sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — Däremot framgår att med all säkerhet kommer att behöva göra ytterligare insatser för att kunna nå utsläppstaken för kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. För partiklar PM2,5 ligger prognostiserat utsläpp bara något över takdirektivets föreslagna nivå, vilket motiverar noggrann uppföljning och beredskap att vidta åtgärder ifall utsläppen inte minskar i förväntad takt. Med föreslagen nivå i takdirektivet ska kväveoxidutsläppen minska till 2030. Enligt den svenska prognosen beräknas utsläppen, med redan beslutade åtgärder, minska till 80 kiloton 2030. Gapet mellan taknivå och prognos 2030 är 21 kiloton . I samband med att Europeiska kommissionen presenterade luft- vårdspaketet fick i uppdrag att bedöma möjlig- heterna för att klara av de föreslagna reduktionsnivåerna 55. Enligt bedömning finns det stora potentialer att minska utsläppen av kväveoxider. Den största potentialen, över 15 55 (2014f). kiloton , finns inom industri- och energisektorn. Hur denna potential ska realiserashar dock inte redovisats. Sjöfarten har också stor potential till utsläppsminskning, med 5 kiloton från internationell sjöfart och drygt 2 kiloton från nationell sjöfart. Potentialen inom sektorn vägtransporter och arbetsmaskiner beräknas till nästan 4 kiloton . har också pekat på synergier med klimatåtgärder, som effektivare fordons- flotta och minskat trafikarbete, vilket enligt bedömningen uppgår till drygt 4 kiloton per år.56 Transporterna utgör också den största nationella utsläppskällan av kväveoxider följt av utsläpp från industri- anläggningar och arbetsmaskiner. (Se figur 14.6 nedan.) Enligt den föreslagna nivån i takdirektivet ska utsläppen av flyktiga organiska ämnen minska till 2030. Enligt den svenska prognosen beräknas utsläppen, med redan beslutade åtgär- der, minska till 135 kiloton 2030. Gapet mellan taknivå och prognos 2030 är nästan 13 kiloton. bedömning finns den största potentialen till utsläppsreduktioner av flyktiga organiska ämnen inom hushållen, där en minskad använd- ning av lösningsmedel bedöms kunna reducera utsläppen med mer än 17 kiloton . Även när det gällerutsläpp av flyktiga organiska ämnen finns synergier med klimatåtgärder. Även för småskalig vedeldning finns en potential på utsläppsminskningar. Exempelvis beräknas ett förbättrat eldningsbeteende kunna minska utsläppen med drygt 1 kiloton . Om samtliga gamla pannor skulle skrotas och bytas ut mot pannor som klarar de högst ställda kraven skulle utsläppen kunna minska med 4 kiloton per år.57 Lösningsmedel i hushållsprodukter58 är den största källan till utsläpp av flyktiga organiska ämnen, följt av industri, transport och arbetsmaskiner. (Se figur 14.7 nedan.) 58Det handlar om produkter som rengöringsmedel, hygienprodukter, tändvätska, spolar- vätska, lim, m.m. 15Förslag till etappmål för luftföroreningar 15.1Etappmålens roll i miljömålssystemet Enligt Miljömålsberedningens tilläggsdirektiv (Kommittédirektiv 2014:110, se bilaga 3) ska beredningen föreslå etappmål som behövs för att på ett kostnadseffektivt sätt nå luftrelaterade miljömål. Förslag på formuleringar samt motiveringar och bakgrund till etapp- målsförslagen presenteras i avsnitt 15.2 nedan. I betänkandet Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) läm- nade Miljömålsberedningen förslag på hur etappmål bör formuleras för att skapa överblick och helhetsperspektiv i miljömålssystemet. Där beskrivs att etappmålens roll i miljömålssystemet ska vara att konkretisera den samhällsomvandling som behöver ske för att genera- tionsmålet och miljömålen ska kunna nås. Etappmålen ska inte beskriva det miljötillstånd som vi vill uppnå, eftersom det redan är fastlagt i miljömålen och dess preciseringar. Tanken är att etapp- målen ska vara ambitiösa men möjliga att nå. Vidare ska de utfor- mas så att har rådighet över måluppfyllelsen. Svenska aktö- rer kan påverka sitt eget agerande så väl inom landet och EU som i internationella sammanhang. Etappmålen ska vara kopplade