sou · H4B360 · 2016-10-05 00:00:00 — Det finns ingen motsvarande officiell statistik för grov våldtäkt mot barn, men av uppgifter som har till- handahållits från framgår att antalet domar som gäller grov våldtäkt mot barn är ännu lägre. En rimlig upp- skattning är att våra förslag kommer att påverka en mindre andel av knappt 40 fällande domar . Om man antar att förslagen skulle påverka av fallen skulle det innebära att det i åtta fall skulle dömas till hårdare fängelsestraff till följd av våra förslag. Om strafftiderna i dessa fall i genomsnitt skulle öka med innebär det en kostnadsökning för Kriminalvården om cirka 5,5 miljoner kronor.3 Den kostnaden är inte större än att den ryms inom befintliga anslag. Denna slutsats drar vi dessutom mot den bakgrunden att konsekvenserna av våra för- slag i den här delen inte kommer att leda till kostnadsökningar för Kriminalvården , utan möjligen på . Förslagen kommer även att påverka den brottsskadeersättning som hanteras och utbetalas av . Antalet fällande domar som kommer att bedömas strängare är svårt att upp- skatta. Likaså är nivån på den brottsskadeersättning som kommer att beslutas för t.ex. synnerligen grovt sexuellt övergrepp okänd och svår att uppskatta. Vi gör emellertid den bedömningen att Brotts- offermyndigheten kan hantera även denna förändring inom såväl själva förvaltningsanslaget som inom befintligt anslag för brotts- skadeersättning. 3 Beräknat utifrån att kostnaden för ett fängelseår normalt beräknas uppgå till och att en dömd person friges villkorligt efter att ha avtjänat två tredjedelar av straffet. Införandet av ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott Vår bedömning: Förslaget att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott kommer att medföra ökade kostnader för , , Domstolar, Kriminalvården och . Kostnaderna kan på kort sikt rymmas inom myndigheternas befintliga anslag. Sedan lagändringen varit i kraft bör kon- sekvenserna av förslaget återigen analyseras. Till skillnad mot vad som redovisades angående vårt förslag att ändra sexualbrottslagstiftningen så att den grundas på bristande frivillighet kommer förslaget att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott enligt vår bedömning att leda till fler fällande domar. Att antalet fällande domar kommer att öka beror bl.a. på att förslaget kan leda till att fler personer anmäler sexualbrott och att åklagare anser sig ha möjlighet att väcka åtal i fler fall. Dessutom kan man förutse att vissa fall som en domstol annars skulle ha ogillat till följd av att gärningsmannens uppsåt inte har bevisats efter en lagändring som den vi föreslår i stället kan leda till fällande dom för oaktsamt brott. Förslaget att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott kan alltså innebära att fler personer anmäler sexualbrott till Polis- myndigheten. Om det blir fallet skulle det leda till ökade kostnader för myndigheterna inom rättsväsendet. Det är dock inte troligt att den som anmäler brott gör någon skillnad på om brottet har genom- förts med uppsåt eller av oaktsamhet. Vi gör därför bedömningen att en eventuell ökning av antalet anmälda sexualbrott inte – i vart fall på kort sikt – i första hand kommer att bero på att ett oaktsam- hetsansvar har införts i lagen utan snarare på den debatt som even- tuellt kommer att uppstå i samhället till följd av förslagen. På kan förslaget dock leda till att fler personer anmäler brott om det visar sig att oaktsamhetsansvaret leder till fler fällande domar. Fler brottsutsatta kan då anse det värt mödan att anmäla brott. I förlängningen kan alltså förslaget leda till att fler anmäler att de har utsatts för sexualbrott. Någon uppskattning av hur många fler anmälda brott det kan bli fråga om och om en större anmäl- ningsfrekvens blir bestående eller inte är dock omöjligt att uttala sig om innan förslaget har varit i kraft . Även här gör vi alltså bedömningen