sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Det som är dagens motvindar kan därför bli morgondagens medvindar när det gäller innovationer. De länder som har förmågan att utveckla eller ta till sig morgondagens innovationer kommer därför ha bättre förutsättningar att upprätt- hålla en högre materiell standard. Faktaruta 1.1 Har de banbrytande innovationerna tagit slut? En sammanfattning av den internationella debatten. Internationellt pågår en debatt om förutsättningarna för lång- siktig produktivitetsutveckling i ekonomiskt avancerade länder. Denna debatt handlar i stor utsträckning, men inte uteslutande, om vilken betydelse innovationer och ny teknologi kan spela . Debatten sker mot bakgrund av att den trendmässiga produktivitetstillväxten avtagit under den Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 senaste tioårsperioden jämfört med den närmast föregående tioårsperioden. Den produktivitetsutveckling som faktiskt observeras är knappast en harmonisk och kontinuerlig process. Produktivite- ten kan variera över betydligt längre cykler och leda till utdragna perioder av både låg och plötsligt accelererande tillväxt. Såväl nationalekonomisk som ekonomisk-historisk forskning ger stöd för att investeringar i ny teknologi i syfte att ta fram nya produkter visserligen leder till högre produktion (BNP) och produktivitet på lång sikt, men kan ge upphov till stora svängningar i produktiviteten och till och med sjunkande produktivitet när innovationerna införs. Helpman och Trajtenberg (1998) menar att s.k. genom- brottsteknologier (general purpose technologies, GPT)6 kräver helt nya insatsvaror- och tjänster. Forskning och utveckling av dessa nya insatsvaror- och tjänster tar betydande resurser i anspråk och dessutom måste man uppnå en viss kritisk massa i användningen av den nya GPT:n innan det kan bli lönsamt för företag att börja använda den. Detta gör att det kan uppstå betydande tidsförskjutningar mellan att GPT:n upptäcks och tills den börjar användas på bred front. Under den tiden minskar produktion och inkomster eftersom resurser måste avsättas för framtagandet och utvecklingen av GPT:n. Syverson (2013) visar att det normala mönstret för produk- tivitetsutvecklingen är att den kan vara både svag (om än positiv) och ”guppig” i början av en teknologisk revolution. Produktivitetsutvecklingen i samband med elektrifieringen var först ganska svag under den därpå följande trettioårsårsperioden för att sedan ta ordentlig fart. Syverson konstaterar att samma mönster kan skönjas när det gäller . Med andra ord kan de positiva effekterna av IKT-utvecklingen snarare ligga framför än bakom oss. Basu och Fernald (2006) visar att det kan finnas en betydande eftersläpning mellan investeringar i informations- och kommunikationsteknologi (IKT) och effekterna på produk- 6 Genombrottsteknologier, GPT, kan definieras som en teknologisk innovation, vilken påverkar produktion eller innovationer i många sektorer i ekonomin (Bresnahan och Trajtenberg, 1995) Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Eftersläpningen kan uppgå till mellan 5–; produktiviteten sjönk när IKT:n utvecklades och infördes på grund av kostnader för att införa och ställa om till den nya teknologin. Detta ger också stöd för att den andra generation- ens IKT-utveckling, som handlar mer om mjukvara, användar- vänlighet och hantering av stora datamängder, ännu inte har synts till fullo i produktivitetsutvecklingen. De som har en pessimistisk syn på implikationerna för fram- tiden av de senaste årens minskade produktivitetstillväxt hävdar, om än med något olika utgångspunkter, att världen nu tycks ha tömt den tidigare välfyllda poolen av idéer och innovationer som byggts upp under, och närmast efter, den industriella revolutionen. (2014) menar att det tillväxtunder som världen upplevt under de senaste två hundra åren snarare är resultatet av en, stor teknologivåg, än en sekvens av på varandra följande, mindre teknikunder. , och andra som delar (om än i olika utsträckning) hans pessimistiska syn, menar vidare att nya innovationer kommer att genereras, men att dessa kommer att ha långtifrån samma fundamentala effekt på världsekonomin som elektriciteten, förbränningsmotorn, tele- fonen och andra av de stora världsinnovationerna. Även Cowen (2011) menar att framför allt redan plockat de ”lågt hängande frukterna” som utgjorde basen för den