sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att inrätta Kommissionen mot antiziganism för att komplettera och förstärka samhällets insatser mot antiziganism. förordnades som ordförande f.d. kommissionären för mänskliga rättigheter . förordnades som ledamöter f.d. justitierådet , ordföranden för , processledaren för romsk inkludering , ambassadören , romska sakkunniga , parlamentsledamoten för Feministiskt initiativ , ordföranden för Kulturgruppen för resandefolket och kriminologen och advokaten . förordnades som sakkunnig. förordnades som ledamöter ordföranden för Lattjo Drom och producenten , romska sakkunnige och politiska sekreteraren och f.d. länspolismästaren . Regeringen förordnade följande ledamöter till kommissionens referensgrupp. Ordföranden i Romska barns/ungdomars rättigheter , författaren , ordföranden för Romska socialdemokrater för Tro och Solidaritet , ordföranden för Romska och , projektledaren , romska sakkunnige Bagir Kwiek, författaren , aktivisten , företrädaren för , samordnaren i och ordföranden för Svarta Safirer , ordföranden för Unga Romer , romska sakkunnige och projektledaren , försteläraren , chefredaktören för , chefredaktören för och romska sakkunnige och projektledaren . förordnades som ledamot i referensgruppen ledamoten i föreningen – resande, ung, ny och gammal och etnologen , romska sakkunnige och romska sakkunnige . I utredningens sekretariat har följande personer arbetat. anställdes som huvudsekreterare . anställdes som sekreterare . anställdes som sekreterare . anställdes som biträdande sekreterare . anställdes som sekreterare . anställdes som sekreterare . anställdes som sekreterare till och med . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommissionen. Enligt direktiven skulle kommissionen ta fram och sprida ett material som utgår från Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Regeringen förordnade följande ledamöter som ett led i genomförandet av tilläggsdirektivet. Läraren , lärarassistenten , modersmålsläraren , läraren , lärarassistenten och försteläraren . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Sammanfattning .........................................på čhib Agrophanliba .............................................................(kale) Khetanekidipe .........................................................(lovara) Resumo (................................................................kalderaš) Sakhedin/Zaklju ....................................................čko (arli) Savrigepa (resanderomska) ............................................................... Hur arbetet ............................................har bedrivits Samla och ..........................sprida kunskap om antiziganism Registrering av romer på etnisk grund.................................. Bilda opinion om antiziganism .............................................. Övrigt arbete gentemot media ............................... och en lärarhandledning ......................................................... Konferenser med mera ........................................................... Rådgivning och stöd............................................................... Möten med myndigheter och samråd ................................... 2.8Studie om några myndigheters verksamhet Nationellt center för romska frågor...................................... Erkännande av antiziganism........................................ Romer – en nationell minoritet ............................................. 3.3Avsaknad av betydande framsteg för att säkerställa romers mänskliga rättigheter ................................................. 3.4 Vikten av att fylla ett erkännande med innehåll ................... 3.5Kommissionens rekommendationer för att reagera på kränkningar av romers rättigheter och möjliggöra En officiell ursäkt för historiska övergrepp........... 3.5.2Minnesmärken, minnesdagar och namn på platser som anspelar på antiziganism ................ Tillgängliggöra skolboken och vitboken ............... 3.6Kommissionens rekommendationer för att förhindra kränkningar av romers mänskliga rättigheter........................ 3.6.1Översyn av rättsliga skyddet mot registrering på etnisk grund ........................................................ Åtgärder mot diskriminering och hatbrott............ 3.6.3Inrättande av en nationell institution för mänskliga rättigheter......................................... Särskild representant för romers rättigheter Tydligare styrning och samordning av åtgärder 4.2Kommissionens rekommendationer för ett effektivare arbete mot antiziganism ....................................................... 4.2.2Stöd och samordning för myndigheter med uppdrag inom strategin för romsk inkludering ... Stärk det romska civilsamhället ............................ 4.2.4Utöka sändningstiden av program på čhib i public service-bolagen ... 106 4.2.5Översyn för att förverkliga Ett nationellt center för romska frågor ....................... Frågans beredning i kommissionen ..................................... Det fortsatta arbetet............................................................. Tillhandahålla och sprida skolmaterialet.............. 6.1.2Bidrag och stöd till nationella Nationellt center för romska frågor .................... Förslag på finansiering ......................................................... Bilaga 5 Rapport: Registrering av romer................................... Bilaga 6 Rapport: Agera mot antiziganistiska hatbrott............ European Commission against Racism Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Organisationen för säkerhet och samarbete Romskt informations- och kunskapscenter Svenska Kommittén mot Antisemitism Kommissionen har haft regeringens uppdrag att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Antiziganism är den särskilda rasism som romer utsätts för. Kommissionen har haft en unik sammansättning med en majoritet romer, vilket har påverkat förutsättningarna att bedriva en verksamhet med utgångspunkt i romsk delaktighet och medbestämmande. Därutöver har kommissionens verksamhet vägletts av vad som har framkommit i de konsultationer och dialoger som genomförts med ett stort antal romer. Uppdraget har innefattat att utifrån kunskap om antiziganism och dess påverkan på många romers livsvillkor förmå ansvariga aktörer att inta en mer aktiv hållning i arbetet mot den diskriminering och vardagsrasism som romer möter i det svenska samhället. Kommissionen har också haft uppdraget att följa utvecklingen och sammanställa de granskningar och åtgärder som vidtagits av olika aktörer när det gäller frågan om registrering av romer på etnisk grund. Rapporten på etnisk grund, bilaga 5, beskriver hur kommissionen genomfört uppdraget. Dessutom har kommissionen haft regeringens uppdrag att ta fram och sprida ett material som utgår från den vitbok som beskriver övergrepp och kränkningar som romer har utsatts för under 1900- talet, Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Kommissionen har fullföljt denna del av uppdraget genom att ta fram och sprida skolboken i – om övergrepp och kränkningar av romer och samt en tillhörande lärarhandledning. En viktig del av verksamheten har varit att synliggöra vad begreppet antiziganism står för och dess betydelse för romers mänsk- I detta syfte har kommissionen tagit fram en skrift, offentliggjort rapporter, reagerat på händelser som förefaller ha sin grund i antiziganism, publicerat krönikor på kommissionens webbplats och skrivit debattartiklar. Dessa aktiviteter har haft det övergripande syftet att utmana de antiziganistiska hinder romer möter. De har motiverats utifrån kommissionens iakttagelse att antiziganismen anses vara legitim bland många i det svenska samhället. För att bryta detta mönster har det varit nödvändigt att aktivt ta ställning för romers mänskliga rättigheter. Kommissionen lämnar i betänkandet ett antal rekommendationer till regeringen. De tar sin utgångspunkt i kommissionens övergripande slutsats att det i stor utsträckning saknas styrning och kontinuitet både i politiken och i initiativ från andra aktörer. För att på allvar motverka antiziganismen behöver ett antal åtgärder vidtas. Regeringen behöver tydligare än använda sin styrande makt och de medel som står till buds för att kränkningar av romers mänskliga rättigheter ska upphöra. För att nå framgång är det nödvändigt att regeringen i sitt arbete säkerställer att det fortsatta arbetet präglas av reell romsk delaktighet och inflytande. Erkännandet måste fyllas med ett innehåll Situationen för romers mänskliga rättigheter är allvarlig. Antiziganismen påverkar många romers möjligheter att vara en del av befintliga strukturer och diskrimineringen påverkar romers tillgång till bostad, utbildning, arbetsmarknad, socialtjänst och hälso- och sjukvård. Situationen synliggör att de åtgärder som har vidtagits inte har varit tillräckliga för att komma till rätta med den diskriminering och de kränkningar som alltjämt drabbar romer. Det visar sig inte minst i det förhållandet att romers anmälningar om hatbrott och diskriminering tillåts passera obemärkta och att det påfallande ofta finns en oförståelse inför allvaret i de omfattande kränkningar som romer utsätts för. Antiziganismen har en kontinuitet, vilket också framgår i hanteringen av Skånepolisens register och den offentliga debatten om utsatta EU-medborgare. Kommissionen noterar likväl att det har skett en utveckling som pekar på att det finns en större insikt om och ett erkännande av antiziganismens påverkan på romers till- gång till sina mänskliga rättigheter. Erkännandet måste emellertid avspeglas i åtgärder som bidrar till att kränkningarna upphör. Det är viktigt att det vidtas åtgärder som markerar att majoritetssamhället tydligt tar avstånd från och ansvar för den antiziganism som romer utsatts för. För att avståndstagandet ska kunna bidra till att skapa en grund för framtiden krävs att det också följs av utfästelser om åtgärder som förhindrar upprepning. Det är mot denna bakgrund som kommissionen föreslår att statsministern bör framföra en officiell ursäkt för de historiska övergrepp som romer utsatts för. Ursäkten kan bara bli trovärdig om den framförs som ett led i ett framåtsyftande arbete för att förhindra kränkningar av romers mänskliga rättigheter. Ett sätt att förhindra återupprepning är insatser som bidrar till att synliggöra antiziganistiska historia och romers historia och närvaro också i andra avseenden. Därför föreslår kommissionen att regeringen säkerställer tillgången och spridningen av skolboken och vitboken samt i lämplig form ser över möjligheten att inrätta minnesmärken och minnesdagar. Exempelvis bör högtidlighållas som minnesdag över Förintelsen av romer. Det finns ett stort antal ortnamn som anspelar på antiziganism. Kommissionen föreslår att regeringen initierar en utredning med uppdrag att ta ställning till en framtida hållning i synen på sådana namn och beteckningar. Skånepolisens massregistrering av romer har fått allvarliga konsekvenser när det gäller romers tilltro till möjligheterna att kunna hävda sina mänskliga rättigheter, och har vidgat förtroendeklyftan mellan romer och majoritetssamhället. Regeringen bör se till att de återstående frågor som romer har om registreringen får tillfredsställande svar. Det rättsliga skyddet mot registrering på etnisk grund bör också ses över för att förhindra att en upprepning sker. Rättsliga processer är en verkningsfull metod för att motverka antiziganism och är normerande. Mot denna bakgrund bör regeringen verka för att () i högre utsträckning utreder anmälningar om diskriminering och att dessa i större utsträckning än prövas av domstol. Likaså bör regeringen verka för att anmälningar till Polisen om hatbrott i högre utsträckning utreds och lagförs. Dessutom bör dessa myndigheter förstärka sina främjande insatser och vara en starkare aktör mot kränkningar. Med tanke på rättsprocessers betydelse bör protokoll 12 till och tilläggsprotokollet till om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ratificeras. Kommissionen ser även positivt på regeringens avisering om att ett nationellt oberoende organ för mänskliga rättigheter inrättas och betonar det angelägna i att det arbetet kommer igång skyndsamt. Romers erfarenhet av diskriminering och bristande tillgång till rättigheter i kan inte ses isolerat från det som sker i andra delar av . För att effektivisera arbetet mot antiziganism i anser kommissionen att regeringen bör verka för att det tillsätts en särskild representant inom EU med resurser och befogenheter att samordna och intensifiera unionens insatser för romers mänskliga rättigheter. Styrning av åtgärder mot antiziganism Kommissionen vill betona vikten av att regeringen överväger insatser som bidrar till en tydlig hållning i arbetet mot antiziganism. Kommissionen rekommenderar regeringen att i sin styrning av statliga förvaltningsmyndigheter lägga vikt vid åtgärder som motverkar antiziganism. Genom en tydlig myndighetsstyrning om vad regeringen vill uppnå i arbetet mot antiziganism och genom kontinuerlig uppföljning, finns det goda förutsättningar att också få underlag för att utvärdera insatserna. Ett sådant tillvägagångssätt kan förväntas bidra till att myndigheter i större utsträckning bedriver och återrapporterar en verksamhet som tar sikte på att motverka antiziganism. Det romska civilsamhällets förutsättningar har varit en återkommande fråga vid kommissionens dialoger med romer. De synpunkter som har framförts rör det romska civilsamhällets möjligheter att verka på sina egna villkor samt organisationsbidragens storlek och fördelning. Kommissionens genomgång av hur ekonomiskt stöd har fördelats visar att det är befogat att vidta åtgärder i syfte att öka det statliga stödet till romska organisationer. Därutöver bör bidragsgivande myndigheter ges i uppdrag att se över arbetssätt som kan bidra till att öka fördelningen av verksamhetsstöd till romska organisationer. Kommissionen rekommenderar regeringen att i det fortsatta arbetet med att genomföra strategin för romsk inkludering överväga hur myndigheter som får uppdrag inom strategin kan få ett ökat stöd. Flera av de myndigheter som har uppdrag inom strategin efterlyser ett forum för kontinuerligt utbyte av vunna erfarenheter. i har haft en samordnande funktion. Det kan finnas erfarenheter hos den myndigheten som regeringen bör tillvarata vid ett övervägande av en lämplig aktör som kan utgöra ett stöd för och samordna myndigheters arbete mot antiziganism. Public service-bolagens årsredovisningar visar att regeringens ambition att programutbudet på čhib ska öka i betydande utsträckning inte har infriats. Trots att situationen har uppmärksammats av , har ingen märkbar förändring skett. I betänkandet rekommenderar kommissionen regeringen att noga följa omfattningen av sändningstid på čhib i public service-bolagen i syfte att genomföra en eventuell revidering av sändningstillstånden vid nästa tillfälle. Regeringen har aviserat en översyn av minoritetspolitiken. Kommissionen välkomnar initiativet och anser det angeläget att en sådan översyn omfattar frågor om tillsyn och sanktioner. Därutöver anser kommissionen att översynen bör innefatta att se över förverkligandet av minoritetsrättigheterna utanför förvaltningsområdena samt hur samråd och dialoger kan stärkas. i har getts i uppdrag att utveckla samverkan och samordna det arbete som bedrivs avseende medborgare inom EU/EES-området som vistas tillfälligt i . Kommissionen framhåller det angelägna i att uppdraget genomförs utifrån ett rättighetsperspektiv. Bakgrunden är kommissionens iakttagelse om hur den allmänna debatten om gruppens rättigheter förs, där krav ställs på förbud mot tiggeri, ”nolltolerans” och snabba, effektiva avhysningar. I betänkandet rekommenderar kommissionen regeringen att påbörja ett arbete med att inrätta ett nationellt center för romska frågor. Centret bör bedriva ett arbete för att driva på en kunskapsutveck- ling om antiziganism och dess konsekvenser. Andra uppgifter för centret bör vara att följa upp, bevaka och utvärdera insatser av aktörer som har en roll i att motverka antiziganism samt att komma med förslag på lämpliga åtgärder. Vidare bör centret verka för att det genomförs aktiviteter som syftar till att stärka romsk kultur och språk. Centret bör också ha i uppgift att ge råd och stöd till romer om vart de kan vända sig för att hävda sina rättigheter. Centret bör inte ha något tillsynsuppdrag. Centret bör ges formen av en statlig nämnd, i vilken romer är väl representerade. Betänkandet ger underlag för regeringens fortsatta arbete med att bereda denna fråga i nära dialog och samverkan med romer. The Commission was instructed by the Government to ensure concerted action to combat antiziganism and the trust gap between people and the rest of society. Antiziganism refers to the particular type of racism targeted at Roma.1 The composition of the Commission has been unique, where the majority of the members were . This had an impact on the conditions for conducting activities based on participation and co-determination. In addition, the Commission’s activities were guided by what emerged in the consultations and dialogues carried out with a large number of . The remit included persuading responsible actors to take a more position against the discrimination and everyday racism that face in Swedish society, based on knowledge about antiziganism and its impact on living conditions of many . The Commission was also tasked with following developments and compiling reviews and measures undertaken by various actors regarding the issue of registration of on ethnic grounds. The report Registration of on ethnic grounds, annex 5, describes how the Commission carried out its assignment. In addition, the Commission was tasked by the Government with producing and distributing material based on the that describes abuses and violations suffered by during the 20th century, The dark and unknown history – on abuses and rights violations against in the 20th century (Ds 2014:8). The Commission has carried out this part of the remit by producing and distributing the textbook Antiziganism i – om övergrepp och kränkningar av romer och (Anti- 1 Antiziganism is also referred to as anti-Gypsyism. zigansim in – about the abuses and violations of during the 1900s and today) and an associated teacher’s guide. An important aspect of the work has involved highlighting what the concept of antiziganism refers to and its significance for human rights of . To this end, the Commission has produced a publication, published reports, reacted to events that appeared to stem from antiziganism, published chronicles on the Commission’s website, and written opinion pieces. The overall aim of these activities has been to confront the antiziganist obstacles that face. The activities were motivated based on the Commission’s observation that antiziganism is considered to be legitimate among many people in Swedish society. To break this pattern, it has been necessary to actively take a position in favour of human rights. In its report, the Commission makes several recommendations to the Government. The recommendations are based on the Commission’s overall conclusion that to a great extent, governance and continuity are lacking in policies and in initiatives by other actors. To combat antiziganism in earnest, a number of measures need to be taken. The Government must, more clearly than today, use its power and available means to put a stop to violations of human rights. To succeed in these efforts, the Government must ensure that future efforts are marked by genuine participation and influence. Recognition must be filled with content The human rights situation of is serious. Antiziganism affects opportunities for many to be part of existing structures, and discrimination affects access for to housing, education, the labour market, social services and health and care. The situation highlights that measures taken have not been sufficient to come to grips with the discrimination and violations that continue to face. This is particularly reflected in the fact that reports of hate crimes and discrimination are allowed to pass unnoticed, and that strikingly often there is a lack of understanding of the gravity of the widespread abuse that face. There is a continuity to antiziganism, as made clear in how the register was handled, and in the public debate on vul- nerable EU citizens. The Commission nevertheless notes that there have been developments that point to greater insight today and recognition of the effects of antiziganism on access to human rights. However, this recognition must be reflected in measures that help put a stop to the abuse. It is important that measures are taken to emphasise that the majority society clearly condemns and takes responsibility for the antiziganism to which have been subjected. For repudiation to help lay a , it must also be accompanied by pledges for measures to stop abuse from recurring. It is against this background that the Commission proposes that the Prime Minister should convey an official apology for the historical abuse which have suffered. The apology can only be credible if it is conveyed as part of forward-looking efforts to prevent abuse of the human rights. One way to prevent abuse from recurring is through initiatives that help highlight ’s antiziganist history and history, and presence in other respects as well. For this reason, the Commission proposes that the Government ensure access to and distribution of the textbook and the , and examine the possibility of establishing memorials and commemorative days in suitable form. For instance, 2 should be celebrated as the Holocaust . There are many place names that have an undertone of antiziganism. The Commission proposes that the Government initiate an investigation tasked with considering a future position with regard to the view on such names and designations. The mass registration of by has had a serious impact on confidence in their opportunities to assert their human rights, and has widened the confidence gap between and the majority society. The Government should ensure that questions among that remain about this registration receive satisfactory answers. Legal protection against registration on ethnic grounds should also be examined to prevent it from happening again. Legal proceedings are an effective method to combat antiziganism and are normative for attitudes. Against this background, the Government should take measures to promote that the Equality Ombudsman to a greater extent investigates reported cases of discrimination and that these are examined by a court to a greater extent The Government should also work towards more hate crime reports to the Swedish being investigated and prosecuted. In addition, these authorities should strengthen their promotion activities and be a stronger actor against abuse. Considering the importance of legal proceedings, Protocol No 12 to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the Optional Protocol to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights should be ratified.