att förslaget kommer att leda till kostnadsökningar som på kort sikt kan rymmas inom de befintliga anslag som myndig- heterna inom rättsväsendet har till sitt förfogande. Det är dock angeläget att en utvärdering görs sedan oaktsamhetsbrotten varit i kraft för att man då på nytt ska kunna analysera behovet av extra resurser till rättsväsendet. Förslaget kan dessutom leda till fler fällande domar, dels för att åklagare kan komma att väcka åtal i fler fall, dels för att ett antal mål som tidigare skulle ha lett till ogillade domar på grund av upp- såtsbrist efter en ändring som den vi föreslår kan komma att leda till fällande dom för oaktsamt brott. Förslaget skulle alltså kunna leda till ökade kostnader för Kriminalvården. Hur stora kostnader det kan bli fråga om är svårt att uppskatta eftersom det är fråga om helt nya brott. Om man enbart tittar på hur många fall som ogillas till följd av gärningsmannens bristande uppsåt kommer det inte att röra sig om särskilt många fler fällande domar . Till dessa fall bör dock läggas ytterligare ett antal fall där åkla- garen väljer att inte väcka åtal på grund av att han eller hon inser att det inte går att styrka gärningsmannens uppsåt i domstol. Hur många fall det kan röra sig om är dock omöjligt att uppskatta. Något som också bidrar till svårigheten att uppskatta hur många fler fällande domar det kan bli fråga om är att detta också är bero- ende av hur domstolarna väljer att tillämpa kravet på grov oaktsam- het. Dessutom behöver ny praxis etableras för hur straffvärdet ska bedömas. Enligt gällande rätt leder allvarligare sexualbrott regel- mässigt till att fängelsestraff döms ut. När brott begås av oaktsam- het finns däremot generellt en större möjlighet att bestämma på- följden till en icke frihetsberövande påföljd. Vid bestämmande av påföljden för sådant brott måste såväl allvaret i den gärning som det varit fråga om som graden av gärningsmannens oaktsamhet beaktas när straffvärdet ska fastställas. Oavsett det sagda är det sannolikt att antalet fällande domar med fängelse som utdömd påföljd kommer att öka till följd av vårt förslag. Detsamma gäller antalet utdömda frivårdspåföljder. Hur stor ökningen blir är dock svårt att närmare beräkna. På kort sikt bör den kostnadsökning som drabbar Kriminalvården vara sådan att den ryms inom myndighetens befintliga anslag. Det kan dock vara lämpligt att konsekvenserna följs upp och utvärderas när den nya lagstiftningen har varit i kraft . Förslaget att införa ett oaktsamhetsansvar vid sexualbrott kan också – i likhet med vad som redovisats ovan – förväntas leda till ökade kostnader för verksamhetsgren för brottsskadeersättning. Förutom de svårigheter som nämnts vad gäller möjligheten att uppskatta hur många fler fall det kan bli fråga tillkommer ytterligare en svårighet vid uppskatt- ningen av den kostnadsökning som kan komma att drabba Brotts- offermyndigheten. Den svårigheten avser nivån på den kränknings- ersättning som kommer att beslutas för de oaktsamma brotten. Det kommer att ta innan nivåerna har etablerats genom praxis. Eftersom kränkningsersättningen är den största posten i ersättnings- beloppet kommer det att ha betydelse för kostnadsutvecklingen om man i praxis kommer fram till att ersättningen är beroende av om gärningsmannen har utfört gärningen med uppsåt eller oaktsamhet. På kort sikt gör vi bedömningen att den kostnadsökning som kan komma att drabba till följd av vårt förslag att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott kom- mer vara i den storleksordningen att den ryms inom såväl själva förvaltningsanslaget som inom befintligt anslag för brottsskade- ersättning. Även här bör kostnadsutveckligen emellertid följas upp när den nya lagstiftningen har varit i kraft . Övriga förslag till ändringar i 6 kap. Vår bedömning: Om våra övriga förslag till ändringar i 6 kap. genomförs kommer de att leda till ökade kostnader