sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Det innebär att den som tillhandahåller ett forum på internet som omfattas av BBS- lagen, utöver vad som gäller , ska bli skyldig att ta bort ett meddelande från tjänsten eller på annat sätt förhindra vidare sprid- ning av meddelandet, om meddelandets innehåll uppenbart är sådant som avses i bestämmelserna om olaga hot eller olaga in- tegritetsintrång. I de fall t.ex. många personer på ett internetforum uttalar allvarliga hot mot någon, kan den som omfattas av tillhan- dahållaransvaret bli skyldig att ta bort sådana hotfulla uttalanden från forumet. I 23 kap. BrB finns det allmänna bestämmelser om t.ex. gär- ningsmannaskap och medverkan till brott. Utöver att de bestäm- melser vi föreslår kan komma att öka förutsättningarna att beivra brott på internet, kan framhållas att de allmänna reglerna om anstiftan och medverkan till brott sannolikt skulle kunna tillämpas oftare än för den som medverkar till eller initierar integritets- kränkande brott genom internet. Den som på ett tydligt sätt upp- manar och initierar andra att rikta brottsliga uttalanden mot någon, kan i vissa fall hållas ansvarig som anstiftare till brott. Som exempel kan vidare nämnas att ett flertal nedsättande och kränkande utta- landen som uttalats mot någon enskild bör kunna bedömas som ett fall av ofredande begånget i medgärningsmannaskap, i den mån det går att styrka att flera personer handlat tillsammans och i samför- stånd. Dessutom kan lyftas fram att bestämmelsen om uppvigling i 16 kap. 5 § BrB i vissa fall torde vara tillämpbar för den som genom internet uppmanar andra att begå brott mot någon, t.ex. att utsätta någon för olaga hot, förtal eller ofredande. Vår bedömning är att de lagändringar vi föreslår – sammantaget med utbildningsinsatser och utvecklingsarbete inom polis- och åklagarkåren – kan leda till att nya sätt att begå brott mot den personliga integriteten via internet kan beivras genom befintliga straffbestämmelser och generella reg- ler om gärningsmannaskap och medverkan till brott. Andra frågor som utredningen har behandlat Att utöver detta införa särskilda bestämmelser – tillämpliga på sådant som kan upplevas som kollektiva angrepp genom internet – har vi bedömt som svårt att förena med de krav på rättssäkerhet som måste gälla. För att sådana bestämmelser skulle kunna inne- bära ett vidare straffrättsligt ansvar än vad som gäller (enligt de generella reglerna om gärningsmannaskap och medverkan till brott), torde förutsättas ett lägre krav på visat samband mellan en medverkansgärning och ett huvudbrott eller ett lägre ställt krav på uppsåtstäckning. Det skulle kunna innebära ett frångående av cen- trala straffrättsliga principer. Sådana bestämmelser skulle därför vara svåra att konstruera på ett godtagbart sätt. Vår slutsats blir därför att de specifika aspekter som finns kring det som kan upple- vas som kollektiva angrepp i första hand bör mötas utan några särskilt konstruerade regler. Om den reglering vi föreslår – sam- mantaget med en mer utvecklad praxisbildning – inte blir tillräcklig bör sådana frågor analyseras ytterligare och övervägas i ett annat sammanhang. Ett än mer vidgat ansvar för en tillhandahållare av ett forum på internet enligt BBS-lagen – utöver vad vi föreslår i avsnitt 16.5 – skulle sannolikt kunna bidra till att motverka brott som upplevs som kollektiva angrepp. Vi framhåller i avsnitt 16.4.1 att en ytterli- gare utvidgning och eventuell skärpning dock förutsätter en allmän översyn av den lagen utifrån den tekniska utvecklingen sedan den infördes . 19Konsekvenser av utredningens förslag En utredning ska enligt kommittéförordningen (1998:1474) redovisa vilka konsekvenser som förslagen i ett betänkande kan få i en rad olika avseenden. I förordningens 14 § föreskrivs att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt så ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för det allmänna ska utredaren föreslå en finansiering. Enligt 15 § i förordningen ska vidare redovisas eventuella konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Detsamma gäller eventuella konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska – enligt 15 a § kommittéförordningen – förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konse- kvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I det följande beskriver vi först de ekonomiska konsekvenser som våra förslag kan tänkas innebära. Därefter behandlar vi de övriga konsekvenser som ska redovisas enligt kommittéförordningen. Konsekvenser av utredningens förslag Bedömning: I kapitel 10–17 föreslår vi lagändringar som i vissa avseenden innebär utvidgningar av det straffbara området och en vidgad rätt till brottsskadeersättning. Detta kommer att innebära merkostnader för flera olika myndigheter. Det är inte möjligt att med någon säkerhet uppskatta hur stora de tillkommande kostnaderna för staten kommer att bli. De utvidgningar av det straffbara området som föreslås är relativt sett inte av betydande omfattning, utan vi bedömer dem snarare som begränsade och att de – i vart fall för de myn- digheter inom rättsväsendet som hanterar stora mängder för- undersökningar och brottmål – kan rymmas inom respektive myndighets befintliga anslag. För vissa myndigheter med en mindre anslagsram kan de nya uppgifter som förslagen innebär bli så kostnadskrävande att vi bedömer att de inte ryms inom myndigheternas befintliga anslag utan omprioriteringar. Det gäller i första hand de merkostnader som kan uppkomma hos men det kan gälla även andra myndig- heter. En mer konkret analys kan dock göras först när lagstiftningen har trätt i kraft och det framgår vilket genomslag den får. I den mån det bedöms som lämpligt att uppdra åt Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, eller andra statliga myndigheter att särskilt informera om de nya bestämmelserna, kan också det förutsätta en viss finansiering. 19.2.1Våra förslag innebär en viss utvidgning av det straffbara området och en viss ökning av antalet lagförda brott Vi har i avsnitt 10.6 föreslagit att det införs en ny straffrättslig bestämmelse i 4 kap. 6 b § (BrB) om olaga integritets- intrång. Den nya bestämmelsen kommer till viss del att gälla för gärningar som faller under bestämmelserna om förtal eller grovt förtal. I den delen blir det alltså inte frågan om en utvidgning av det straffbara området utan snarare att det som straffas definieras på ett annat sätt. Bestämmelsen om olaga integritetsintrång innebär Konsekvenser av utredningens förslag dessutom en nykriminalisering, eftersom den kommer att gälla handlingar som inte omfattats av straffansvar. Det är inte möjligt att med någon säkerhet uppskatta hur många inledda förundersökningar, åtal, domstolsförhandlingar och slut- ligen lagföringar som kommer bli resultatet av den nya bestäm- melsen om olaga integritetsintrång. När det gäller de brott som har bedömts som förtal eller grovt förtal och som enligt vårt förslag kommer att omfattas av bestämmelsen om olaga integritetsintrång, kan en försiktig upp- skattning göras utifrån en jämförelse med hur förtal och grovt förtal har lagförts . Antalet fall av förtal och grovt förtal som lagförs uppgår till cirka 50 förtalsbrott per år.1 Det finns goda skäl att anta att merparten av de polisanmälda fall som gäller spridning av filmer och bilder med sexuellt innehåll blir föremål för allmänt åtal, om de går att utreda. Dessa fall ska enligt vårt förslag i fortsättningen i stället bedömas som olaga integritetsintrång. Det finns dock skäl att anta att antalet lagföringar gällande olaga integritetsintrång kommer att överstiga det antal som lagförs som förtal eller grovt förtal. Den nya bestämmelsen är inte begränsad till spridning av uppgifter eller bilder med sexuellt inne- håll – som har bedömts som förtal – utan har ett vidare tillämpningsområde. Det innebär en utvidgad kriminalisering som bör analyseras och leda till slutsatsen att det kommer bli frågan om något fler brottsutredningar, förundersökningar och åtal samt domstolsprocesser som gäller olaga integritetsintång. I samman- hanget bör det också uppmärksammas att bestämmelsen om olaga integritetsintrång föreslås bli placerad i 4 kap. BrB. Även om det enligt vårt förslag ska finnas en begränsning i åklagarens åtalsplikt, är den betydligt vidare än den som gäller enligt den åtalsprövnings- regel som gäller för förtalsbrott i 5 kap. BrB. Åtal för olaga integritetsintrång kommer att förutsätta att målsäganden anger brottet till åtal eller att åtal är påkallat från allmän synpunkt. Även med beaktande av att åklagarna därmed inte är lika begränsade i sina bedömningar av om åtal bör väckas som när det gäller ärekränk- ningsbrotten, gör vi bedömningen att antalet förundersökningar, åtal och lagföringar för olaga integritetsintrång – såvitt nu går att bedöma – kommer att bli av relativt begränsad omfattning. 1 Se avsnitt 13.2 där denna statistik redovisas. Konsekvenser av utredningens förslag Vi föreslår i kapitel 11–14 förändringar i bestämmelserna om olaga hot, ofredande, förtal och förolämpning i 4 och 5 kap. BrB. När det gäller olaga hot och ofredande föreslår vi en viss utvidg- ning av det straffbara området. Beträffande förtal och förolämp- ning syftar ändringarna till att modernisera bestämmelserna utan att i egentlig mening utvidga det straffbara området. Gällande förtal och förolämpning kan det därför inte förväntas att de föreslagna ändringarna kommer att leda till några merkostnader för de rätts- vårdande myndigheterna. Utvidgningen av straffansvaret för olaga hot är av begränsad omfattning. Det är delvis fråga om en kodifiering av gällande praxis och därutöver en viss utvidgning av det straffbara området till hot om brott mot frihet och frid. Det är inte möjligt att närmare bedöma i vilken omfattning utvidgningen av det straffbara området kommer att leda till fler förundersökningar, åtal och lagföringar för olaga hot. Vår bedömning är dock att det handlar om en begränsad utvidgning i förhållande till de gärningar som redan omfattas av straffansvar enligt bestämmelsen om olaga hot. Utvidgningen av tillämpningsområdet för ofredande torde vara något mer beaktansvärd. Inte heller gällande denna ändring finns det förutsättningar för att med någon säkerhet kunna bedöma hur många fler gärningar än som kommer att bli föremål för förundersökning och lagföring. Ändringen innebär att bestäm- melsen görs mer neutral i förhållande till de sätt på vilka en straffbar kännbar fridskränkning kan ske. Till allra största del är det dock fråga om en kodifiering av det sätt på vilket bestämmelsen redan tillämpas. Ofredanden som sker genom internet torde i något större omfattning än komma att omfattas, dock endast i de allra mest fridskränkande fallen. Det finns därför inte skäl att anta att ändringen kommer innebära någon väsentlig ökning av antalet förundersökningar eller lagföringar. I avsnitt 16.5 föreslår vi en utvidgning av straffansvaret enligt lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor (BBS- lagen). Lagen har knappast tillämpats. Genom vårt förslag ska tillhandahållarens ansvar även gälla meddelanden som uppen- bart utgör olaga hot eller olaga integritetsintrång. En utvidgning av ansvaret borde innebära att BBS-lagen kan komma att tillämpas i något fler fall än . Genom det uppenbarhetskrav som är föreskrivet, är dock fortfarande tillämpningsområdet snävt. Konsekvenser av utredningens förslag finns därför inte skäl att anta att lagändringen kommer innebära någon betydande ökning av antalet förundersökningar eller lag- föringar. 19.2.2Utvidgningar av straffansvaret leder till merarbete och vissa kostnader De utvidgningar av straffansvaret som vi föreslår kommer innebära merarbete för de brottsbekämpande myndigheterna. Vid de kontakter som utredningen haft i denna fråga med Åklagar- myndigheten och , har myndigheterna pekat på att det är förenat med betydande osäkerhet att göra bedömningar av vilka ökade resurser som kan komma att behövas med hänsyn till de lagändringar som vi föreslår. Med detta förbehåll har Polis- myndigheten gjort den bedömningen att konsekvenserna inte är sådana att det behövs ökade resurser till myndigheten. Åklagar- myndigheten har framfört att lagändringarna kommer att medföra tillkommande arbetsuppgifter för åklagarna som behöver utföras i konkurrens med annan verksamhet. Tillsammans med andra liknande tillkommande uppgifter kan det sammantaget leda till behov av utökade resurser, dels initialt för utbildningsinsatser och liknande, dels för den löpande handläggningen. Utifrån detta har det bedömts från att det löpande kommer att behövas åtminstone en årsarbetskraft, till en årlig kostnad av . Ett utvidgat straffansvar kommer att leda till fler åtal och fler rättegångar. Med hänsyn till den förhållandevis begränsade antal åtal som går att förutse, bedömer vi inte att tillkommande kostnader kommer att föranleda några behov av resurstillskott till de allmänna domstolarna. Fler åtal och fler rättegångar kan också föranleda ökade kost- nader för det allmänna gällande offentlig försvarare och målsägande- biträde. I linje med vad som sägs om den ökade belastningen för domstolarna, bedömer vi att de ökade kostnaderna kommer att bli av relativt sett begränsad omfattning. Datainspektionen har framhållit att den nya bestämmelsen om olaga integritetsintrång kan komma att innebära merarbete med rådgivning till allmänheten och andra som myndigheten utför i sin roll som integritetsskyddsmyndighet. Konsekvenser av utredningens förslag kontakter med utredningen framhållit att myndigheten redan tar emot en stor mängd sådana frågor och klagomål från enskilda och även regelbundet bistår polis och åklagare i brottsutredningar som avser sådan spridning som anmälts som misstänkt brott mot personuppgiftslagen (1998:204). Datainspektionen bedömer att myndigheten kan behöva ytterligare resurser för att klara det mer- arbete som kan förväntas med anledning av ett nytt integritets- brott. I någon liten omfattning kommer den utvidgade kriminalisering som vi föreslår också att föranleda fler utdömda fängelsestraff, vilket kan leda till ökade kostnader för Kriminalvården. Vi bedömer dock att dessa kommer att vara av mycket begränsad omfattning. Likaså kan en ökning av frivårdspåföljder innebära ytterligare, men mycket begränsade, kostnader för Kriminalvården. kostnader kommer att öka om våra förslag genomförs. Det gäller både med anledning av förslaget (i avsnitt 17.5) att brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen (2014:322) ska kunna beviljas vid kränkning genom grovt förtal och vårt förslag till den nya straffbestämmelsen om olaga integritets- intrång. har framhållit i kontakter med utredningen att extra kostnader kan förutses både gällande förvaltningsanslaget och brottsskadeanslaget, men att dessa är svåra att uppskatta. Det förslag som läggs fram om vidgade möjligheter till brottsskadeersättning för grovt förtal, har myndig- heten beräknat kommer att medföra extrakostnader. Gällande ersättning som grundas på en dom har myndigheten uppskattat den ökade kostnaden för brottsskadeanslaget till . Någon uppskattning av kostnader för andra ärenden (dvs. ansökningar som inte grundas på en domstols dom) har inte myndigheten gjort. I avsnitt 17.4.2 gör vi den bedömningen att ersättning i huvudsak kommer att kunna beviljas då åklagaren initialt har bedömt att åtal varit påkallat från allmän synpunkt och förundersökning har bedrivits. Därutöver förutsätts enligt förslaget att det ska ha varit fråga om grovt förtal. Det finns därför enligt vår bedömning knappast skäl att anta att något betydande antal, utöver då lagföring har skett, kommer att beviljas brottsskadeersättning för kränkning vid grovt förtal. har vidare bedömt att hanteringen av ansökningar om brottsskadeersättning kan föranleda tillkommande Konsekvenser av utredningens förslag kostnader hänförliga till förvaltningsanslaget på , motsvarande två heltidstjänster inklusive utbildnings- och utvecklingsinsatser. Om vårt förslag om en ny bestämmelse om olaga integritetsintrång införs bedömer att kostnaderna skulle kunna bli högre, med hänsyn till att det nya brottet innefattar beteenden som inte är straffbara. Det kan dock förutses att större delen av kostnadsökningen skulle vara att hänföra till de gärningar som bedöms som grovt förtal. Vid ett införande av en bestämmelse om olaga integritetsintrång skulle alltså kost- naderna för grovt förtal i stället uppkomma genom handläggningen av ett antal ansökningar om ersättning för kränkning genom olaga integritetsintrång. 19.2.3Kostnader för information och utbildning m.m. Den nya lagstiftningen kommer också inledningsvis att medföra vissa kostnader för information, utbildning och andra liknande insatser framför allt hos polisen och åklagarväsendet. De förslag vi lägger fram gäller lagstiftning som kommer att tillämpas av i princip alla åklagare. Det innebär att undervisning om de nya bestämmelserna bör ges så att de får ett snabbt och tydligt genomslag i åklagarverksamheten vid de flesta av åklagarkamrarna. har bedömt att cirka 1,3–1,kommer att behövas för initiala åtgärder som utbildning och information, bland annat för utbildningsdagar och för att ta fram en promemoria och riktlinjer för tillämpningen av den nya lagstift- ningen. Man kan räkna med att också behöver genomföra utbildningsinsatser med ett brett anslag. Även andra myndigheter som har verksamheter som berörs av förslagen behöver genomföra liknande insatser. De ändringar som vi föreslår syftar till stor del till att verka normbildande, genom att tydliggöra vad som utgör otillåtna kränk- ningar mot den personliga integriteten. Inte minst gentemot ungdomar kan det finnas anledning att rikta särskilda informations- insatser gällande den nya lagstiftningen och vad den innebär. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och har tidigare haft i uppdrag att sprida information i syfte Konsekvenser av utredningens förslag att minska kränkningar på internet. Det kan finnas skäl att ge dessa och andra myndigheter i uppdrag att särskilt bedriva informations- insatser angående ny lagstiftning och vad den innebär. Nya sådana informationsinsatser kan också förutsätta vissa resurstillskott. 19.2.4Kostnaderna för staten kommer att öka något Vår bedömning är alltså att kostnaderna för staten kommer att öka något genom att fler myndigheter lägger ner resurser för att integriteten ska få ett ökat straffrättsligt skydd. Dessa kostnader bedömer vi dock vara mycket marginella i förhållande till statens budget som helhet. Det finns ännu inte möjlighet att göra en så säker analys av kostnaderna att vi också kan lägga fram ett förslag till omprioriteringar mellan myndigheter. 19.3Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: De lagändringar som vi föreslår kan leda till minskad brottslighet. Den nya straffbestämmelse som vi föreslår, olaga integritetsintrång, innebär till viss del en utvidgning av det straffbara området. Detsamma gäller vissa andra ändringar som vi föreslår, i första hand avseende olaga hot, ofredande och BBS-lagen. All straffrättslig lagstiftning har flera syften och ett viktigt syfte är allmän- prevention. Genom den normbildande och avskräckande effekt som kriminalisering rent allmänt kan antas ha, kan våra förslag verka avhållande och påverka människor att avstå från att utföra oönskade handlingar. Vi bedömer också att våra förslag har möjlighet att rent konkret påverka människors beteende genom att straffbestämmelserna blir mer tydliga och lätta att förstå. Det kan komma att bli vissa utmaningar för rättsväsendet men förslagen innebär också en möjlighet att ge genomslag för lagstiftningen som sänder tydliga signaler. Ett moderniserat och tydligt straffrättsligt system kan också förenkla för de brottsbekämpande myndig- Konsekvenser av utredningens förslag heterna i deras verksamhet och därigenom i förlängningen leda till ökad lagföring och en preventiv effekt genom minskad brottslighet. Bedömning: Våra förslag kommer inte att medföra några andra konsekvenser av de slag som anges i 15 § kommittéförordningen. Vi bedömer att våra förslag i huvudsak inte får några sådana konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen som ska redovisas i betänkandet, dvs. konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Tillhanda- hållare av elektroniska anslagtavlor som omfattas av BBS-lagen kommer att behöva sätta sig in i de nya skyldigheter att ta bort vissa brottsliga meddelanden som följer av de förslag till ändringar i BBS-lagen som vi föreslår. Eftersom det redan finns motsvarande skyldighet att ta bort vissa andra brottsliga meddelanden, kan det antas att det redan finns upparbetade system för att iaktta BBS- lagen. Ändringarna i denna del bedöms därför inte medföra några särskilda merkostnader för berörda personer, företag eller organisat- ioner. När det gäller jämställdheten mellan kvinnor och män kan det framhållas att straffrättslig lagstiftning är neutral när skydds- intresset för varje straffbestämmelse bestäms och det gäller också de förslag som vi har lagt fram. Inom ramen för det skyddsintresset som till exempel den personliga integriteten, kan olika grupper få ett bättre straffrättsligt skydd beroende på hur utsatt gruppen generellt sett är. I linje med våra överväganden i avsnitt 18.1 bedömer vi att vissa särskilt utsatta grupper kommer att få ett förstärkt straffrättsligt skydd och att våra förslag på det sättet påverkar både jämställdheten mellan kvinnor och män och likabehandlingen av olika människor i en positiv riktning. Förslag: Lagändringarna i i fråga om olaga hot, ofredande och olaga integritetsintrång ska träda i kraft , medan lagändringarna i fråga om förtal och förolämpning ska träda i kraft . Lagändringarna i tryckfrihets- förordningen ska träda i kraft . Lagändringar gällande lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslags- tavlor, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och brotts- skadelagen (2014:322) ska träda i kraft . Det är angeläget att det förstärkta skyddet för den personliga integriteten som vi föreslår genomförs . Där- med bör också de författningsbestämmelser vi föreslår träda i kraft . Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissförfarandet, beredningen inom och riksdagsbehandlingen samt den tid som kan behöva tas i anspråk för information, utbildning och andra liknande insatser inom rätts- väsendet, är det rimligt att de nya bestämmelserna träder i kraft . Vi föreslår därför detta datum för ikraftträdande för de lagändringar som inte innebär eller har anknytning till några grundlagsändringar. som ikraftträdandedatum kan alltså enligt vårt förslag gälla för ändringarna i bestämmelserna i (BrB) om ofredande och olaga integritetsintrång samt ändringarna i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslags- tavlor (BBS-lagen), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), (OSL) och brottsskadelagen (2014:322), (BrSkL).