till styr- medel och åtgärder och vara tidsetapper på vägen mot att uppnå förutsättningarna för att nå ett eller flera miljömål. Ett etappmål kan i sig inte konsekvensanalyseras, däremot ska åtgärder och styrmedel kopplade till målen konsekvensanalyseras. Ett viktigt syfte med etappmålen är att de ska vara vägledande för allas miljö- arbete, såväl regeringens som myndigheters och övriga aktörers. De tre befintliga etappmålen för luftföroreningar i miljömåls- systemet (Begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i , Begränsning av utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten Förslag till etappmål för luftföroreningar samt Luftföroreningar från småskalig vedeldning) är inaktuella eller redan uppfyllda. 15.2Förslag till nya etappmål för luftföroreningar 15.2.1Begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort Miljömålsberedningen föreslår att ett etappmål inriktat på be- gränsade utsläpp från vägtrafik i större tätorter införs. Etapp- målet föreslås ha följande formulering. –Andelen persontransportresor med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot målet att fördubbla marknadsandelen för gång-, cykel-, och kollektivtrafik. Avgaser och slitagepartiklar från biltrafiken är den dominerande orsaken till höga halter av kvävedioxid och partiklar i tätorter. Ett etappmål som inriktas mot ökad andel kollektivtrafik, cykel och gång skapar förutsättning för att luften i tätorter, där halterna av luftföroreningar ofta är som högst och där många människor också vistas, kan bli bättre. En utveckling mot större andel persontrans- portresor med låga utsläpp bidrar därmed till att nå några av preci- seringarna i miljömålet luft, särskilt kvävedioxid, partiklar (PM2,5 och PM10) och marknära ozon. Ett nationellt etappmål om ökat resande med kollektivtrafik, cykel och gång tar hänsyn till att förutsättningarna för att resa med kollektivtrafik, cykel och gång ser olika ut i olika delar av landet. De stora ökningarna bör främst kunna ske i de områden av landet som har goda förutsättningar vad gäller tillgänglighet, befolknings- underlag och resmönster. Beredningens förslag till etappmål stödjer även fördubblings- målet, dvs. det mål som den svenska kollektivtrafikbranschens satte upp 2008 om att fördubbla antalet resor med kollektivtrafiken och även fördubbla kollektivtrafikens marknads- Förslag till etappmål för luftföroreningar Förslaget till etappmål bör antas efter överenskommelse med kommuner och landsting samt regionala kollektivtrafik- myndigheter. Förslag till etappmål för luftföroreningar Ökad andel persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång Av det totala persontransportresandet räknat i personkilometer har resandet med kollektivtrafik, cykel och gång haft en andel . Enligt senaste prognos för personresor till 2030 antas resandet med kollektivtrafik, gång och cykel mätt i personkilometer vara i stort sett oförändrad 2030 jämfört med 2010.1 För att öka andelen till krävs att andelar tas från framför allt biltrafik, som står för allt merparten av persontransportresandet () . En sådan utveckling skulle skapa förutsättningar att nå preciseringar i luftrelaterade miljömål, särskilt lufts precisering för kvävedioxid och i viss mån partiklar PM10. skulle ett etappmål om ökad andel kollektivtrafik, cykel och gång skapa förutsättningar att nå klimat- mål och ett flertal av preciseringarna i miljömålet God bebyggd miljö. Gång, cykel, moped Källa: Trafikanalys (2015). Transportarbete 1950–2014. 