tillväxtökning som ägt rum under framför allt : tillgången på fri mark, de teknologiska genombrotten –1940 samt många ungdomar med låg eller ingen utbildning. En annan ansats till att förklara den trendmässiga nedgången i produktivitetstillväxten görs av (2002). Han menar att de viktigaste faktorerna för att förklara tillväxten i per capita- inkomster i –1993 (på ) var en ökad FoU-intensitet och ökad utbildningsnivå. Dessa produktionsfaktorer kan inte fortsätta att växa i all oändlighet, åtminstone inte utan att det kommer någon ny produktionsfak- tor som möjliggör fortsatt hög tillväxttakt, vilket förklarar nedgången i per capita-inkomsterna . De forskare och debattörer som har en mer positiv syn på innovationsutvecklingen menar i stället att nedväxlingen i produktivitetsutvecklingen huvudsakligen är konjunkturell och Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 intimt kopplad till finanskrisens för- och efterspel; först genom felinvesteringar i sektorer med låg produktivitetstillväxt, exempelvis byggsektorn, och, när finanskrisen väl bröt ut, som en följd av det kraftiga och breda fallet i företagens kapacitets- utnyttjande. Detta leder i sin tur till att investeringar i bred mening, dvs. även i FoU, skjuts snarare än att helt utebli. Nordhaus (2004) har studerat orsakerna till inbroms- ningen i produktivitetstillväxten i genom att analysera detaljerade branschdata. Han kommer fram till att cirka två tredjedelar av nedgången i produktivitetstillväxt kunde hänföras till branscher som på ett eller annat sätt var relaterade till olje- och energisektorn. Översätts dessa resultat till nutid är det mycket troligt att en väsentlig del av den svaga produktivitetsutvecklingen efter finanskrisen hänger samman med en svag utveckling i vissa sektorer snarare än en allmänt svag utveckling på grund av för låga teknologi- investeringar. Nordhaus pekar också på att utslagningen i krisdrabbade branscher frigjorde resurser som kunde användas inom andra, mer produktiva branscher, vilket banade vägen för en mer gynnsam utveckling av produktiviteten . Andra, optimistiska bedömare menar att den låga produk- tivitetstillväxten visserligen kan sammanhänga med en period där effekterna av tidigare teknologiska landvinningar, främst kopplade till IKT, kan ha ebbat ut men att nya, liknande teknologisprång står för dörren. Teknikoptimisterna framhåller också att det pågår mycket forskning och utveckling inom helt nya teknologifält så som interaktionen mellan människa och maskin, artificiell intelligens och materialutveckling (se t.ex. Brynjolfsson och McAfee, 2014). En annan möjlighet är att avkastningen på innovationer ökar i takt med att allt fler länder integreras i världsekonomin och fattigdomen minskar. Genom att marknaden för innovationer växer, blir det också mer lönsamt att genomföra innovationsprojekt, inte minst för länder med liten hemmamarknad som . Det finns även argument för att den fulla potentialen av innovationer inte tagits tillvara inom tjänstesektorerna, inklusive inom offentliga verk- samheter. Det finns även stöd för att vissa marknader, trots de omfattande avregleringarna av olika produktmarknader och Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt tidigare statsägda monopol, som ägt rum inom de senaste två decennierna, alltjämt kännetecknas av betydande inträdeshinder och andra regleringar (Koske m.fl., 2014).7 1.2FoU, innovationer och produktivitet – ett komplext samband 1.2.1FoU och innovationer viktiga för tillväxten på lång sikt En utgångspunkt för denna bilaga är att FoU och innovationer har stor betydelse för produktivitetstillväxten på . Det finns en omfattande nationalekonomisk forskning om sambandet mellan FoU, innovationer och produktivitetstillväxt. Däremot finns det inte, främst p.g.a. betydande mätproblem, så mycket forskning om de direkta effekterna av innovationer, t.ex. på produktivitets- tillväxten. Den teoretiska nationalekonomiska tillväxtforskningen har gått från att betrakta innovationer och teknologisk utveckling som visserligen en viktig, men i allt väsentligt ”exogen” faktor som inte kan förklaras (Solow, 1956), till att företagens och entrepre- nörernas beslut om att investera i FoU och starta innovations- projekt beror av hur lönsamma dessa investeringar är (t.ex. Aghion och Howitt, 2009). har det vuxit fram vad som ofta benämns som en ny-schumpeteriansk tillväxtteori