för , och Dom- stolar. Kostnaderna kan rymmas inom myndigheternas befintliga anslag. Våra övriga förslag om ändringar i 6 kap. , så som att ändra kapitlets struktur och tilldela brotten nya eller ändrade brotts- beteckningar, är sådana att de kommer att orsaka begränsade och tillfälliga kostnader för rättsväsendet. Ett förslag som under en något kommer att orsaka kostnader för såväl , som Domstolar är förslaget att ändra brottsbeteckningen för våldtäkt mot barn till sexuellt övergrepp. Eftersom det redan enligt gällande rätt finns ett brott som betecknas sexuellt övergrepp kom- mer myndigheterna vara tvungna att hantera denna brottsbeteck- ning i bl.a. sina mål- och ärendehanteringssystem för olika brott . Myndigheterna är dock vana vid att han- tera lagstiftning i olika versioner i sina system, vilket innebär att förslaget av det skälet inte kan förväntas bli mer kostsamt än andra lagändringar. Kostnaderna för att genomföra de övriga förslag om ändringar i 6 kap. som presenteras i betänkandet kan rymmas inom myndigheternas befintliga anslag. Vår bedömning: Den nya sexualbrottslagstiftningen kommer att ge upphov till behov av informations- och utbildningsinsatser för medarbetare inom , , Domstolar och samt behov av ändringar i brottskoder, målhanteringssystem, handböcker, infor- mationsmaterial och liknande för myndigheterna inom rätts- väsendet. Kostnaderna kan rymmas inom myndigheternas befintliga anslag. Den nya lagstiftningen kommer, utöver de ekonomiska konsekvenser som vi redogjort för ovan, att medföra ett behov av informations- och utbildningsinsatser för framför allt medarbetare inom Polis- myndigheten, , Domstolar och Brotts- offermyndigheten. Förslagen kommer även att medföra behov av ändringar i brottskoder, målhanteringssystem, handböcker, infor- mationsmaterial och liknande för de rättsvårdande myndigheterna. Kostnaderna för detta är inte mer omfattande än vid andra lag- ändringar och kan rymmas inom myndigheternas befintliga anslag. 9.3.3Förslagen om ändringar i lagen om målsägandebiträde Vår bedömning: Förslaget att prövningen av förordnande av målsägandebiträde ska ske när en förundersökning har inletts eller återupptagits i ärenden som rör sexualbrott kom- mer sannolikt att leda till ökade kostnader för rättsliga biträden. Det är emellertid förknippat med så stor osäkerhet att bedöma hur stor kostnadsökningen kan komma att bli att en sådan upp- skattning inte låter sig göras. Kostnaderna bedöms emellertid inte bli större än att de kan rymmas inom Domstolars befintliga anslag för rättsliga biträden. Sedan lag- ändringen varit i kraft bör konsekvenserna av förslaget emellertid återigen analyseras. Övriga förslag om ändringar i lagen om målsägandebiträde kommer att leda till vissa initiala kostnader för , och Domstolar. Dessa kostnader kan rymmas inom respektive myndighets befintliga anslag. Enligt gällande rätt ska ett målsägandebiträde utses för målsägan- den när en förundersökning om sexualbrott har inletts eller åter- upptagits och det inte är uppenbart att målsäganden saknar behov av ett sådant biträde. Detta innebär att det är i det närmaste obliga- toriskt att ett målsägandebiträde utses för nära nog alla målsägande som har anmält att de har utsatts för sexualbrott. Trots det har flera granskningar visat att målsägandebiträden ändå inte utses i den utsträckning som det är tänkt. Detta trots att förekomsten av målsägandebiträden också har visat sig vara en framgångsfaktor vid utredning av sexualbrott.4 Mot den bakgrunden har vi föreslagit en ändring i lagen om målsägandebiträde som har till syfte att ytterli- gare tydliggöra att målsägandebiträdet ska utses tidigare och mer frekvent än vad som sker . Det sagda innebär att den effekt som förslaget har till syfte att uppnå redan borde ha inträtt med dagens lagstiftning. Det skulle alltså kunna hävdas att förslaget inte innebär någon merkostnad för