sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Det innebär däremot inte, såsom vi ser det, att demokrati och mänskliga rättigheter inte fortsatt ska ses som ömsesidigt beroende av var- andra. Vi har också övervägt behovet av att en ny myndighet in- rättas med särskilt ansvar för att förverkliga demokratipolitiken. Vi anser dock att det inte är lämpligt att inrätta en sådan myndighet eftersom ansvaret för demokratipolitiken sammantaget bör ligga på det offentliga; kommuner, landsting, regeringen och befintliga stat- liga myndigheter. Däremot kan det finnas anledning att regeringen i instruktionen för någon eller några myndigheter ger ett tydligare uppdrag att främja och stödja demokratiutveckling. Om delaktighet och jämlikt inflytande Målet för demokratipolitiken ska uppnås genom konkreta delmål För att demokratipolitiken ska bli konkret och dessutom kunna följas upp finns det ett värde i att även delmål beslutas. Demo- kratipolitiken har tidigare förhållit sig till delmål. I propositionen Demokrati för det nya seklet föreslogs både en allmän målsättning, som utgjorde en långsiktig strategi, och fyra konkreta delmål. Rege- ringen klargjorde i skrivelsen Politik för en levande demokrati (Skr. 2013/14:61) att inriktningen för att förverkliga målet för demokratipolitiken skulle ha fem specifika utgångspunkter. På ett liknande sätt menar vi att delmål är en lämplig metod för att för- tydliga inriktningen i politiken. De kan underlätta en strukturerad uppföljning av politiken. Vi har inte valt att föreslå hur de konkreta delmålen bör formuleras, men menar att delmålen bör innehålla ett antal aspekter som finns beskrivna nedan. Ett delmål bör omfatta värdet av ett högt och jämlikt valdeltag- ande. För att uppnå ett sådant delmål behövs ett arbete för att främja valdeltagande och exempel på sådana insatser beskriver vi i kapitel 5. Vidare bör ett delmål avse en vital representativ demokrati. Det handlar om insatser för att förmå fler att engagera sig parti- politiskt och ta förtroendeuppdrag samt att skapa goda villkor för de förtroendevalda att utöva sina uppdrag. Det handlar också om att verka för att de folkvalda församlingarna bättre avspeglar samman- sättningen i befolkningen. Dessa frågor behandlar vi i kapitel 6, 7, 8 och 9 där vi ger flera förslag och rekommendationer för hur parti- väsendet kan vitaliseras, hur den sociala representativiteten kan förbättras och hur villkoren för de förtroendevalda kan förbättras. Vidare bör ett delmål avse frågan om alla individers lika och goda förutsättningar att delta, påverka och få insyn i det politiska besluts- fattandet mellan valen. För att uppnå detta delmål behövs både in- satser för att främja och underlätta individers engagemang mellan valen, på egen hand eller genom olika former av medborgar- sammanslutningar. Det handlar också om att underhålla, stärka och informera individer om de formella påverkanskanaler som finns, såsom folkinitiativ, medborgarförslag, medborgardialog, samråd, med- borgarråd eller remiss, vilka vi beskriver i kapitel 10, 11, 12, 13, 14 och 15. Det handlar också om att verka för att alla har förutsätt- ningar att delta, påverka och få insyn i beslutsfattandet. Om delaktighet och jämlikt inflytande Slutligen bör ett delmål handla om medvetenheten om demo- kratins grundläggande värderingar och ett samhälle motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Detta är frågor som vi enligt vårt direktiv inte har haft i uppgift att behandla, men som är viktiga för att demokratin ska vara långsiktigt hållbar. Utredningens förslag: En maktutredning tillsätts för att samman- ställa kunskap om hur maktförhållandena i det svenska samhället har förändrats sedan millenniumskiftet och för att analysera hur pågående samhällsförändringar kan påverka maktförhållandena . befinner sig i en process av stora samhällsförändringar. I kapitel 4 beskriver vi kortfattat några av de förändringar som vi menar kan påverka vår demokrati . Effekterna av globali- seringen, digitaliseringen, demografiska förändringar och klimat- krisen kommer troligen inom det närmsta decenniet att förändra samhället på ett mer djupgående sätt än vad vi bevittnat sedan det . Flera av dessa processer kommer ha en stor in- verkan på ekonomin, arbetsmarknaden och vår förmåga att upp- rätthålla dagens nivå av välfärd. Det finns också en risk att dessa förändringar påverkar livsvillkoren olika för olika delar av befolk- ningen. är detta globala förändringstendenser som kan vara svåra att påverka inom ramen för den nationella eller lokala demokratin. En situation kan uppstå där allt fler individer upplever en sådan maktlöshet att de inte tror att de kan påverka sin levnads- situation genom att delta i demokratins processer. Det är ett reellt hot mot demokratin. Vi har i enlighet med vårt uppdrag diskuterat vissa föränd- ringstendenser, men vi har inte haft utrymme att göra en djup- gående eller strukturerad analys. Vårt uppdrag är begränsat till att särskilt analysera individers möjligheter till delaktighet och inflyt- ande mellan valen och inte att analysera hur dessa samhällsför- ändringar påverkar maktrelationer i ett vidare perspektiv. Mot bak- grund av omfattningen och djupet av de samhällsförändringar vi bevittnar anser vi därför att det finns skäl att tillsätta en ut- Om delaktighet och jämlikt inflytande redning med uppgift att sammanställa kunskap om hur maktför- hållandena i det svenska samhället har förändrats sedan millennium- skiftet. Utredningen bör göra en analys av hur de förändringar som nämns ovan, globaliseringen, digitaliseringen, demografiska föränd- ringar och klimatkrisen, kan påverka maktrelationerna i samhället . Utredningen bör särskilt följa upp de analyser som gjordes av den förra maktutredningen (SOU 1990:44). Arbetet bör pågå och syftet ska vara att bidra med ett underlag som ger politiska beslutsfattare bättre förutsättningar att fatta långsiktiga och ändamålsenliga beslut för att möta de utmaningar som sam- hället och demokratin står inför . Sammantaget ska utred- ningen bidra till en hållbar demokrati. En bredare maktutredning tillsattes av regeringen , med uppdrag att analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika områden av det svenska samhället. Därefter har flera utredningar, kommittéer och kommissioner med bredare analys- uppdrag tillsatts, t.ex. –2000, Globali- seringsrådet 2007–2009 och 2011–2013. Vi menar att en maktutredning inte ska vara en statlig offentlig ut- redning. Vår bedömning är att statliga utredningar som får i uppgift att genomföra breda samhällsanalyser kan få svårt att upprätthålla sin självständighet eftersom de försöker få konsensus för den ana- lys som de gör. Vi föreslår att en utredning genomförs som ett mer omfattande forskningsuppdrag, med anslag att fördela medel för olika forskarrapporter. För att vara fristående och oberoende ska utredningen också vara befriad från att presentera konkreta förslag. Däremot ska en kommitté tillsättas för att hålla samman arbetet. Denna ska ha ett sekretariat med uppgift att fördela medel till olika forskare eller forskargrupper som ska genomföra forskning och analys inom ramen för den bredare uppgiften. Kommittén ska också fungera som en plattform för en tvärvetenskaplig diskussion. För att säkerställa att arbetet är oberoende, att det håller hög kvalitet och att olika och relevanta samhällsperspektiv blir belysta ska kom- mittén även ha en referensgrupp bestående av representanter från universitet, myndigheter, det civila samhället, kultursektorn och andra samhällsaktörer. Kommittén ska också ha i uppdrag att i slutet sammanställa en rapport som innehåller de olika perspektiv som lyfts inom ramen för utredningen. 4Demokratin och de stora samhällsförändringarna Utredningen har i uppgift att identifiera samhällsförändringar som kan påverka det demokratiska deltagandet . I den kortfattade omvärldsanalys som vi här nedan presenterar beskrivs några av de samhällsförändringar som vi menar kan påverka demokratin fram- över och som bör finnas med i analysen av de demokratiska reform- behoven. Vår beskrivning är av utrymmesskäl allmänt hållen. I den första delen av kapitlet beskrivs globala samhällsförändringar och i den andra delen belyser vi några nationella förändringstendenser. 4.1Globala samhällsförändringar som påverkar förutsättningarna för demokratin och vår omvärld står inför flera komplexa utmaningar. Effekterna av digitalisering, starkare internationalisering, demo- grafiska förändringar och klimathotet kan medföra mer djupgående samhällsförändringar än vad vi bevittnat sedan slut. Det är svårt att bedöma vad dessa kan innebära för demokratin som sådan. Vissa förändringar kan påverka demokratin direkt medan andra inverkar indirekt och dess- utom mera långsiktigt. innebär flera av de utmaningar som vi står inför att vi kommer behöva fatta svåra beslut rör- ande fördelningen av resurser. Att med demokratins mekanismer skapa konsensus bakom beslut som är nödvändiga för samhällets långsiktiga hållbarhet och utveckling är en utmaning inte bara för den politiska beslutsprocessen utan för hela vårt samhälle. Demokratin och de stora samhällsförändringarna En mer global ekonomi och den snabba utvecklingen av informa- tionsteknologin innebär en betydande förändring av förutsättning- arna för den svenska demokratin. Lägre transportkostnader och snabb informationsspridning leder till att produktionen av varor och tjänster är platsbunden i samma utsträckning som . Produktionen söker sig till den miljö som tillåter lägst pris eller bäst kvalitet, oavsett nationsgränser. Finansmarknaden är när- mast helt globaliserad. Rörelser på Shanghaibörsen påverkar i real- tid vad som händer i svensk ekonomi. Vi är alla delar av samma hav. påverkar globaliseringen maktrelationerna i samhället, i synnerhet mellan arbetstagare och arbetsgivare, och därmed demo- kratin som sådan. För människor med hög utbildning eller attraktiva kunskaper är möjligheterna att finna bra utkomst i andra länder betydande. Det lokala och globala flätas genom informationsteknologins nätverk och den cirkulära migrationen alltmer samman. Internationali- seringen av ekonomierna innebär att länders komparativa fördelar inte längre handlar om råvaror och geografisk belägenhet, utan i högre grad om kunskapsnivå och kultur. För del är låg korruption, bra genomsnittlig kunskapsnivå, en tradition av inter- nationalisering, låg konfliktnivå inom arbetsmarknad och politik för- delar. menar att demokratin främst levt inom national- staten.1 När nationsgränserna nu suddas ut måste demokratins for- mer analyseras. Med ett allt viktigare överstatligt beslutsfattande blir det också väsentligt att se hur icke-statliga organisationer (NGO) och andra transnationella aktörer skapar inflytande. har () blivit handlingsförlamat och fått en svagare roll globalt som aktörer med oklara mandat och utan demokratisk förankring eller demokratiska ambi- tioner fått större betydelse. Det av finansierade forskningsprogrammet bortom nationalstaten? Transnationella aktörer och globala styrformer pekar i sin samman- fattning på att det är positivt att flera röster kan göra sig hörda i globala frågor, men att det är nödvändigt med en kritisk granskning 1 , 1991. Demokratin och de stora samhällsförändringarna av de transnationella aktörerna.2 Enligt bl.a. lever vi ”i en värld där en snabbt växande mångfald och transnationella processer gör nationsgränserna mer ihåliga.”3 Innebörden är att de demokratiska institutionerna i har långt mindre möjligheter än tidigare att kunna fatta beslut som får reellt genomslag. Det beror både på att nationalstatsdemokratin i allt högre grad kom- pletteras med övernationella beslutande organ, men också på att produktionens rörlighet gör att möjligheten att få genomslag för nationellt motiverade regleringar och skatter blir mindre. Detta innebär i sin tur att möjligheten till politiskt ansvarsutkrävande blir mer diffus. Europeiska unionen (EU) är i detta sammanhang en aktör som kan värna de europeiska ländernas inflytande i den globaliserade ekonomin och verka för att demokratins grundläggande principer upprätthålls i . Däremot upplever en stor del av medborgarna i EU att de inte kan påverka eller ut- kräva ett ansvar av EU:s institutioner.4 För att förbli en legitim union som, med ett folkligt stöd, kan agera mot flera av de globala utmaningar som vi står inför är det viktigt att insynen i och ansvarsutkrävandet av EU stärks, men också att EU inte övertar sådana maktbefogenheter som bättre kan avgöras på en nationell eller lokal nivå, där medborgarnas förutsättningar att delta är bättre. Den enskilt största förändringsfaktorn i samhället sedan början av millenniumskiftet är enligt trendanalys utveck- lingen av internet och digitaliseringen.5 Flera forskare talar om att vi just nu befinner oss i en s.k. inflexionspunkt, dvs. ett tillfälle då utvecklingen av den digitala tekniken kommer börja ta ett kraftigt språng framåt. Vi håller på att träda in i vad som kallats den andra maskinåldern.6 Beräkningskraften eller komplexitetsnivån i den digi- tala tekniken har enligt Moores lag fördubblats och beräknas fortsätta att fördubblas i vår närtid. 2Transdemos, 2015. 3Rojas, 2000, s. 7. 4Alvater, 2015. 5Kansliet för strategisk analys, 2014. 6Brynjolfsson & McAffe, 2014, s. 16 f. Demokratin och de stora samhällsförändringarna Eftersom tekniken redan är så avancerad innebär det att utveck- lingssprånget blir gigantiska. Det gäller både datorkraften i sig, liksom mängden information som digitaliseras och utbyts via internet. tolvdubblades världens internettrafik. av all data som producerats i mänsk- lighetens historia har kommit till . Sammantaget kommer denna utveckling att förändra vår intellektuella kapacitet på samma sätt som ångmaskinerna förändrade vår fysiska förmåga under 1800-talet.7 Enligt sociologen innebär den accelererade utveck- lingstakten att vår uppfattning av tid förändras. Det blir svårare för beslutsfattare att planera och fatta beslut när framtiden rasar över oss och samtiden allt snabbare blir del av det förflutna. Denna tempoökning kan göra det svårare för var och en att delta i de demokratiska processer som utformar samhället. Det kan leda till upplevelser av maktlöshet och alienation.8 Det finns också en risk att samhället blir mer polariserat då vissa grupper inte kommer hinna skaffa sig kunskap om den nya tekniken medan andra kommer att verka för att motarbeta teknikutvecklingen. Teknikutvecklingen har omskapat våra kommunikationsvanor i grunden. På mindre än har den del av den svenska befolk- ningen som använder internet ökat från runt 50 till över 80 procent.9 Från att tidigare främst varit ett medium för spridning och inhämtning av information genom webbplatser och e-post är internet en interaktiv mötesplats. är fem miljoner svenskar facebook-användare och enligt är sociala medier den främsta platsen för socialt umgänge för unga.10 När olika rela- tionsmönster frigör sig från geografiska och sociala platser föränd- ras också individuella och kollektiva identiteter. Detta har bl.a. betydelse för politiska attityder, partiidentifikation och social sam- manhållning. Internet har också gjort det enklare för var och en att ta del av och sprida information och åsikter och har gett upphov till en ny arena för demokratiska samtal. Detta har givetvis stor betyd- else för opinionsbildningen, det politiska deltagandet och dialogen mellan väljarna och valda. har digitaliseringen haft stor 7ibid, s. 81. 8Hartmut, 2014. 9Findahl, 2011. 10Svensson, 2014. Demokratin och de stora samhällsförändringarna påverkan på medieutvecklingen och förutsättningarna för den gransk- ande journalistiken. I ett globalt perspektiv har den digitala tekniken revolutionerat förutsättningarna för demokratin. har nära hälften av världens sju miljarder människor tillgång till internet. Internet har gjort det svårare för makthavare att undanhålla fakta som det har blivit enklare för enskilda personer att sprida uppgifter om miss- förhållanden, övergrepp och maktmissbruk. Med internet blir lokala händelser globala, vilket t.ex. var tydligt under den arabiska våren. har internet skapat en möjlighet för makthavare att över- vaka medborgare. är det enbart i ett av tre länder där med- borgarna kan surfa helt fritt utan politisk censur. I , och större delen av den muslimska världen är internet föremål för omfattande censur.11 Den övervakning som sker i demokratiskt utvecklade länder, i synnerhet , har skadat förtroendet för det öppna samhället i sig, men också för internet som en mötesplats för fri åsiktsbildning. Hur friheten på nätet utvecklas framöver kom- mer att ha avgörande betydelse för demokratins utveckling globalt. Den kanske mest övergripande utmaningen för vårt samhälle är klimathotet. Det är en fråga om hela vår civilisations överlevnad. Klimathotet innebär inte ett hot för demokratin, men kommer att kräva beslut som innebär svåra avvägningar mellan olika välfärdsbehov. Detta kommer i sig att vara en stor utmaning för demokratin. Enligt FN:s klimatpanel skulle ett misslyckande med att nå klimatmålen på en tvågradig temperaturökning leda till en instabil och reducerad livsmedelsproduktion, välfärdsminskning, försämrad folkhälsa och ökad migration.12 Den mest spridda upp- skattningen av den klimat- och miljörelaterade migrationen uppgår till cirka 200 miljoner människor , vilket är nära en för- dubbling från antalet migranter i dag.13 Konsekvenserna av klimat- förändringarna kan bli en grogrund för politisk oro och instabilitet och därmed bli en utmaning för demokratin. 11Freedomhouse, 2015. 12Intergovernmental Panel on Climate, 2014. 13Mobjörk & , 2011. Demokratin och de stora samhällsförändringarna hotet innebära att olika grupper i samhället förenas runt en gemen- sam utmaning, vilket kan bidra till att vi kan överkomma konflikter som har sin utgångspunkt i ideologi eller identitet. Alltsedan efterkrigstiden har demokratin gradvis spridits till fler länder. Den sista stora vågen av demokratisering skedde efter Berlin- murens fall då ett flertal östeuropeiska länder utvecklade demo- kratiska institutioner. Enligt tidskriften demokrati- index stannade dock den demokratiska utvecklingen upp och har därefter varit på tillbakagång.14 Den demo- kratiska stagnationen har varit synbar såväl i de nya demokratierna i östländerna som i västländer med en lång demokratisk tradition. I en rapport deklarerade att står inför den värsta demokratikrisen sedan det slut.15 Den arabiska våren som inleddes med de folkliga protesterna i , ingav hopp om en demokratisering i Nord- och . Tyvärr har denna folkliga resning främst resulterat i instabilitet och våld. Den amerikanske statsvetaren menar att bakslagen för demokratin kan förklaras av ur- holkade statsmakter. Bara stabila institutioner kan bygga en funge- rande stat och ett rättsystem.16 Detta har i många av de nya demo- kratierna inte kunnat uppfyllas. En av efterkrigstidens viktiga tänkare, , har pekat på de industrialiserade demokratiernas dilemma i den globaliserade ekonomin: ”För att förbli konkurrenskraftiga på den växande världsmarknaden måste demokratierna vidta åtgärder som stärker sammanhållningen i det civila samhället.”17 Dahrendorf menar att de västliga demokratierna har blivit framgångsrika och stabila därför att de har lyckats förena välstånd, social sammanhållning, rättssäkerhet och politisk frihet. När nu flera ekonomiska gränser rivits kan dessa värden komma att stå i motsats till varandra. Det gäller främst sammanhållning kontra ekonomisk frihet, men be- 14The Economist Intelligence Unit, 2015. 15Council of Europe, 2014. 16Fukuyama, 2014. 17Dahrendorf, 1997. Demokratin och de stora samhällsförändringarna hovet av resolut beslutsfattande i en mer komplicerad och dra- matisk omvärldssituation kan också utgöra en grogrund för krav på ett mer auktoritärt styre. Ett problem i sammanhanget är att en stor del av dagens yngre generation upplever att de kommer att få det socialt eller ekonomiskt sämre ställt än sina föräldrar. En svag framtidstro tillsammans med en oförmåga hos politiska ledare att skapa en ideologisk berättelse som samhället i sin helhet kan an- sluta sig till leder till att stora grupper inte upplever sig som delaktiga. Det kan ge utrymme för en politik som grundar sig på känslor snarare än i lösningar på reella samhällsproblem. Ökad konfliktnivå och en osäkrare omvärld Globalt sett står demokratin inför en mer komplex säkerhets- politisk situation än vad den gjorde 2000. Attacken mot innebar en ny och mer instabil världsordning. Kampen mot terrorismen har medfört att motsättningarna har ökat globalt, men också att respekten för de mänskliga rättigheterna försvagats.18 De konflikter som präglar och (), från till och , är bland de värsta tragedier som drabbat mänskligheten sedan millenniumskiftet och utvecklingen har drabbat kvinnor extra hårt.19 Detta får effekter också för och . Antalet män- niskor på flykt är på en historiskt hög nivå och många söker sig till . Flyktingströmmen kan stimulera till humanism och inspi- rera till ett gemensamt engagemang genom t.ex. frivilligarbete och uttryck för medmänsklighet. skapar immigrationen utmaningar för välfärdsstaten och ger upphov till frågor om identi- tet, solidaritet och sammanhållning. Det kan påverka demokratin genom att grundläggande rättigheter ifrågasätts och att nya ideolo- giska skiljelinjer uppstår i politiken. Utvecklingen i har också bidragit till fram- växten av islamistisk extremism runt om i . Enligt Säkerhets- polisen har fler än hundra personer rest från till eller och anslutit sig till islamiska staten och al-Qaidainspirerade 18Human Rights Watch, 2012. 19Human Rights Watch, 2014. Demokratin och de stora samhällsförändringarna grupper.20 Attentat med extremistiska förtecken, som terrordåden i , innebär påfrestningar för demokratin. De utma- nar det öppna samhället som sådant och skapar polari- sering och intolerans. De kan ge upphov till oro och rädsla som kan leda till att det i samhället efterfrågas inskränkningar av fri- och rättigheter till förmån för den nationella säkerheten. Denna utveck- ling utgör en särskild grogrund för de främlingsfientliga och höger- extremistiska rörelser som växer sig starkare på flera håll i , också i Sverige.21 Detta kan växa till ett direkt hot mot demokratin. För närområde är det dessutom oroande att har utvecklats till en auktoritär stat med militära ambitioner. En ny ekonomisk realitet har utvecklingen av den globala ekono- min medfört en välståndsökning som på bara lyft fler människor ur fattigdom än tidigare. Ut- vecklingen har framför allt kommit personer i till del, men fattigdomen har också minskat i de flesta afrikanska och latinamerikanska länder. Trots den globala välfärdsökningen och den minskade fattigdomen har inkomstskillnaderna i världen ökat kraftigt. Enligt tankesmedjan äger den rikaste procen- ten av jordens befolkning 65 gånger mer än den fattigaste hälften.22 Enligt den rapport om globala risker som publicerar inför det årliga mötet i anges de växande ekono- miska klyftorna som den största globala risken vid sidan av klimat- krisen.23 I är inkomstskillnaderna i en internationell jäm- förelse små, men de växer snabbast av samtliga europeiska OECD- länder. Enligt var andelen individer i relativ fattigdom i () mer än dubbelt så hög som 1995 (4 pro- cent).24 Det är framfört allt inkomster av kapital som gjort att de rikaste dragit ifrån, men också att lönerna för lågkvalificerade yrken inte utvecklats i samma takt som högkvalificerade. 20Säkerhetspolisen, 2014. 22Oxfam, 2014. 23World , 2015. 24OECD, 2013. Demokratin och de stora samhällsförändringarna för kan teknikutvecklingen dess- utom leda till att runt hälften av alla dagens arbeten automatiseras inom 20 år.25 Robotiseringen och utvecklingen av 3D-skrivare är två faktorer som påverkar denna utveckling.