inom den makroekonomiska tillväxtforskningen. Dessa teorier formali- serar den österrikiske nationalekonomen teorier om kreativ förstörelse (creative destruction), dvs. en process genom vilken nya innovationer ersätter gamla teknologier (t.ex. Aghion, Akcigit och Howitt, 2013). Inom den ny- schumpeterianska tillväxtteorin har det utvecklats ett teoretiskt ramverk genom vilket det går att analysera frågor som vilka som vinner och förlorar på innovationer och vad vinsterna blir för 7 har utvecklat ett index som mäter graden av regleringar på produktmarknaderna i medlemsländerna. Separata index finns också för hinder för entreprenörskap, hinder för handel och utländska direktinvesteringar samt för statskontrollerade företag. hade det övergripande indexet för produktmarknadsregleringar fallit med , vilket kan ses som en indikation på takten i avregleringarna. Mest hade indexet för hinder för handel och utländska direktinvesteringar minskat: ca -. Index för statskontrollerade företag hade minskat med medan index för hinder för entreprenörskap hade minskat med . Se Koske m.fl. (2014). Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 Både avkastningen på innovationer och hur denna fördelas mellan olika grupper beror av faktorer så som äganderätt, konkurrens och öppenhet. Det ny-schumpeterianska ramverket öppnar också upp för att innovationernas bestämnings- faktorer – och därmed deras avkastning – kan skilja sig åt samt mellan länder och branscher. Vid sidan av att det har utvecklats nya teoretiska ansatser för att försöka förklara sambandet mellan FoU, innovationer och produktivitetstillväxt, har den empiriska forskningen tagit stora kliv. Dessa kliv har bland annat möjliggjorts tack vare ökad tillgång på mikrodata över företagens FoU-investeringar och innovations- aktiviteter. Den empiriska forskningen, som inte är helt entydig i sina slutsatser, ger vid handen att investeringar i FoU och innovativ verksamhet är av stor betydelse för den långsiktiga produktivitets- tillväxten (se faktaruta 1.2). Forskningslitteraturen visar också att den samhällsekonomiska avkastningen på FoU-investeringar är väsentligt högre än den företagsekonomiska. Figur 1.1 redovisar ett samband mellan tillväxten i multifaktor- produktivitet (MFP, motsvarar totalfaktorproduktivitet)8 och FoU-intensitet i ett antal – 2010. 8 Med multi- eller totalfaktorproduktivitet avses den tillväxt i produktionen (för- ädlingsvärdet) som inte kan hänföras till ökade insatser av produktionsfaktorerna kapital och arbete. Vid beräkningar av multi- eller totalfaktorproduktiviteten kan även andra kapitalslag såsom finansiellt kapital eller humankapital inkluderas. Multi- eller totalfaktorproduktivitet brukar därmed sägas mäta teknologisk utveckling eller innovationsintensitet. Multi- eller totalfaktorproduktiviteten mäts vanligen som en residual och kan därför även fånga upp andra faktorer än teknologisk utveckling eller innovationer, t.ex. strukturomvandlings- effekter eller mätfel. Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Figur 1.1 Samband mellan MFP-tillväxt och FoU-intensitet i 20 OECD- länder, genomsnitt 1995–2010, procent -0,5 Den genomsnittliga MFP-tillväxten –2010 har räknats ut med hjälp av det geometriska medelvärdet för perioden, eftersom anger årlig MFP-tillväxt i förhållande innan. Den årliga FoU-intensiteten är hämtad från databas (/BNP) och genomsnittet för hela perioden uträknat genom summan av respektive års FoU-intensitet dividerat med antalet år. Källa: Productivity Statistics och and Technology Indicators. Sambandet, som inte ska tolkas som ett orsakssamband, ger vid handen att länder som är mer FoU-intensiva också har haft en högre produktivitetstillväxt. Men det framgår också att FoU- intensiteten på intet sätt är den enda faktorn som förklarar varför vissa länder uppvisar högre tillväxt i multifaktorproduktiviteten. och är två illustrativa exempel på länder som har haft en betydligt högre produktivitetstillväxt än vad som kan förväntas givet FoU-intensiteten i länderna.9 uppvisar en produktivitetstillväxt ungefär i paritet med vad som förväntas givet FoU-intensiteten. Ett annat sätt att försöka ringa in den ekonomiska betydelsen av innovationer och teknologisk utveckling för produktivitets- tillväxten är att beräkna hur stor andel av produktivitetstillväxten som förklaras av totalfaktorproduktiviteten (multifaktorprodukti- viteten). Figur 1.2 visar bidraget till den genomsnittliga årliga till- 9 Exkluderas dessa två länder från figuren stiger förklaringsgraden av FoU-intensitet på MFP-tillväxt från till . Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 växten i arbetsproduktivitet av dels ökad MFP-tillväxt, dels ökad kapitalintensitet (kapitalfördjupning) –2011. ökade tillväxten i arbetsproduktiviteten i till i genomsnitt strax . Figur 1.2 Genomsnittlig årlig tillväxt av arbetsproduktiviteten och dess komponenter i 20 1995–2011, procent ES DK BE CH NZ CA AT AU FI UK PT SE US IE KR Källa: Compendium of Productivity Indicators 2013. har haft en jämförelsevis snabb produktivitetstillväxt . Det som utmärker den svenska produktivitets- tillväxten är att den, i större utsträckning än i andra länder, drivs av multifaktorproduktiviteten snarare än av att arbetskraften kontinu- erligt får mer kapital att arbeta med (s.k. kapitalfördjupning). Nästan två tredjedelar av tillväxten i arbetsproduktiviteten utgörs av multifaktorproduktiviteten och ungefär en tredjedel av tillväxten utgörs av kapitalfördjupning. Detta kan jämföras med genom- snittet för övriga länder i figuren, där bidraget av multifaktor- produktiviteten motsvarar drygt en tredjedel. En hög andel av tillväxten som drivs av totalfaktorproduktiviteten kan indikera att teknologisk utveckling och innovationer är av stor betydelse för långsiktig tillväxt. Utöver investeringar i FoU, är även investeringar i annat s.k. immateriellt kapital betydelsefullt för produktivitetstillväxten. Detta kapital inkluderar värdet av design, datormjukvara och artistiska uttryck (filmer, radio, TV, böcker etc.) samt ekonomisk kompetens i form av företagsutbildning och lednings- och organisationsförmåga (m.fl., 2013). (2009) visar Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt exempelvis att företagens investeringar i immateriellt kapital, i synnerhet i FoU, gav ett stort bidrag till tillväxten i arbets- produktivitet och . Betydelsen av dessa investeringar är också viktigare i än i de flesta andra , vilket framgår av figur 1.3. Svenska företags investeringar i immateriellt kapital uppgår till av förädlingsvärdet. Bara har en högre investerings- nivå: . Investeringar i immateriellt kapital i 21 2010, KR PT AU LU IE CZ AT JP DE CA UK BE DK FR SE US Data är eller senast tillgängliga år. Källa: Economics Surveys: . Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 Faktaruta 1.2 Empiriska studier av sambandet mellan FoU, innovationer och produktivitet Ekonomer har försökt att uppskatta den kvantitativa betydelsen av FoU-investeringar, både de som företagen gör och de som sker i offentlig regi inom exempelvis universiteten, i termer av ökad produktivitetstillväxt. Mer specifikt handlar det om att försöka uppskatta hur mycket total- faktorproduktiviteten – en approximation av den teknologiska utvecklingen – påverkas om företagens eller ländernas FoU- insatser ökar. Ansträngningarna att uppskatta sambandet mellan FoU och produktivitet har genererat en stor litteratur.10 Denna litteratur spänner över olika tidsperioder, länder och branscher. De skiljer sig också åt när det gäller val av empiriska metoder och data. Trots att litteraturen, av dessa skäl, är spretig går det ändå att dra vissa slutsatser om hur variationer i näringslivets FoU kan förväntas påverka produktivitetstillväxten: –är mer produktiva än i övrigt lika företag (t.ex. CBO, 2005). Den företagsekonomiska av- kastningen på ytterligare en investerad ”FoU-krona” är mellan , vilket är i paritet med eller högre än för ”traditionellt” realkapital.11 –Branscher som har högre FoU-stock eller högre FoU- intensitet har högre totalfaktorproduktivitet än andra branscher (Ortega-Argilés, och , 2011). Variationen mellan branscher är dock påtaglig och mycket tyder på att det framför allt är vissa FoU-intensiva branscher som driver resultaten. –Överspillningseffekterna av FoU är stora, dvs. nya idéer och metoder som uppstår i ett företag begränsas inte endast till det specifika företaget utan kommer även andra företag till del. Detta gör att den samhällsekonomiska avkastningen av 10CBO (2005), , Mariesse och Mohnen (2010) och (2013) är exempel på utförliga sammanfattningar av de empiriska studierna av avkastningen på FoU på både företags- och landnivå. 