staten. Eftersom flera granskningar ändå har visat att lagen i praktiken 4 Se t.ex. , Utvecklingen av arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter, dnr A296.441/2013. inte följs i det här avseendet är det ändå vår bedömning att för- slaget kommer leda till ökade kostnader för staten. Hur stor kost- naden blir är mycket svårt att uppskatta. Det beror bl.a. på att det inte finns någon statistik över hur stor andel av målsägandebiträdena som förordnas vid just sexualbrott. Det finns inte heller någon statistik över hur snart efter att förundersökningen har inletts eller återupptagits som målsägandebiträden utses. Vad som däremot förefaller klart är att i de fall som når domstol tilldelas målsäganden ett målsägandebiträde i vart fall som senast när åtal väcks. Det sagda innebär att det är mycket svårt att uppskatta dels hur många fler förordnanden det kan bli fråga om, dels hur stor merkostnaden blir per ärende jämfört med . En annan osäkerhetsfaktor är att målsägandebiträdets ersättning i vissa fall när huvudförhandling har hållits kan komma att beräknas utifrån föreskrifter om brottmålstaxa för måls- ägandebiträde i tingsrätt och hovrätt DVFS 2015:8. Om brott- målstaxan är tillämplig innebär det i vissa fall att ersättningen för det arbete som målsägandebiträdet har lagt ned under förundersök- ningen inte utgår särskilt . Ersättningen beräknas i stället enligt den schablon som taxan bygger på. I vissa fall finns det dock utrymme för att överskrida taxan. Så är t.ex. fallet om målet har krävt avsevärt mer arbete än normalt. När det gäller mål om sexual- brott är det närmast regelmässigt så att ersättningen till målsägande- biträdet inte bestäms enligt taxan. Av den officiella statistiken över anmälda brott för fram- går att antalet anmälda våldtäkter mot vuxna och barn samt antalet anmälningar om sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning, sexuellt utnyttjande av barn samt sexuellt över- grepp mot barn totalt uppgick till 7 347 anmälda brott.5 Som an- getts ovan utses målsägandebiträde redan nu för de allra flesta målsägande i fall som når domstol i vart fall som senast i samband med att åklagaren väcker åtal för brott. Den kostnadsökning som kan följa av de förslag som lämnas i betänkandet beror därför fram- för allt på att förordnande av målsägandebiträde kommer att ske tidigare i processen än . 5 officiella statistik över anmälda brott , se /bra/brott-och-statistik/statistik/anmalda-brott.html (). Om man uppskattar att ett genomförande av vårt förslag skulle leda till att målsägandebiträde i snitt utses tidigare i hälften av de anmälda fallen (man antar då att målsägandebiträde redan nu utses direkt i övriga fall) skulle förslaget innebära att förordnandet tidigare- läggs i drygt 3 600 fall . Om kostnadsökningen som följer i snitt motsvarar ett merarbete om två timmars arbete och en timmes tidsspillan skulle förslaget leda till ökade kostnader med årligen.6 Kostnaden för målsägandebiträden kan emellertid också komma att öka till följd av att flera av de förslag som vi lämnar i betänkan- det, t.ex. om att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott och om bättre förundersökningar hos som en följd av att målsägandebiträde utses i fler fall, kan förväntas leda till att åklagare kommer att väcka åtal i fler fall. Av den officiella kriminalstatistiken framgår att det väcktes åtal för våldtäkt och grov våldtäkt mot vuxna och barn, sexuellt tvång, sexu- ellt utnyttjande av person i beroendeställning, sexuellt utnyttjande av barn samt sexuellt övergrepp mot barn i totalt 2 049 fall.7 Hur många fler åtal det kan bli fråga om som en konsekvens av just för- slaget om att målsägandebiträde ska utses i fler fall är dock omöjligt att uppskatta med någon grad av säkerhet. En sannolik effekt av den reform vi föreslår är dessutom, vilket vi har redogjort för ovan, att den kommer att leda till att fler anmäler