklara näringslivets internationella specialisering. –Svensk tjänsteexport har ökat kraftigt . Detta beror till viss del på att exporten av FoU-tjänster har ökat, men utvecklingen har också skett till följd av att ersättning till svenska huvudkontor för den FoU som används i produktionen utomlands har ökat. FoU-intensiteten har betydelse för tjänstebranschernas internationella konkurrenskraft. får dessutom betydande intäkter av export av patent, licenser, royalties m.m. och uppvisar en positiv teknologisk handels- balans. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU –Företagens FoU-investeringar har blivit mer rörliga över nationsgränserna. Trots att flera, större länder, som och , har integrerats i världsekonomin och blivit betydelse- fulla FoU-länder, sker merparten av företagens FoU- investeringar alltjämt mellan höginkomstländer. –Skalfördelar (marknadspotential), tillgång på kvalificerad arbets- kraft samt omfattning och kvalitet på ett lands innovations- system tycks vara de viktigaste faktorerna bakom de multi- nationella företagens lokaliseringsbeslut. Relativa kostnads- skillnader har en mindre påverkan, men utformningen av skattesystemet samt förekomsten av riktade subventioner påverkar FoU-företagens lokaliseringsbeslut. Företagens FoU- investeringar är alltjämt påfallande ”hemkära” och långt ifrån lika globaliserade som andra delar av företagens verksamheter. –Till följd av fallande handels- och koordineringskostnader har multinationella företag ökade möjligheter att geografiskt separera produktion och FoU samt förlägga olika delar av värde- kedjan där förutsättningarna är som bäst. Trots detta finns det inget entydigt stöd för att produktion och FoU separeras i alla branscher eller att separation blir allt vanligare. Det finns snarare vissa indikationer på att produktion och FoU i ökad utsträckning samlokaliseras. –Utlokalisering av FoU tycks vara komplement snarare än substitut till inhemsk FoU. Utlokalisering av FoU kan öka efterfrågan på FoU-tjänster i hemlandet i takt med att företagen expanderar utomlands. Den inhemska FoU:n kan också dra nytta av FoU som utförs i andra länder, antingen av det egna företaget eller genom goda forskningsmiljöer i värdländerna. –har det skett en påtaglig förändring när det gäller fördelningen av värdländer för svenska företags FoU. betydelse som värdland för stora, svenska koncerners FoU har ökat betydligt. har gått om som den näst viktigaste (efter ) mottagar- regionen för stora, svenska internationella koncerners FoU. –Utländska företags etablering av FoU medför flera potentiellt positiva effekter för FoU i värdlandet. De inhemska företagen kan stimuleras till att öka sin FoU för att förbli konkurrens- Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 kraftiga, de kan få tillgång till större finansiella resurser för FoU-verksamhet och strukturomvandling mot en expansion av högteknologiska branscher kan påskyndas. –Det finns ringa empiriska belägg för att utländskt ägande skulle leda till mindre FoU eller mindre innovativ verksamhet. Gränsöverskridande fusioner och förvärv verkar, om något, vara positivt för FoU:n i det (inhemska) förvärvade företaget. Far- hågorna för att den inhemska forskningsbasen skulle urholkas till följd av en ökad utländsk kontroll förefaller vara överdrivna eller åtminstone inte grundade i solida empiriska resultat. Det bör dock betonas att det finns få systematiska studier, i synnerhet av de långsiktiga effekterna, av utländska fusioner och förvärv på den inhemska . 4Sveriges innovationsförmåga i internationell belysning I de två föregående kapitlen har svenska företags investeringar i FoU beskrivits utförligt. Företagens FoU-investeringar anses vara av stor betydelse för att generera innovationer, framför allt i varuproducerande företag. De investeringar som ackumuleras bildar en FoU-stock som företag kan tillgå, om än i varierande grad, för att ta fram kommersiellt gångbara produkter. De länder som har en hög innovationsförmåga i detta avseende, har således bättre förutsättningar att uppnå högre produktivitet och därmed högre ekonomiskt välstånd. I detta kapitel analyseras innovationsförmåga i ett internationellt perspektiv utifrån de båda begreppen innovations- kapacitet och innovationseffektivitet. Så långt det är möjligt redovisas också vilka faktorer (jfr. figur 1.5 i kapitel 1) som kan förklara skillnader i innovationsförmåga mellan länder. I kapitlet diskuteras även resultaten från studier som har försökt förklara (mått på) innovationer med hjälp av FoU-investeringar och andra faktorer som antas vara viktiga för hur innovationer genereras, s.k. kunskapsproduktionsfunktioner. Kapitlet innehåller även skatt- ningar av en kunskapsproduktionsfunktion för ett antal OECD- länder, för att se vilka faktorer som kan vara viktiga för att förklara innovationer, mätt som patent, på aggregerad nivå. Ett betydande problem i analyser av innovationer, oavsett om det är företag, branscher eller länder, är att innovationer svårligen låter sig mätas på något enhetligt och väldefinierat sätt. Detta kapitel inleds därför med en genomgång av några av de olika sätt att mäta innovationer som finns samt vilka för- och nackdelar som är förknippade med de olika måtten. innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 4.2Innovationer – kärt barn har många mått definierar innovationer som införandet av en ny eller signifikant förbättrad produkt (vara eller tjänst) eller process (exempelvis en ny organisationsstruktur) (, 2005). Gemen- samt för produkt- och processinnovation är att innovationen skapar ett ekonomiskt värde. Begreppet innovation kan således omfatta ett stort antal aktiviteter utöver traditionell FoU. Exempelvis räknas framsteg inom design och marknadsföring också till innovation, och innovation kan ske i alla sektorer i ekonomin, inklusive offentlig sektor såsom sjukvård och skolväsendet. Existerande metoder för att mäta innovation är emellertid mer utvecklade för innovationer inom näringslivet, i synnerhet tillverkningsindustrin. Alla innovationer måste, per definition, inneha en viss grad av nyhetsvärde. Den s.k. Oslo-manualen, en med riktlinjer för att samla in och använda innovationsdata, skiljer mellan tre olika typer av nyhetsvärde i en innovation. En innovation kan vara ny för 1) ett företag, 2) marknaden eller 3) hela världen (, 2005). För att kunna testa sambanden mellan innovation och FoU samt för att kunna analysera effekter av förd innovationspolitik krävs att innovation kan mätas. En anledning till att det kan vara svårt att mäta innovationer på ett tillfredsställande sätt är dock, som har nämnts, att innovationer kan vara kopplade till att ta fram nya produktionsprocesser, snarare än produkter. Innovationer i tjänstesektorn är, delvis av detta skäl, svårare att mäta än innovationer i den varuproducerande delen av näringslivet. Faktaruta 4.1 Innovationer i tjänstesektorn