sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Syftet är att få en uppfattning om huruvida eleven upp- nått tillräcklig nivå på sina yrkeskunskaper för att vara anställnings- bar. Valideringsprocessen består av tre faser: en fördjupad kompetens- kartläggning, en kompetensbedömning för intyg samt en kompe- tensbedömning för betyg mot kurser i restaurang- och livsmedels- programmet samt hotell- och turismprogrammet. Fullt utvecklad kommer valideringsmodellen ha funktionen som yrkesprov och därmed kunna motsvara branschens traditionella gesällprov. UHR har beviljats statliga medel av för utveckling av arbetsplatsförlagt lärande. Syftet med projektet är att skapa samsyn kring de kunskapskrav som utgör grunden för anställningsbarhet. Ett av syftena är att få en mer nationellt likvärdig bedömning av eleverna efter avslutat arbetsplatsförlagt lärande. Inom flera branscher pågår arbete med att utveckla nya sam- verkansmodeller eller att vidareutveckla befintliga modeller. Nedan beskrivs två exempel. () består av två partsorgani- sationer: och . Därtill finns också () som består av 29 Rådet består av Visita, Kooperationens , , Unionen, samt Hotell- och restaurangfacket, HRF. Yrkescollege och andra samverkansmodeller ledamöter från och . Branschorganisationerna upplever att det är alltför varierande kvalitet på fordons- och transportprogrammet. Av det skälet har branschorganisationerna själva tagit fram ett slutprov som bland annat syftar till att höja statusen på utbildningen och branschens yrken. Det är också ett sätt att hålla kontakt med skolorna och syn- liggöra branschens krav för att på så sätt säkerställa kvaliteten på utbildningen. De fordonstekniska inriktningarna som proven är avsedda för är personbils-, lastbils- och maskinmekaniker, bilskadereparatör, for- donslackerare samt reservdelsspecialist. Provet är webbaserat och består av 50 fordonstekniska frågor som hanteras av en provansvarig på respektive deltagande skola. I samband med provet kan eleven erhålla ett av branschen utfärdat certifikat. För att få ett sådant krävs att eleven har godkänd yrkesutbildning och ett visst antal god- kända poäng på motorbranschens slutprov. Med godkänd yrkes- utbildning avses att skolan även ska ha godkänt eleven utifrån de branschkrav som båda motorbranschens yrkesnämnder har. Därtill ska eleven ha godkända betyg i de gymnasiegemensamma ämnena Svenska 1, Matematik 1a och Engelska 5. Det är förenat med en mindre kostnad att få certifikatet. Certifikatet har inte riktigt fått det genomslag i branschen som förväntats. MYN har tagit ett nytt initiativ för att utveckla for- dons- och transportprogrammet. söker man olika utveck- lingsvägar där ett alternativ är att utveckla någon form av yrkes- college. Inriktningen bageri och konditori inom restaurang- och livsmedelsprogrammet Livsmedelsföretagen och bagare och konditorer har bevil- jats statliga medel av för utveckling av arbetsplatsförlagt lärande. Projektet utgår från behovet av att locka fler elever till inriktningen bageri och konditori inom restaurang- och livsmedels- programmet. Det vill man åstadkomma med en starkare samverkan mellan skola och arbetsliv och en förstärkning av det arbetsplats- förlagda lärandet. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Branschorganisationerna har tagit fram ett läromedel avsett för gymnasieskolan. Till detta vill man nu utveckla en handledning och en logg- eller arbetsbok för det arbetsplatsförlagda lärandet. Ambi- tionen är också att utveckla en modell för kvalitetssäkring genom branschcertifiering av både och gymnasieskolor med inriktning bageri och konditori. Det finns flera företagsägda gymnasieskolor med lång historia av yrkesutbildning som drivs som fristående skolor. De kan ingå i Teknikcollege eller andra samverkansmodeller. I detta avsnitt ges två exempel på företagsägda gymnasieskolor. Utöver dessa finns det flera utbildningsanordnare med liknande organisation, kompletterande finansiering, utökat program och ut- vecklad samverkan mellan ägarföretag och kommun. SKF Tekniska gymnasium i och Göranssonska skolan (Tek- niska gymnasium) är två exempel. tekniska gymnasium har funnits . Huvud- man för skolan är , som ägs av och AstraZeneca. Därutöver finns också den kommunala koncernen som samverkanspart. Skolan erbjuder teknikpro- grammet och det industritekniska programmet. Studietakten är högre än i en vanlig gymnasieskola och eleverna ges möjlighet att läsa 3 800 gymnasiepoäng. För det industritekniska programmet lämnas utrymme för att läsa kurser för särskild behörig- het. Den ökade omfattningen möjliggörs genom att eleverna stude- rar motsvarande hela arbetsdagar. Det arbetsplatsförlagda lärandet förläggs ibland till tider då andra gymnasieskolor har lov. kan det arbetsplatsförlagda lärandet kombineras med ett betalt sommarjobb. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Som motprestation får eleverna möjlighet till en studiebonus på utöver studiebidraget, betald sommarprak- tik och sex månaders anställning efter gymnasieskolan om eleven erhållit godkända resultat. Ägarna skjuter till ekonomiska resurser utöver skolpengen. tekniska gymnasium (GTG) är resultatet av ett sam- arbete mellan näringsliv och kommun. Skolan ägs gemensamt av AB och tillsammans med Stad. Skolan tog emot sina första elever . Skolan erbjuder teknikprogrammet och det industritekniska pro- grammet. Huvudmannen har två skolenheter i som ut- bildar både gymnasieelever och vuxna. av studietiden består av arbetsplatsförlagt lärande. är APL-placeringen inom i och det tredje året finns möjligheten att göra APL utomlands. Elever på det industritekniska programmet kan läsa upp till 3 200 gymnasiepoäng. Utökningen består av kurser som ger grund- läggande behörighet till högskolan samt matematik och entrepre- nörskap. Inom teknikprogrammet finns möjlighet att läsa upp till 3 500 gymnasiepoäng. Utökningen med fler gymnasiepoäng består framför allt av kurser inom matematik, fysik och kemi. Även arbets- platsförlagt lärande, både nationellt och internationellt, ingår i denna utökning. GTG har också ett avtal med som innebär att eleverna erbjuds möjlighet till 4 veckors sommarjobb två och tre. 7Branschskolor för vissa små yrkesområden Utredningen föreslår i detta kapitel en försöksverksamhet med så kallade branschskolor. Förslaget har utarbetats i samarbete med de branschorganisationer som är engagerade i utvecklingen av den gymnasiala yrkesutbildningen. Branschskolor bidrar till en lösning på kompetensbrist inom vissa små yrkesområden genom att skapa samordningsvinster inom utbildningssystemet. Branschskolorna ska finnas på strategiskt ut- valda platser i landet och fungera som där de bästa yrkeslärarna och den senaste utrustningen kan samlas. Till branschskolorna ska elever från gymnasieskolor i hela landet kunna komma för att få undervisning i vissa yrkeskurser. Detta möjliggör för skolhuvudmän att erbjuda inriktningar och yrkesutgångar som annars hade varit svåra att erbjuda på grund av små elevgrupper och dyra investeringar. Branschskolorna ska också kunna ta emot stu- derande inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Branschskolorna ska rekommenderas av branschorganisationer inom det yrkesområde som utbildningen leder till eller ha ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom branschen. Genom att rekommendera en branschskola garanterar branschorga- nisationen att yrkesinnehållet i utbildningen håller den kvalitet som krävs för att eleven ska bli anställningsbar efter avslutad gymnasie- utbildning. På så sätt kan elever få tillgång till kvalitetssäkrad ut- bildning inom små yrkesområden oavsett hemkommun. I de flesta fall kommer den utbildningsanordnare som bransch- organisationen rekommenderar sannolikt att vara en gymnasieskola som branschorganisationen bedömer håller god kvalitet i sin yrkes- utbildning. I andra fall kan branschorganisationens eget centrum för Branschskolor för vissa små yrkesområden kompetensutveckling av medarbetare ansöka om att bli bransch- skola och även ta emot gymnasieelever. Det kan också finnas skolor som har ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom branschen som kan vilja ansöka om att bli branschskola. En elev kommer vara på branschskolan totalt omkring 15– , uppskattningsvis uppdelat på omkring per termin under gymnasieskolans år två och tre. Gymnasieskolan på elevens hemort behåller huvudmannaskapet och det över- gripande ansvaret för elevens utbildning. Regeringen såg 2014 anledning att analysera förutsättningarna för att vidareutveckla den svenska gymnasiala lärlingsutbildningen. Initiativet väcktes under arbetet med en departementsintern utred- ning om arbetsplatsförlagt lärande . Ett antal bransch- organisationer gav då uttryck för intresse att vidareutveckla dagens gymnasiala lärlingsutbildning utifrån sitt perspektiv på gymnasial yrkesutbildning. har därför fått i upp- drag att undersöka om det finns intresse för en försöksverksamhet med så kallade branschlärlingar – en lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branschorganisationer och arbetsgivare. En branschorganisation kan definieras som en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, en organisation som är gemensam för arbetsgivare och arbetstagare, eller en intresseorganisation i närings- livet.1 I yrkesutbildning är det avgörande för utbildningens kvalitet att arbetsmarknaden är med och driver utvecklingen. Det är endast arbetsmarknadens representanter som kan avgöra om en yrkes- utbildning ger eleverna rätt kunskaper och kompetenser för att leda till en anställning efter avslutad utbildning. Branschorganisationernas eget engagemang i yrkesutbildningen kanaliseras främst genom yrkescollege och andra samverkans- modeller för kvalitetssäkring som utvecklats på organisationernas eget initiativ (se kapitel 6). nationella programråd ses också som en viktig arena för samverkan mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden, om än med utvecklingspotential (se kapitel 5). 1 Jfr förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser. Branschskolor för vissa små yrkesområden På regional nivå utgör de kompetensplattformar som aktörer med regionalt utvecklingsansvar etablerat i alla län ytterligare ett verktyg för samverkan inom kompetensförsörjningsområdet. De branschorganisationer som är engagerade inom gymnasial yrkesutbildning i har varit tveksamt inställda till den gymnasiala lärlingsutbildningen. Gymnasial lärlingsutbildning star- tade som försöksverksamhet med höga ambitioner och mål. Bland arbetsmarknadens branschrepresentanter fanns dock en oro att den gymnasiala lärlingsutbildningen inte skulle kunna kvali- tetssäkras, och därmed inte uppnå samma mål som ett skolförlagt yrkesprogram. Det fanns också ett motstånd mot gymnasial lär- lingsutbildning i de branscher som redan har ett lärlingssystem reglerat i kollektivavtal. Motståndet grundade sig i en oro över hur den gymnasiala lärlingsutbildningen skulle påverka det avtalsregle- rade systemet. Utredningen har haft tät kontakt med ett flertal branschorgani- sationer för diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbild- ningen skulle kunna utvecklas. Det är utredningens bedömning att det finns ett stort intresse för att ta ett större ansvar för att vidare- utveckla den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att höja kvalite- ten och attraktiviteten på utbildningen. Det finns dock inget större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Branschorganisationer inom olika yrkesområden efterfrågar i stäl- let möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprio- riteras inom utbildningssystemet. Detta har lett fram till det förslag om branschskolor som utredningen presenterar i detta kapitel. Branschskolor bör kunna användas för undervisning inom ramen för en lärlingsutbildning, men även som del av en i huvudsak skolförlagd utbildning. Diskussionen om vidareutveckling av gymnasial lärlingsutbild- ning fortsätter dock i andra forum. Utredningen har fått veta att Lärlingscentrum för diskussioner med enskilda intres- serade arbetsgivare kring insatser för att öka lärlingsutbildningens attraktivitet. Det handlar bland annat om marknadsföring mot elever och en starkare koppling mellan arbetsgivaren och lärlingen genom löneavtal. Branschskolor för vissa små yrkesområden 7.2Vissa små yrkesområden har svårt att klara kompetensförsörjningen Flera av de branscher som deltagit i diskussionen om branschlärling har svårt att tillgodose kompetensförsörjningen inom några av sina yrkesområden. Dessa yrkesområden är små i betydelsen att de om- fattar få sysselsatta personer och att dessa personer behöver speci- fika yrkeskunskaper. På grund av att dessa branscher representerar ett mindre omfattande utbildningsbehov kan de ha svårt att hävda sig inom utbildningssystemet. Utbildning inom dessa små yrkes- områden riskerar att nedprioriteras, trots att den yrkeskunskap som en sådan utbildning ger kan utgöra en nyckelroll i en längre produktionsprocess eller ett viktigt samhällsintresse. Utbildningar inom små yrkesområden enligt utredningens defi- nition kännetecknas av att de: Omfattar få personer och har därför svårt att samla tillräckligt många elever för att kunna erbjudas Är relativt okända för personer som ska välja utbildning och där- för har svårt att attrahera elever Ofta kräver dyr och avancerad utrustning och lokaler som inne- bär stora investeringar Ofta bara erbjuds på enstaka orter i landet trots att kompetens- behovet är nationellt Ett flertal yrkesområden som stämmer in på beskrivningen ovan finns med bland Arbetsförmedlingens sammanställning över brist- yrken 2015.2 gör Arbetsförmedlingen en pro- gnos för arbetsmarknadens utveckling . Utgångs- punkten för Arbetsförmedlingens prognoser är intervjuer med ett mycket stort antal privata och offentliga arbetsgivare. Intervjuerna kompletteras med en makroekonomisk analys där hänsyn bland annat tas till pensionsavgångar, utbildningsvolymer, yrkesrörlig- heten och migrationen. Resultaten sammanfattas i en rapport med prognoser för olika yrkesområden. I listan över bristyrken som inte kräver eftergymnasial utbildning finns en mängd yrken som kan betraktas som små enligt kännetecknen ovan (se tabell 7.1). 2 Arbetsförmedlingen 2015. Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. Branschskolor för vissa små yrkesområden Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick, egen bearbetning. Ett flertal byggyrken finns med på Arbetsförmedlingens lista. Ett gemensamt rekryteringsproblem för många byggyrken är en kom- bination av små utbildningsvolymer och stora pensionsavgångar. Få nya medarbetare tillkommer till byggindustrin medan många be- fintliga medarbetare snart försvinner från arbetsmarknaden. Sam- tidigt väntas stora satsningar på fler bostäder och ökade infra- struktursatsningar . Upprustning av miljonpro- grammen och stora investeringar i vägar och järnvägar lyfts fram som utmaningar.3 3 Arbetsförmedlingen 2015. Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. Branschskolor för vissa små yrkesområden Industrin har förlorat många arbetstillfällen och även planeras för ytterligare personal- nedskärningar. pågår en strukturell förändring av yrkes- sammansättningen. Det leder till att inslaget av yrken som kräver längre utbildning ökar medan det motsatta gäller för yrken där utbildningskraven är lägre. Yrken som kräver en kvalificerad yrkes- utbildning, som verktygsmakare och CNC-operatör, har en stor brist på sökande. Yrkesutbildning för små yrkesområden är svårt att erbjuda inom gymnasieskolan En del yrkesutbildningar lyckas inte locka sökande elever trots stora möjligheter att få arbete direkt efter avslutad gymnasieutbild- ning. Det kan handla om att utbildningen kräver en viss mognad hos eleven innan den blir intressant. Det finns även yrkesområden som skulle kunna locka ungdomar men som är så specialiserade att få ungdomar har tillräcklig kunskap om dem för att söka dem. Inom yrkesprogrammen finns inriktningar med mycket få elever. Som exempel studerar bara 55 elever i hela landet åk 3 på natur- bruksprogrammet med inriktning trädgård /15.4 Ett tillräckligt antal elever krävs för att huvudmännen inom gymnasieskolan ska kunna bemanna och organisera utbildningen. Allt för små elevgrupper minskar skolornas möjligheter att erbjuda utbildningen, särskilt om det inte finns möjligheter till samläsning med andra grupper i skolan. Låg efterfrågan på en utbildning ett läsår kan få konsekvenser för kommande läsår i form av att skolor lägger ner vissa program eller programinriktningar.5 Detta minskar ytterligare efterfrågan på utbildningen, eftersom utbildningen inte längre marknadsförs mot eleverna i samma utsträckning, och efter- som det kan krävas att eleven flyttar från sin hemkommun för att få tillgång till utbildningen. Skollagen slår fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbild- ning, oberoende av var i landet de bor och deras sociala och ekono- miska förhållanden, om inte annat följer av särskilda bestämmelser i 4Skolverkets statistik för /15. Branschskolor för vissa små yrkesområden lagen.6 Vilka gymnasieutbildningar som erbjuds ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål.7 I prakti- ken har elever inte likvärdiga möjligheter att ta del av hela utbudet av nationella program, inriktningar och yrkesutgångar inom gym- nasieskolan. Utbudet av gymnasieprogram och inriktningar är brett på vissa håll i landet medan det är smalare på andra håll.8 Kurser i yrkesämnen som ligger inom ett nationellt program erbjuds normalt inte inom ett annat program om de inte ingår även i detta programs struktur. Kurser som ligger inom en inriktning försvinner ibland helt från programmet om inriktningen inte längre anordnas. Följden av att ett program eller en inriktning inte erbjuds kan därför bli att detta kunskapsområde helt försvinner från gym- nasieskolan i den aktuella regionen. Som en lösning på problem med att upprätthålla ett brett utbild- ningsutbud satsar många kommuner på samverkan inom gymnasie- kunna samla tillräckligt stora elevgrupper. Detta leder ofta till att elever söker sig till större orter i valet av gym- nasieutbildning.9 En konsekvens av att detta är att en del utpend- lingskommuner avvecklat eller kraftigt minskat den egna gymnasie- verksamheten. Även om elever i teorin har tillgång till ett större utbud av utbildningar kan därför samverkansområdets geografiska storlek, hemkommunens läge i förhållande till de övriga kommu- nerna samt infrastukturens utbyggnad begränsa elevers faktiska till- gång till hela områdets utbud. En annan möjlig lösning på problemet med små elevgrupper inom små yrkesutbildningar är riksrekryterande gymnasieutbild- ning.10 Riksrekrytering kan beslutas för nationella program, natio- nella inriktningar, särskilda varianter och gymnasiala lärlingsutbild- ningar om vissa villkor är uppfyllda.11 Riksrekrytering kan också beslutas som estetisk spetsutbildning för det estetiska programmet och som riksidrottsgymnasium i vissa fall.12 En offentlig huvudman som vill erbjuda en riksrekryterande utbildning får ansöka om detta via , medan enskild huvudman ansöker via Skolinspek- 61 kap. 8 § skollagen (2010:800). 715 kap. 30 § skollagen (2010:800). Det svåra valet – Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Det svåra valet – Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. 1016 kap. 45 § skollagen (2010:800); 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). 115 kap. 12 § gymnasieförordningen (2010:2039). 125 kap. 21 och 23 §§ gymnasieförordningen (2010:2039). Branschskolor för vissa små yrkesområden För att riksrekryterande utbildning ska beviljas behöver ut- bildningen uppfylla ett antal kriterier.13 Det ska finnas en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger, ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet, eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses. Det innebär att utbild- ningen anses vara en nationellt angelägen utbildning som ger så- dana kunskaper och färdigheter som efterfrågas nationellt, men som inte erbjuds i tillräcklig omfattning och som leder mot kvanti- tativt små och samhälleligt angelägna yrken.14 Enligt redovisning 2014 av regeringsuppdraget om särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar har avslagit merparten av de ansökningar som avsett riksrekryterande yrkesutbildningar.15 Avslagen har grundat sig i att sökande bara har motiverat riksrekryteringen med att de har bättre resurser än ut- bildningar i andra delar av landet, att det finns få utbildningar i landet eller att motivet för ansökan är att få ett större antal sökande elever till utbildningen. ser en risk att om riksrekrytering beviljas med moti- vet att utbildningen ges på få platser i landet så kan det leda till att de utbildningar som inte är riksrekryterande tappar elevunderlag och på grund av detta lägger ner utbildningen. Följden kan då bli ännu färre utbildningar av det aktuella programmet eller den aktu- ella inriktningen. anser därför att det är av nationellt in- tresse att inte bifalla riksrekryterande utbildningar som kan med- föra ett minskat antal utbildningsorter. Vuxenutbildningen och kompenserar inte Gymnasial yrkesutbildning ges också inom den kommunala vuxen- utbildningen. Inom vuxenutbildningen är det dock inte säkert att små yrken prioriteras. Utredningen beskriver i kapitel 8 hur yrkes- inriktad vuxenutbildning inom små yrkesområden med få och mer kostsamma utbildningsplatser riskerar att trängas undan av mindre kostsamma utbildningar inom yrkesområden med behov av många 135 kap. 12 och 19 §§ gymnasieförordningen (2010:2039). Redovisning av uppdrag om särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar. Redovisning av uppdrag om särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar. Branschskolor för vissa små yrkesområden Det finns flera anledningar för kommuner att prioritera utbildningar med större grupper av studerande, exempelvis vård- och omsorgsutbildningar. Inte heller kan kompensera för alltför få gymnasieutbildade inom små yrkesområden. En utbildning inom ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kun- skaper.16 Utbildningsanordnaren får ställa krav på särskilda förkun- skaper som kan avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasie- skolans nationella program.17 Det här är en möjlighet som allt fler utbildningsanordnare utnyttjar genom att ställa krav på att den sök- ande har läst ett visst program eller en viss inriktning i gymnasie- skolan.18 När få ungdomar läser dessa utbildningar inom gymnasie- skolan innebär det att rekryteringsbasen för utbild- ningar blir väldigt liten. Detta problem beskrivs närmre i kapitel 9. 7.2.1Branschskolor en lösning för kompetensbrist inom vissa små yrkesområden Utredningens förslag till lösning på kompetensbrist inom vissa små yrkesområden är att ge utbildning i vissa yrkeskurser på gymnasial nivå på så kallade branschskolor. Branschskolorna ska fungera som där de bästa yrkeslärarna och den senaste ut- rustningen kan samlas, och vara belägna på en eller några få strate- giskt valda platser i landet. Branschskolorna ska kunna ta emot gymnasieelever från hela landet för utbildning under omkring 15–, uppdelat på omkring per termin under gymnasieskolans år två och tre. På så sätt kan en tillräcklig volym elever samlas för att kunna erbjuda relevanta yrkeskurser med god kvalitet och eleverna kan få tillgång till utbildningen oavsett hemkommun. Branschskolorna ska rekommenderas av branschorganisationer eller ha ett brett samarbete med flera arbetsgivare och ett starkt stöd av arbetsmarknadens parter inom branschen. Genom att re- kommendera en branschskola garanterar branschorganisationen att