brott. Även det innebär ett osäkerhetsmoment för beräkningsunderlaget. Slutligen finns det inga statistiska uppgifter för vad ett målsägandebiträde kostar per ärende i genomsnitt. Alla dessa faktorer medför att en uppskattning av den totala kostnadsökningen inte låter sig göras. Vår bedömning är att den kostnadsökning som kan uppstå till följd av förslaget att tydliggöra att prövningen av frågan om målsägandebiträde ska utses ska ske , på kort sikt kan rymmas inom Dom- stolars befintliga anslag för rättsliga biträden. Storleken på det an- slaget kan dessutom variera beroende på hur mål- tillströmningen till domstolarna ser ut och storleken på enskilda mål. Sedan lagändringen har varit i kraft bör konsekvenserna av förslaget återigen analyseras och utvärderas. 6För är timkostnadsnormen och för tidsspillan för är , se Rättshjälp och taxor 2016. 7Sveriges officiella statistik över handlagda brott , se /bra/brott-och-statistik/statistik/handlagda-brott.html (). uppnå den fulla potential som de förslag som lämnas i betänkandet kan förväntas ha är det emellertid angeläget att extra medel tillförs rättsväsendet i samband med reformen. De övriga förslagen om ändringar i lagen om målsägandebiträde, som bl.a. gäller skärpta krav på kompetens- och lämplighet hos de som utses till målsägandebiträden samt ändring av bestämmelsen om substitution av biträde, kan förväntas innebära vissa initiala kostnader för , och Domstolar. De kostnader som kan uppstå avser t.ex. uppdatering av informationsmaterial, handböcker och information till medarbetare om lagens ändrade innehåll. Förslaget att skärpa kraven på kompe- tens- och lämplighet kan vidare ge upphov till ökade kostnader för resor och tidsspillan genom att man, framför allt utanför storstads- områdena, kan behöva anlita ombud som har sin verksamhet på annan ort. Förslagen ger i övrigt inte upphov till ökade kostnader för staten eftersom de biträden som kommer att utses – och som det kommer att ställas högre krav på – arvoderas efter samma prin- ciper som . Kostnaderna för de åtgärder som nämnts ryms inom respektive myndighets befintliga anslag. 9.3.4Förslagen efter kommitténs granskning av rättsväsendets hantering av sexualbrott Vår bedömning: Förslagen att lämna uppdrag till Socialstyrel- sen, , , Åklagarmyndig- heten och Domstolar kommer att medföra ökade kost- nader för de berörda myndigheterna. Kostnaderna kan rymmas inom respektive myndighets befint- liga anslag. Efter vår granskning av hur rättsväsendet hanterar sexualbrott har vi lämnat förslag på ett antal uppdrag som vi menar att regeringen bör lämna till , , Polismyndig- heten, och Domstolar. Om myndig- heterna tilldelas dessa uppdrag kommer förslagen att innebära kostnadsökningar för respektive myndighet. I flera fall har företrä- dare för myndigheterna redan uppgett sig arbeta med eller ha planer på att arbeta med de frågor som uppdragen avser. att det i flera fall redan finns en beredskap för att hantera uppdra- gen inom ramen för befintliga anslag. Även i de fall där sådan beredskap inte finns menar vi att kostnaderna för att genomföra de uppdrag som föreslås inte är större än att de kan rymmas inom respektive myndighets befintliga anslag. 9.3.5Ekonomiska konsekvenser av övriga förslag Vår bedömning: De ändringar som genomförs till följd av våra förslag kommer inte att leda till annat än marginella kostnads- ökningar. Av författningsförslaget följer en del ändringar som bör genom- föras till följd av bl.a. förslaget att ge 6 kap. en ny struktur och att införa nya brottsbeteckningar. Vi gör bedömningen att dessa följdändringar inte kommer att leda till annat än margi- nella kostnadsökningar för staten eller enskild. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen ska kommittén redovisa konsekvenserna i betän- kandet (15 § kommittéförordningen). Om förslagen kan förväntas få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen utöver detta uppfylla de krav som följer av 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Av samma förordning följer också att kommittén ska göra en bedöm- ning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informa- tionsinsatser (6 § 7). 9.4.2Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Vår bedömning: De förändringar som vi har föreslagit kan för- väntas medföra positiva effekter för det brottsförebyggande arbetet. En grundtanke bakom att kriminalisera ett visst beteende måste vara att kriminaliseringen ska påverka människor på ett sådant sätt att de inte begår brott, dvs. att den ska ha en allmänpreventiv verkan. Allmänpreventionen sägs verka genom avskräckning, moralbild- ning eller moralförstärkning och genom vanebildning. Generellt är det dock svårt att härleda effekter av detta slag till specifika lag- ändringar.8 Vår bedömning är att förslagen om en ny sexualbrottslagstift- ning inledningsvis kommer att leda till att fler sexualbrott anmäls till . Det är emellertid inte troligt att en sådan höjning i så fall beror på att brottsligheten som sådan har ökat. I stället finns det anledning att anta att den debatt som kan komma att uppstå i samhället till följd av förslagen kommer leda till att fler rapporterar övergrepp, vilket då innebär att mörkertalet minskar. Förslaget att införa ett oaktsamhetsansvar för sexualbrott kan möjligen leda till att antalet utförda brott minskar genom att det bidrar till större aktsamhet vid sexuell samvaro. En förut- sättning för att den nya sexualbrottslagstiftningen ska leda till att antalet brott minskar är dock att en lagändring följs upp av utbild- nings- och informationsinsatser om sexualbrott och den nya lag- stiftningen. Hur stor effekten kan bli för brottsligheten är emeller- tid omöjligt att ha någon mer välgrundad uppfattning om. 8 Se t.ex. SOU 2010:71 s. 480. 9.4.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Vår bedömning: Förslagen i betänkandet kan förväntas ha en positiv effekt för att uppnå jämställdheten mellan kvinnor och män och mellan andra personer i samhället. Av regeringens jämställdhetsmål framgår att målet för jämställd- hetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Den fjärde punkten i jämställdhets- målet är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet.9 En del i detta är att bekämpa sexuellt våld. visar statistiken att av de som anmäler våldtäkt är kvinnor och av de som misstänks för brottet är män.10 Vårt förslag att ändra sexualbrottslagstiftningen så att gränsen mellan straffri och straffbar gärning dras vid om deltagandet i en sexuell handling varit frivillig eller inte bedömer vi som ett viktigt steg mot ett mer jämställt samhälle. Det beror inte i sig på att antalet fällande domar i mål om sexualbrott kommer att öka som en konsekvens av det förslaget. Det tror vi inte. Fler fällande domar kan däremot bli en konsekvens av vårt förslag att införa ett oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott. Utifrån en jämställdhetsaspekt är dock inte antalet fällande domar avgörande. Det som framför allt är viktigt är att det sexuella våldet i samhället minskar. Om förslagen genomförs och följs upp av utbildnings- och informationsinsatser i skolor och i samhället i övrigt bedömer vi det som troligt att förslagen – åt- minstone – kan leda till att normer och förhållningssätt till sexualitet och sexuell samvaro kommer att förändras så att färre sexualbrott genomförs. En annan aspekt på jämställdhet är att alla personer i samhället erhåller samma rättsliga skydd. Trots att sexualbrott oftast utförs mot kvinnor av män drabbas även män av sexuellt våld. Det finns dessutom personer med könsöverskridande identitet. Mörkertalet för såväl brott mot män som mot t.ex. HBTQ-personer är stort. Det har också visat sig att många HBTQ-personer upplever att det 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken.