sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Nystartsjobb, lönebidrag och andra insatser för funk- tionshindrade räknas som vanligt förvärvsarbete i detta avseende. Motivet är att det särskilda anställningsstödet ger en så generös subvention av kostnaden för arbetskraften att det inte är lämpligt att anställningen är ersättningsgrundande i arbetslöshetsförsäkringen. Slopas denna regel kan den förenklade beräkningen användas för fler personer. Eftersom det innebär en förändring av försäkringens utfall som inte är nödvändig för att kunna använda e-inkomst- uppgifterna i arbetslöshetsförsäkringen lämnar kommittén inte några förslag om detta. 6.11E-inkomst införs som förstahandsalternativ för alla – Etapp 2 I etapp två bör reglerna i arbetslöshetsförsäkringen ändras så att arbetslöshetsersättningen kan beräknas på e-inkomstuppgifter även för dem som inte haft överenskomna arbetstider. Det förutsätter att de regler som baseras på uppgifter om faktiskt arbetad tid ersätts med regler som baseras på inkomstuppgifter. 6.11.1Inkomst blir huvudsaklig kvalifikationsgrund Kommitténs bedömning: Ett inkomstvillkor bör införas som huvudvillkor för kvalifikation för arbetslöshetsersättning. För att uppfylla inkomstvillkoret bör det krävas att inkomster har utbetalats under minst sex av ramtidens . Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag inkomstvillkoret inte uppfylls kan det prövas om den sökande i stället uppfyller arbetsvillkoret. Skälen för kommitténs bedömning: Det bör införas ett kvalifi- kationsvillkor som baseras på inkomst. Det bör krävas att den för- säkrade har haft inkomster . Det motsva- rar det nuvarande kravet på att arbete ska ha utförts . Ikommitténs delbetänkande Harmoniserat inkomstbegrepp34 diskuterades storleken på ett eventuellt inkomstvillkor med utgångs- punkt i de lägsta lönerna på arbetsmarknaden och lönenivån för de med lägst lön (tionde percentilen). angavs där som ett tänkbart spann för ett inkomst- villkor. Kommitténs bedömning är att ett inkomstvillkor på runt är väl avvägt om intentionen är att förändra kvalifikations- villkoret så lite som möjligt. Villkoret skulle uppfyllas av huvudde- len av dem som uppfyller arbetsvillkoret. Villkoret motsvarar ca 50 procents arbete med en av de lägsta kollektivavtalade lönerna på den svenska arbetsmarknaden och ligger även i närheten av den tionde percentilen i inkomstfördelningen. För att inkomstvillkoret inte ska urholkas bör det kopplas till prisbasbeloppet. För en person som har haft hög inkomst kommer det att vara möjligt att uppfylla ett inkomstvillkor med en mindre mängd arbete än vad som krävs för att uppfylla arbetsvillkoret. Ett krav på att inkomster ska ha utbetalats säkerstäl- ler dock att inte enstaka höga inkomster gör en person kvalificerad för arbetslöshetsersättning. Det kan finnas personer som uppfyller ett arbetsvillkor men som har haft så låg lön att de inte uppfyller ett inkomstvillkor. För att inte personer som uppfyller arbetsvillkoret ska stängas ute från arbetslöshetsförsäkringen, bör det vara möjligt att även fortsätt- ningsvis pröva rätten till ersättning enligt arbetsvillkoret. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag 6.11.2Den ersättningsgrundande inkomsten i den frivilliga försäkringen baseras på e-inkomst Kommitténs bedömning: Den ersättningsgrundande inkoms- ten bör beräknas på e-inkomst som förstahandsalternativ för både dem som haft fasta arbetstider och dem som haft varie- rande arbetstider. Skälen för kommitténs bedömning: Om normalarbetstiden inte behöver fastställas kan den ersättningsgrundande inkomsten base- ras på e-inkomst för alla. Ersättningen bör då beräknas i enlighet med beskrivningen i avsnitt 6.10.1 även för personer som haft tim- anställningar. 