1 (2015b) Förslag till etappmål för luftföroreningar Flera aktörer har konstaterat att det saknas en tydlig politik och målsättning för hållbar stadsutveckling. De har noterat att precise- ringarna som finns i miljömålet God bebyggd miljö inte är tillräck- liga och att ett stadsmiljömål som kan fungera som utgångspunkt i såväl bebyggelseplanering som planeringen av transportsystemet därför bör beslutas.2 Boverket3 föreslår bland annat ett etappmål kopplat till trans- porter som innebär att ökningen i persontransportresandet i tät- orter ska ske med kollektivtrafik, cykel och gång så att biltrafiken minskar. Vidare föreslås att ska personbilstrafiken i tätorter ha minskat jämfört med . Trafikverket4 anser att utvecklingen av stadsmiljöavtalen bör utgå från ett politiskt beslutat stadsmiljömål. I den fördjupade utvärderingen av miljö- kvalitetsmålen 20155 föreslås att tillsammans med Trafik- verket ska verka för att gång-, cykel- och kollektivtrafik ska vara normgivande i den transportplaneringen. har antagit ett liknande mål, det så kallade nollväxtmålet, som innebär att antal bilresor i stadsområden inte ska öka, utan att tillväxten inom persontrafiken ska ske genom kollektivtrafik, gång och cykel. Detta sker genom att det ingås bindande avtal mellan städerna och staten, s.k. bymiljöavtal. Bymiljöavtalen samordnar flera olika aktörer, åtgärder, styrmedel och finansieringsformer under ett paraply och strategiskt grepp för att uppnå det politiskt tagna nollväxtmålet om att tillväxten i persontransporter ska tas med kollektivtransport, cykel och gång. Nollväxtmålet antogs av Stor- tinget 2012 som en del av klimatöverenskommelsen (Klimaforliket) och ingår även som mål i den nationella transportplanen – 2023.6 2008 inledde kollektivtrafikbranschen ett samarbete som syftar till att stärka kollektivtrafikens roll. Ett branschgemensamt beslut togs om att fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel7, det så kallade fördubblingsmålet. Ett delmål är att fördubbla antalet 2Se bland annat SOU 2013:84, (2014) och (2016a). 3Boverket (2014). 4Trafikverket (2016a). 5Naturvårdsverket (2015c). 6Trafikverket (2015d). 7Marknadsandelen beräknas utifrån Svensk kollektivtrafiks resvaneundersökning, där en resa räknas för varje ärende man gör och det färdmedel som man reser längst med under resan används för att beräkna marknadsandelar. Förslag till etappmål för luftföroreningar Marknadsandelen för kollektiv- trafik i har ökat från –2014. Antalet resor med kollektivtrafik har ökat med knappt 19 procent.8 Kollektivtrafikens andel av det totala trans- portarbetet har dock stått relativt stilla , vilket tyder på att även resor med andra transportsätt har ökat i antal och längd. lämnade ett tillkännagivande till regeringen där de tillkännagav att fördubblingsmålet är ett viktigt mål och att regeringens ansvar är att se till att staten skapar förutsätt- ningar för att målet ska kunna nås.9 Ökad andel elbilar och laddhybrider positivt för luftkvaliteten Förutom att öka andelen kollektivtrafik, cykel och gång i tätorter är en utveckling mot större andel elfordon i fordonsflottan också positivt ur luftkvalitetssynpunkt. Uppföljning av antal eller andel elfordon i den svenska fordonsflottan kan därför vara en bra indi- kator att följa upp i arbetet med att begränsa vägtrafikens utsläpp i tätorter. I stod elbilar och laddhybrider för (8 668 fordon) av nybilsförsäljningen 2015 och totalt utgjorde de (14 541 fordon) av alla svenska person- bilar i trafik.10 Det finns flera parametrar som avgör hur tillväxten av elbilar och laddhybrider i den svenska fordonsflottan kan komma att utvecklas. Utöver eventuella styrmedel för att stödja inköp av elfordon beror tillväxten på bland annat den framtida utvecklingen av batterikostnader, oljepris och restvärdet på elbilar, där det råder varierande grad av osäkerhet kring utvecklingen. I figur 15.2 nedan beskrivs hur andelen elfordon (elbilar + ladd- hybrider) i fordonsflottan kan komma att utvecklas i ett antal olika scenarier. De antaganden kring körning på eldrift som gjorts i klimatscenario har här räknats om och återgivits som andel elfordon i fordonsflottan och relateras till olika takter av för- säljningsökning av elfordon. Scenarierna nedan bygger på en rad antaganden som redovisas under figuren. I figuren finns för jäm- 8Svensk Kollektivtrafik (2015). 9Trafikutskottet (2014). 10Trafikanalys (2016d) och Trafikanalys (2016b). Förslag till etappmål för luftföroreningar förelsens skull även utvecklingen av andelen elfordon i fordonsflot- tan i samt utvecklingen av andelen etanolbilar i med. 1I klimatscenario antogs merkostnaden för inköp av elbil vara 2025 och 2030, samt lägre merkostnad för laddhybrider jämfört med elbilar. 2Av elfordonen står elbilar för 1/3 och laddhybrider för 2/3. 3Den årliga nybilsförsäljningen är 355 000 bilar 2015–2030 (=Bil prognos för nybilsförsäljning 2016). 4Personbilsflottan växer i samma genomsnittliga takt som åren 2006 –2015. 15.2.2Begränsade utsläpp från småskalig vedeldning Miljömålsberedningen föreslår att ett etappmål inriktat på be- gränsade utsläpp från småskalig vedeldning införs. Etappmålet föreslås ha följande formulering. –Utsläppen av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot från små- skalig vedeldning ska minska kontinuerligt . –ska det vara klarlagt hur stora utsläppsminsk- ningar från småskalig vedeldning som krävs för att preci- seringarna i miljömålet luft ska nås. Förslag till etappmål för luftföroreningar ningarna ska anges i termer av minskade utsläpp av bens(a)- pyren, partiklar PM2,5 och sot. Etappmålet är ett steg på vägen att uppnå miljömålet luft och särskilt preciseringen om bens(a)pyren och partiklar PM2,5. Precise- ringen för bens(a)pyren är satt utifrån hälsoaspekten. Småskalig vedeldning är även en av de huvudsakliga källorna till utsläpp av partiklar PM2,5, där sot ingår som en delmängd. Utsläppen av sot- partiklar från småskalig vedeldning utgör av de totala sotutsläppen och är därmed den största enskilda källan till utsläpp av sot i . Minskade utsläpp från småskalig ved- eldning bidrar därmed även till att begränsa klimatpåverkan i och med att sot är en kortlivad klimatpåverkande luftförorening (SLCP). Att utsläppen från småskalig vedeldning är mycket skad- liga för hälsan och beräknas orsaka upp till 1 000 förtida dödsfall , är ytterligare ett starkt motiv till att aktivt arbeta med att minska utsläppen. Det finns inte tillräcklig kunskap om hur stora minsk- ningar av utsläppen från småskalig vedeldning som krävs för att preciseringarna för bens(a)pyren och partiklar PM2,5 ska nås. Det är därmed svårt att kvantifiera målet. Beredningen menar att det där- för behöver utredas hur stora utsläppsminskningar i termer av minskade utsläpp av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot som krävs för att preciseringarna ska nås. , som är den myndighet som är ansvarig för rapporteringen av luftföroreningar och miljömålet luft, bör därför få i uppdrag att kvantifiera hur stora utsläppsminskningar som krävs för att nå preciseringarna. Beredningens avsikt är att etappmålet därefter revideras och kvantifieras. Det är viktigt att utsläppen från småskalig vedeldning minskar som utredningen sker även om ett kvantifierat mål ännu inte satts. Förslag till etappmål för luftföroreningar Etappmålet syftar till att få ner utsläppen av luftföroreningar som uppstår vid småskalig vedeldning och därmed även luftförorenings- halterna. De luftföroreningar som uppkommer vid småskalig vedeldning har en rad hälsoeffekter hos människor. Partiklar bidrar till tidigare förväntad dödlighet i såväl sjukdomar i hjärta och kärl som i lungsjukdomar. Utsläpp av partiklar påverkar även klimatet. (a)pyren tillhör gruppen polycykliska aromatiska kolväten (PAH) och är cancerframkallande. Flyktiga organiska ämnen utgör en heterogen grupp där enskilda luftföroreningar har olika på- verkan på hälsa och miljö. Vissa är aktiva i bildandet av marknära ozon, andra är cancerframkallande eller utgör hälsorisker av andra orsaker. Särskilt viktigt är att begränsa utsläppen av bens(a)pyren, vars precisering under miljömålet luft beräknas överstigas i merparten (273 av 290) av kommuner.11 Vedeldning står för av de svenska utsläppen av bens(a)pyren och är därmed den största källan. Statistiken visar att utsläppen av bens(a)pyren från småskalig vedeldning har legat på en relativt nivå . Källa: (2016). NFR Report, rapporterade utsläpp –2014. 11 (2015). Förslag till etappmål för luftföroreningar Vedeldning står för en stor del av uppvärmningen av svenska små- hus. fanns drygt 219 000 vedpannor och 648 000 rums- värmare i småhus i . Av vedpannorna bedöms inte uppfylla dagens utsläppskrav i byggregler (BBR- krav). Motsvarande andel för rumsvärmarna är . Pannor och rumsvärmare som uppfyller ekodesignkraven släpper ut betyd- ligt mycket mindre luftföroreningar än framför allt de installationer som inte uppfyller BBR-kraven (se tabell 16.3 avsnitt 16.2.2).12 Då livslängden för vedpannor och rumsvärmare är lång, , och utbytestakten låg är det avgörande att den utrustning som in- stalleras har låga utsläpp samt att gammal, undermålig utrustning byts ut mot utrustning med lägre utsläpp i så hög takt som möjligt. Ännu mer effektivt är det om pannor och rumsvärmare som upp- värmningskälla ersätts av (ur luftföroreningssynpunkt) renare alter- nativ, som fjärrvärme, värmepumpar, solvärme etc. Förslaget till etappmål inriktas på utsläppen av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot som uppkommer vid småskalig vedeldning. Med dagens kunskap är det svårt att bedöma hur stor utsläpps- reduktionen måste vara för att preciseringarna i miljömålet luft ska uppnås. Det finns även stora osäkerheter i mätmetoderna för luftföroreningarna. anger brist på säkert dataunderlag vad gäller sot som en anledning till att det ännu inte finns någon precisering för sot under miljömålet luft.13 Mät- och rapporteringsmetoder utvecklas och uppdateras kontinuerligt. Även om det finns en koppling mellan utsläppens storlek och föroreningshalterna finns det även andra faktorer som spelar in, som t.ex. geografiska och klimatologiska aspekter. Vedpannor och rumsvärmare har en lång livslängd och en relativt stor andrahandsmarknad. har beräknat utsläpps- minskningen av oförbrända kolväten (OGC14), där bens(a)pyren ingår, och partiklar, där sot ingår som en delmängd, från ved- och pelletspannor till i ett referensalternativ där inget utöver nu gällande och planerad lagstiftning genomförs. Motsvarande beräkningar har inte tagits fram för rumsvärmare, men installationerna av rumsvärmare ökar rekordartat. 12Boverket (2016). 13Naturvårdsverket (2016e). 14Från engelskans Organic Gaseous Carbon. Förslag till etappmål för luftföroreningar oden –ökade antalet från 494 000 till 648 000 och för- väntas öka , då användningen av ved i lokaleldstäder beräknas stå för hälften av den småskaliga ved- eldningen15. Rumsvärmarnas bidrag till luftföroreningar kommer därmed att öka i betydelse, särskilt som andelen vedpannor sam- tidigt visar en minskande trend. De totala utsläppen av bens(a)- pyren från hushållens småskaliga vedeldning uppgick år för vedpannor och för lokaleldstäder16. Enligt prognoser för utsläpp av bens(a)pyren, vilka bedöms som mycket osäkra, kommer utsläppen, om inga ytterligare åtgärder genomförs, att öka något . En minskning av utsläppen av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot kräver därför att ett paket med styrmedel och åtgärder sätts in så att utsläppen av luftföroreningar från småskalig vedeldning i såväl pannor som rumsvärmare minskar. uppdras åt att kvantifiera hur stora utsläppsminskningar i termer av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot som behövs för att preciseringarna under miljömålet luft ska vara möjliga att nå. När detta väl är utrett kan etappmålet upp- dateras med en kvantifiering av minskningen av utsläppen. Etapp- målet ska ses som ett steg på vägen mot en förbättrad luftkvalitet och som en del i en samhällsomställning där de mest förorenade installationerna helt fasas ut. 15.2.3Begränsad intransport av luftföroreningar Miljömålsberedningen föreslår att ett etappmål inriktat på begränsad intransport av luftföroreningar införs. Etappmålet föreslås ha följande formulering. –Utsläppen av kväveoxider från sjöfarten i och ska ha halverats jämfört med . –ska ha genomfört riktade insatser mot de stora utsläpparländerna öster om (, 15Boverket (2016). 16SMHI (2015). Förslag till etappmål för luftföroreningar och ) i syfte att minska intransporten av luftförore- ningar därifrån. Utsläppen av kvävoxider från internationell sjöfart står för en fjärdedel av det totala nedfallet av kväveoxider över . Därför skulle minskade utsläpp av luftföroreningar från sjöfarten bidra till möjligheterna att nå miljömålen Bara naturlig försurning, Ingen över- gödning och luft. Ett införande av kvävekontrollområden i och beräknas minska utsläppen av kväveoxider från sjöfarten med till 2025 jämfört med . var kväveoxidutsläppen från internationell sjöfart i , och Engelska kanalen drygt 900 kiloton och 2015 var de 830 kiloton. Med beslutade åtgärder och styrmedel beräknas utsläppen uppgå till nästan 770 2025. Med införande av kontrollområde för utsläpp av kväveoxider i och (som sannolikt kommer att införas ) beräknas de sjunka till 640 kiloton 2025. Den planerade förändringen av den miljödifferentierade anlöps- avgiften i förslag till nya farledsavgifter antas kunna bidra till ytterligare utsläppsminskningar. Farledsavgifterna måste utformas så att sjöfartens relativa konkurrenskraft bi- behålls. Utöver detta behövs ytterligare styrmedel och åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp. Beredningen menar att en halvering av utsläppen av kväveoxider från sjöfarten jämfört med är ett ambitiöst men realistiskt etappmål. Den största andelen av det kväve och svavel som deponeras över härstammar från andra länder, av kväve- nedfallet och av svavelnedfallet. För att minska impor- ten av luftföroreningar till anser beredningen att fortsatt bör arbeta aktivt med att stödja och påverka andra länder så att de kan minska sina utsläpp. Det gäller särskilt de länder som inte omfattas av utsläppsåtaganden under EU:s takdirektiv eller luftvårdskonventionen. Förslag till etappmål för luftföroreningar Av det nedfall av luftburna föroreningar som deponeras över härstammar av svavlet och av kvävet från svenska källor. Betydande mängder marknära ozon och partik- lar PM2,5 transporteras också in från andra länder och internationell sjöfart. är därmed beroende av att utsläppen av luftföroren- ingar i andra länder minskar om det ska vara möjligt att nå de luft- relaterade miljömålen. Ambitionsnivåerna för utsläppsbegräns- ningarna i förslaget till reviderat takdirektivet är för lågt ställda för att ska klara av att nå de luftrelaterade miljömålen. Här ingår heller inte några krav på den internationella sjöfarten som står för en fjärdedel av den kväveoxid som deponeras över . Utsläppen av svaveldioxid och partiklar från sjöfarten har min- skat. Mellan åren 2005–2013 har utsläppen av kväveoxider minskat i både och . Det råder dock osäkerhet vad gäller den fortsatta utvecklingen av utsläpp av kväve- oxider, eftersom sjöfartstransporterna ökar och minskningen av utsläpp åtminstone till del kan tillskrivas den ekonomiska krisen. Den ekonomiska nedgången har bland annat inneburit att fartygen har kört långsammare i syfte att spara bränsle och därmed har utsläppen minskat. Ytterligare åtgärder kommer därför att krävas för att minska utsläppen från sjöfarten om miljömålen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning ska nås.17 Flera initiativ som kan leda till minskade utsläpp från sjöfarten är på gång. har presenterat ett förslag som innebär att miljödifferentieringen av anlöpsavgifterna sannolikt kommer att skärpas från och med 1 januari 2017.18 Vidare har länderna inom HELCOM tagit beslut om färdplan för att införa kvävekontroll- områden19 i . har det tagits beslut i OSPAR om att parallellt med detta införa kvävekontrollområden i . Kraven i kvävekontrollområdena gäller dock endast för nya fartyg. Då den genomsnittliga åldern för ett fraktfartyg är kommer effekterna av genomförandet att synas först på . Trots den långa omställningstakten beräknas införandet av kväve- kontrollområden minska utsläppen av kväve- 17Naturvårdsverket (2016e). 18Se kapitel 11 för mer information om de miljödifferentierade farledsavgifterna. 19NOX Emission Control Area, dvs. ett havsområde inom vilket utsläpp av NOX begränsas. Förslag till etappmål för luftföroreningar oxid med till 2025 jämfört med .