6.11.3Den ersättningsgrundande inkomsten kan även beräknas med nuvarande regler Kommitténs bedömning: Den ersättningsgrundande inkoms- ten bör beräknas enligt nuvarande regler om det är mer förmånligt. Skälen för kommitténs bedömning: Det kommer att finns situ- ationer då en person som uppfyller ett inkomstvillkor får högre ersättning om den beräknas på inkomsterna som fastställs om arbetsvillkoret prövas. I dessa fall bör nuvarande reg- ler tillämpas. Principen är densamma som i etapp ett, vilket besk- rivs i avsnitt 6.10.2. De fall där det kan finnas skäl att pröva om det nuvarande regelverket med manuellt inhämtade uppgifter kan ge ett mer förmånligt utfall är t.ex. om en person arbetat och dessutom fått lön i efterhand eller om en person varit frånvarande. I de situationer då den beräkningen används bör kvalifi- kationsvillkoret uppfyllas genom arbetsvillkoret och ramtiden fast- ställas till den som följer av att arbetsvillkoret prövas. Uppgifterna som används baseras på arbetsgivarintyg. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag 6.11.4Även grundförsäkringen baseras på e-inkomst Kommitténs bedömning: Den sökandes ersättningsgrundande inkomst bör ligga till grund för beräkning av ersättning enligt grundförsäkringen. Dagpenningen bör motsvara av den sökandes dagsförtjänst. Skälen för kommitténs bedömning: Uppgifter om faktiskt arbetad tid används för att fastställa storleken på grundbeloppet. En person som arbetat heltid får i dagpenning. Dagpenningen justeras proportionellt så att den som t.ex. har arbetat eller under halva ramtiden får i dagpenning. Detta styrs av normalarbetstiden som i detta fall är hälften av full normalarbets- tid. Grundbeloppet blir då hälften av det maximala grundbeloppet som är . Om normalarbetstiden tas bort behövs ett alternativt sätt att fastställa grundersättningens storlek. I kommitténs delbetänkande Harmoniserat inkomstbegrepp35 diskuteras möjligheten att fast- ställa grundbeloppet som ett fast belopp för den som uppfyller kvalifikationsvillkoret eller låta det variera med personens tidigare inkomst. Eftersom grundbeloppet varierar i det nuvarande regel- verket ger en inkomstrelaterad grundersättning en mindre föränd- ring än ett fast belopp. Kommitténs bedömning är därför att en inkomstrelaterad grun- dersättning är att föredra. Grundersättningen kan då beräknas enligt samma princip som den inkomstrelaterade ersättningen i den frivilliga försäkringen. Kvalifikationsvillkoret i grundförsäkringen bör uppfyllas med samma inkomstvillkor som i den frivilliga för- säkringen men ersättningen bör vara lägre. I delbetänkandet analy- serades ersättningsnivåer på av dagsförtjänsten. När grundbeloppet infördes skulle det motsvara av den inkomstrelaterade ersättningen och denna proportion bedöms vara en rimlig avvägning även . Ersättningsnivån i grund- försäkringen bör därför vara då det motsvarar hälften av den högsta ersättningen i den frivilliga försäkringen. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag För att en person med höga inkomster inte ska kunna få lika hög ersättning i grundförsäkringen som i den frivilliga försäkringen bör taket vara lägre. Utan en sådan skillnad kan en person som har hög lön få samma ersättning ifrån grundförsäkringen som han eller hon skulle få i den frivilliga försäkringen även om procentsatsen är lägre. 6.11.5Beräkning av ersättning vid deltidsarbete ändras Kommitténs bedömning: Beräkning av antalet ersatta dagar som baseras på omräkningstabellen bör ersättas med en beräk- ning som baseras på inkomstförlust. Skälen för kommitténs bedömning: En person har rätt att få arbetslöshetsersättning vid deltidsarbete om han eller hon arbetar i mindre omfattning . Normalarbetstidens främsta syfte är att beräkna den ersättningsberättigade tiden för en person som arbetar deltid. En person som exempelvis har en normalarbetstid och arbetar , har rätt till ersättning . Hade normalarbetstiden varit hade per- sonen haft rätt till ersättning . Om normalarbetstiden tas bort är denna beräkning inte möjlig att använda. En beräkning med ungefär motsvarande utfall kan dock göras om det förlorade antalet timmar i stället uppskattas utifrån personens förlorade inkomst. I delbetänkandet Harmonise- rat inkomstbegrepp37 presenterades ett alternativt sätt att göra en sådan beräkning. När beräkningen bygger på inkomstförlust blir resultatet lite annorlunda jämfört med nuvarande beräkning. Den främsta skill- naden är att den som har lägre timlön i det nya arbetet jämfört med det tidigare arbetet får lite mer i ersättning än med nuvarande reg- ler. Omvänt får den som har högre timlön i det nya arbetet lite 36Normalarbetstiden påverkar inte dagsförtjänsten. Det är den sammanlagda inkomsten som har betydelse. Två personer som haft lika stora inkomster under ram- tiden har samma dagsförtjänst även om den ena personen har som normal- arbetstid och den andra . Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag lägre ersättning än med nuvarande regler. Den som har samma timlön får ungefär samma ersättning som med nuvarande regler. Förslaget i delbetänkandet38 genererade en dagpenning som varierar från månad till månad. Deltidsarbetslöshet är definierat utifrån ett veckoperspektiv. Den lösning som innebär minst för- ändring bedöms därför vara att basera deltidsersättningen på inkomstförlusten . Den som redovisar både arbets- lös tid och arbetad tid i kan då definieras som deltidsar- betslös på samma sätt som med nuvarande regler. Den som dessu- tom redovisar lägre veckoinkomst än den genomsnittliga veckoin- komsten får rätt till ersättning. Till skillnad mot nuvarande regler förutsätter denna beräkning att personen redovisar aktuell veckolön. För en person med oregel- bunden timlön kan det vara svårt att redovisa den exakta veckolö- nen. E-inkomstuppgifterna är inte periodiserade, vilket kassakortet är, och avser inte heller veckor. Därför kan dessa uppgifter inte användas i detta sammanhang annat än för rimlighetskontroll. Ett alternativ är att arbetslöshetskassan bistår med beräknings- verktyg där den avtalade lönen vid olika tidsintervall skrivs in. Per- sonen kan då fylla i mellan vilka tider han eller hon arbetar och själv räkna ut veckoinkomsten. Ett annat alternativ är att fastställa en genomsnittlig timlön med en schablonberäkning. Även om det finns komplikationer som måste hanteras för att fastställa veckoinkomsten för dem som arbetar deltid bedöms detta vara mindre krävande än att beräkna faktiskt arbetad tid för alla ersättningsberättigade. Detta trots att beräkningen måste göras kontinuerligt för den som är deltidsarbetslös medan den faktiska arbetstiden fastställs en gång. Det skulle även kunna övervägas att ta bort omräkningen utan att ersätta den med en alternativ beräkning. I praktiken skulle det innebära att alla får den ersatta tid, efter avdrag av arbetstid och hindertid, som de hade fått med en normalarbetstid . Normalarbetstidsreglernas huvudsakliga syfte är att förhindra att en person som arbetar deltid blir ersättningsberättigad när han eller hon fortsätter att arbeta lika mycket. För att uppnå detta minskar reglerna den ersatta tiden för en person som har arbetat deltid, när han eller hon arbetar deltid. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag däremot inte den ersatta tiden för en person som har arbetat deltid, om han eller hon är helt arbetslös. I praktiken påverkar omräkningen en större grupp än dem som har arbetat deltid. En person som har arbetat heltid , och sedan blir helt arbetslös, får sin ersättning minskad på samma sätt som en person som arbetat deltid . En person som tar ett deltidsarbete för att det inte går att få ett heltidsarbete, och sedan uppfyller kvalifikationsvillkoret, får sin ersättning mins- kad på samma sätt som en person som arbetat deltid frivilligt. Eftersom den som arbetat deltid får sin dagpenning beräknad på en lägre inkomst innebär omräkningen att ersättningen minskas i flera led. Följden av omräkningen är att det blir något mindre lön- samt att ta ett deltidsarbete för en person som arbetat del- tid, eller delar av ramtiden, än vad det blir för en person som tidi- gare arbetat heltid. Reglerna innebär dessutom att det finns perso- ner som uppfyller ett arbetsvillkor som inte har rätt till ersättning trots att de söker arbete i större omfattning än vad de arbetar. Det skulle kunna övervägas att låta en arbetssökande person få ersätt- ning när kvalifikationsvillkoret är uppfyllt, utan att justera den ersatta tiden med vare sig tidigare arbetstid eller tidigare inkomst. Det kan nämnas att det inte finns någon motsvarighet till nor- malarbetstid i aktivitetsstödet. En person som arbetar och deltar i program på halvtid får halverad ersättning oavsett omfatt- ning på det tidigare arbetet. Detta gäller även personer i arbetslös- hetsförsäkringen som omfattas av garantiregler. Den som har upp- arbetat en ny ersättningsperiod genom att arbeta deltid under en pågående ersättningsperiod får full normalarbetstid om han eller hon arbetat heltid tidigare. Det tidigare arbetet påverkar ersättningens storlek eftersom inkomsten från det ligger till grund för ersättningen. Det finns skäl som talar för att det tidigare arbetet inte därutöver ska ha betydelse för ersättningen. En förändring som innebär att omräkningen tas bort, utan att ersättas av något annat, skulle dock leda till att anta- let ersättningsberättigade personer ökar och att nya grupper i viss utsträckning blir ersättningsberättigade. En sådan förändring är inte nödvändig för att kunna använda e-inkomster i arbetslöshets- försäkringen och föreslås inte av kommittén. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag 6.11.6Bisyssleregler kopplas till deltidsberäkning Kommitténs bedömning: Bisyssla bör även fortsättningsvis enbart godkännas för personer som har arbetat heltid. Det bör dock vara möjligt att öka bisysslans omfattning och redovisa detta som deltidsarbetslöshet. Skälen för kommitténs bedömning: Med nuvarande regler har en person som har arbetat heltid , och utöver det haft bisyssla, möjlighet att fortsätta med bisysslan utan att arbets- löshetsersättningen minskas. Bisysslan kan vara vilken typ av arbete som helst och kan även innebära att personen driver ett företag. Ett exempel på en bisyssla är att vara deltidsbrandman. Bisyssla i före- tagsform kan t.ex. vara skogsbruk. Rätten till arbetslöshetsersätt- ning parallellt med bisyssla förutsätter en prövning grundad på faktiskt arbetad tid om utfallet ska motsvara utfallet med nuva- rande regler. En möjlighet är att fortsätta fastställa faktiskt arbetad tid för dessa grupper även om uppgiften inte används i andra delar av regelverket. En annan lösning är att möjliggöra sidosyssel- sättning för alla, oavsett om arbetet i huvudsysslan varit på hel- eller deltid. Kommitténs bedömning är att bisyssla enbart ska vara möjlig för dem som har arbetat heltid och att det därför kommer att vara befogat att begära arbetsgivarintyg för de personer som har haft bisyssla och vill fortsätta med det under arbetslösheten. Om ersättning vid deltidsarbetslöshet baseras på aktuell vecko- inkomst skapas en möjlighet att koppla ihop bisysslereglerna med deltidsreglerna och ge möjlighet för den försäkrade att utöka bisysslan och deklarera den överstigande inkomsten som deltidsar- bete. Detta kan ersätta den bestämmelse som anger att bisysslan inte får utökas under arbetslösheten. Denna bestämmelse är svår att kontrollera och dessutom kan den förhindra att bisysslan successivt utökas och kanske övergår i ett arbete som personen kan försörja sig på. En sådan övergång bygger på att en person som har bisyssla kan redovisa veckoinkomst från bisysslan under arbetslösheten. Det bedöms vara svårare för företagare att göra en sådan redovis- ning av veckoinkomst. För företagare bör därför nuvarande regler behållas, vilket innebär att bisysslans omfattning inte får utökas. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Kommitténs bedömning: Garantireglerna bör anpassas till beräkning baserad på e-inkomst. Skälen för kommitténs bedömning: Garantireglerna innebär att en person som upparbetar en ny ersättningsperiod inom en pågående ersättningsperiod eller inom jobb- och utvecklingsgaran- tin ”ärver” normalarbetstid och dagsförtjänst från det arbete som låg till grund för den tidigare ersättningsperioden. Om normalarbetstiden inte behöver fastställas, räcker det med bestämmelser som innebär att den ersättningsgrundande inkoms- ten ”ärvs”. Grundbeloppets storlek avgörs av normalarbetstiden. För att grundförsäkringens alla delar ska kunna baseras på inkomst bör även de som har grundersättning kunna ”ärva” sin ersättnings- grundande inkomst och på så vis få ett skydd som motsvarar det nuvarande. Syftet med garantireglerna är att bromsa inflödet till jobb- och utvecklingsgarantin samt stimulera utflödet. Utan dessa regler kan en person som arbetat lite under en pågående ersättningsperiod få lägre ersättning än den som inte arbetat alls. Den som arbetat lite uppfyller ett arbetsvillkor och får ersättningen beräknad på det arbetet medan den som inte arbetat anvisas till garantin och får ersättningen beräknad på samma inkomst som under ersättningspe- rioden. På motsvarande sätt kan den som arbetar lite under jobb- och utvecklingsgarantin få lägre ersättning när han eller hon upp- fyllt villkoret för en ny ersättningsperiod jämfört med en person som inte arbetar alls och blir kvar i garantin. Utan dessa regler finns det alltså risk att personer undviker arbete och att antalet personer i jobb- och utvecklingsgarantin blir högre än vad som annars blivit fallet. Denna risk kan dock vägas mot att reglerna även verkar återhållande på drivkrafter att arbeta . En person som haft ett arbete som lett till en relativt hög dagpenning kan tack vare dessa regler återkvalifi- cera sig för en period med samma ersättning genom att arbeta i liten omfattning. Följden är att det inte är lönsamt att arbeta mer givet att ett nytt kvalifikationsvillkor är uppfyllt. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Om beräkningen alltid baseras på det senaste arbetet minskar ersättningen vid en ny ersättningsperiod om personen arbetat mindre eller tjänat mindre . Det ger drivkraft att arbeta i större omfattning. Eftersom syftet med dessa förändringar är att anpassa försäkringen till e-inkomst, utan att förändra dess innehåll, förordar kommittén dock inte en sådan förändring. 7Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag 7.1Införande av ett rättvisande inkomstunderlag Kommitténs förslag: Ersättningarna i socialförsäkringarna ska i normala fall baseras på de genomsnittliga ersättningsgrundande inkomsterna. De ersättningsgrundande inkomsterna utgörs av socialavgiftspliktiga ersättningar och inkomster samt vissa ersättningar eller förmåner från systemen för social trygghet. De ersättningsgrundande inkomsterna ska för anställda beräknas på den försäkrades e-inkomster som inrapporteras av arbetsgivarna på elektronisk väg (e-inkomst). I detta kapitel lägger kommittén fram detaljerade förslag om hur inkomstuppgifter som rapporteras in på elektronisk väg (e-inkomst) ska användas i socialförsäkringarna. Syftet är att för- bättra standardtryggheten. Detta uppnås genom att ersättningarna baseras på tidigare faktiska inkomster som rapporterats in till en gemensam källa. Ersättningarna i socialförsäkringarna ska i normala fall baseras på de genomsnittliga inkomsterna före försäkringsfallet. Huvuddelen av de olika undantag och särregler som finns i nuvarande socialförsäkringar för beräk- ning av inkomstunderlaget ska fortsätta att gälla. De genomsnitt- liga inkomsterna ska för anställda beräknas på den försäkrades inkomstuppgifter som inrapporteras av arbetsgivarna på elektronisk väg (e-inkomst). Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag 7.1.1Införande i två etapper Kommitténs förslag: Införandet bör ske i två etapper. En sär- skild införandekommission ska tillsättas för att leda införande- arbetet. I den första etappen ändras inkomstbegreppet i socialförsäkring- arna. Insamling av e-inkomst påbörjas. respek- tive arbetslöshetskassorna ges tillgång till e-inkomstuppgifterna som beslutsstöd och för effektivare kontroll. Reglerna för för- enklad och alternativ beräkning införs. Den inrapporterade e- inkomsten görs tillgänglig för den försäkrade. När det inrapporte- rade inkomstunderlaget omfattar , används e-inkomst enligt föreslagna regeländringar som förval som de nuva- rande reglerna behålls som alternativ. Det kommer att förbättra standardtryggheten för de grupper där nuvarande regler fungerar mindre väl. När uppgifterna finns tillgängliga går det att jämföra utfallet av beräkning baserad på e-inkomst med utfallet med nuvarande regler. Då går det att skapa regler som innebär att beräkning baserad på e- inkomst ersätter nuvarande regler. När e-inkomsten använts , ska en införandekom- mission lämna sin bedömning till regeringen om när etapp två ska påbörjas. I etapp två omfattas alla försäkrade med anställning av reglerna om beräkning av ersättningsgrundande inkomst baserad på e- inkomst. Skyddsregler som baseras på e-inkomst införs där det behövs för att utfallet med de nya reglerna i allt väsentligt ska vara likvärdigt med utfallet med nuvarande regelverk. För att kunna skapa regler där SGI beräknas på e-inkomst i alla situationer krävs att uppgifterna finns tillgängliga. I arbetslöshets- försäkringen, som redan bygger på faktiska uppgifter, går det däremot att översätta nuvarande regler till regler som baseras på e- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag inkomst utan att e-inkomstuppgifterna finns tillgängliga. Betän- kandet innehåller därför förslag på förändringar i arbetslöshetsför- säkringen som ska genomföras i etapp två. Motsvarande förslag för de SGI-baserade ersättningarna har ännu inte utarbetats. ska leda införandet av systemet med e- inkomst och övergången till att använda dessa inkomstuppgifter i socialförsäkringarna. Kommissionen bör bestå av representanter för berörda myndigheter, arbetslöshetskassor och parterna på arbetsmarknaden. Ett särskilt sekretariat ska inrättas i kommiss- ionen. Kommissionen ska bistå i arbetet med information och rådgivning till arbetsgivare och allmänheten vid införandet av e-inkomst. Den ska tillsammans med berörda parter också följa upp och utvärdera hur arbetsgivarnas uppgiftslämnarbörda påver- kas vid omställningen och efter att de nya rutinerna införts. Kom- missionen ska ta initiativ till förbättringar som kan underlätta insamlingen av e-inkomster. ska vidare bevaka att registerhållning och användning av e-inkomster omgärdas av nödvändiga säkerhets- regler och rutiner. Den ska särskilt följa upp integritetsskyddet i verksamheten. Kommissionen ska bistå och arbetslöshets- kassorna med information till de försäkrade vid övergången till att använda de inrapporterade inkomstuppgifterna i socialförsäkring- arna. Den ska uppdra till lämpliga utförare att följa upp och utvär- dera effekterna av övergången. ska också regelbundet rapportera till regeringen om hur arbetet fortlöper. 7.1.2De fortsatta förberedelserna inför etapp 1 Kommitténs förslag: Arbetet med att ta fram författningsför- slag om insamlingen av e-inkomst påbörjas . Innehållet i sådana förslag kommer att vara direkt styrande för den tekniska Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag utformningen av författningstext om användningen av uppgifter om e-inkomst i socialförsäkringarna. Kommittén avstår därför från att lägga fram egna författningsförslag beträffande använd- ningen av uppgifter om e-inkomst. Skälen till kommitténs förslag: Förslagen i detta kapitel bygger på att uppgifter om e-inkomst kommer att samlas in inom ramen för skatteförfarandet. Kommittén har erfarit att det inom har påbörjats ett arbete som är inriktat på att lämna förslag om insamlingen av den aktuella typen av inkomstuppgifter. I en ny lagstiftning om insamling av inkomstuppgifter kommer bl.a. att anges vad som ersätter nuvarande system för uppgiftsinsamling i form av arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift. Denna lag- stiftning kommer att vara direkt styrande för begreppsbildningen i den författningstext som rör skyldighet för att lämna ut uppgifter om e-inkomst till arbetslöshetskassor och Försäkrings- kassan.