11Det är rimligt att avkastningen på FoU-investeringar är högre än för traditionellt real- kapital eftersom FoU-projekt i allmänhet är mer riskfyllda. Fördelningen av avkastningen på FoU-projekt är mer skevt fördelad ”åt vänster” jämfört med avkastningen på andra investeringar. Detta förhållande beror på att det finns många fler misslyckade FoU-projekt än andra investeringsprojekt. Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt investeringar i FoU och annat kunskapskapital är betydligt högre än den företagsekonomiska – ungefär 3–4 gånger så hög (Wieser, 2005). –Länder som har högre FoU-stock eller högre FoU-intensitet har högre produktivitet än länder med lägre FoU-stock/- intensitet när hänsyn tas till andra faktorer som påverkar produktivitetstillväxten på lång sikt (t.ex. Guellec och , 2001; , och , 2013 och Westmore, 2013). –Överspillningseffekter sker även mellan länder (t.ex. Coe och Helpman, 1995 och , Luintel och Theodoridis, 2010). Institutionella faktorer, såsom utformning av patentskydd och kvalitet på högre utbildning, tycks påverka i vilken utsträckning länder kan tillgodogöra sig den utländska FoU- stocken (Coe, Helpman och Hoffmaister, 2009). –Länder som ligger längre ifrån teknologifronten växer snabbare än länder närmare teknologifronten.12 En högre produktivitetstillväxt i det teknologiledande landet drar också med sig tillväxten i de länder som ligger längre ifrån teknologifronten (t.ex. Westmore, 2013). –Företagsstrukturen och hur lätt produktionsresurser reallo- keras från mindre innovativa företag och branscher till mer innovativa sådana, spelar stor roll för produktivitetstillväxten på lång sikt (, Haltiwanger och Krizan, 2001). Små, nya företag som genererar nya, radikala innovationer är särskilt betydelsefulla för produktivitetstillväxten (Akcigit och , 2010). Däremot finns det inget som säger att vare sig små eller nya företag i sig är tillväxtmotorer (Maliranta och Mätäänen, 2013). –Offentligt finansierad FoU är i många studier (men inte alla) betydelsefull för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen (t.ex. Guellec och van Pottelsberghe, 2004; Jaumotte och Pain, 2005; Luintel, och Theodoridis (2010); Westmore, 2013). Det är svårt att dra entydiga slutsatser om den direkta effekten av offentligt utförd (grund-)forskning 12 Se förklaring s. 36. Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 Det finns troligen andra, indirekta kanaler genom vilken offentligt utförd FoU har en (positiv) effekt på totalfaktorproduktiviteten, t.ex. genom att komplettera företagens FoU eller genom att tillgängliggöra nya metoder som kan användas i företagen tillsammans med den kvalificerade arbetskraft som universitet och högskolor utbildar. Det kan också vara så att offentligt utförd forskning påverkar produktivitetstillväxten med mycket stor efter- släpning, vilket gör att effekterna av sådan forskning kan vara svåra att mäta. Sambandet mellan FoU, innovationer och produktivitetstillväxt är komplext. Det påverkas av många faktorer både inom och utanför de aktörer – såväl offentliga som privata – som fattar de avgörande besluten om hur mycket resurser som ska läggas på FoU och innovationer. Dessutom skiljer sig förutsättningarna för att investera i FoU och att utveckla innovationer åt beroende på bransch. Den tankeram som kommer användas i bilagan utgörs av vad som kan kallas en ”FoU-produktivitetskedja”. Denna kedja kan sägas bestå av tre länkar, vilka illustreras i figur 1.4. Bilaga 8 till LU15 Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Figur 1.4 En stiliserad beskrivning av innovationsprocesser i näringslivet (”FoU-produktivitetskedjan”) -FoU utförd i offentlig sektor -Fiskala incitament för att bedriva FoU stock (ej patent) - Öppenhet/handel - Arbetsrätt/Arbetsskydd - Patent och immaterialrätt Källa: Modifiering av Westmore (2013). Den första länken handlar om de faktorer som avgör varför FoU- investeringar kommer till stånd i företagen. Företagens FoU-beslut påverkas av betingelser kopplade till ett lands näringslivsstruktur och allmänna ekonomiska villkor, men också av mer direkt FoU- relaterade faktorer som tillgång på produktionsfaktorer (främst kvalificerad arbetskraft), eventuella skatteförmåner eller subvent- ioner, samt hur utvecklad och väl fungerande den offentligt finansierade och utförda forskningen är. Den andra länken i FoU-produktivitetskedjan handlar om hur FoU-investeringar (både privata och offentliga) omsätts i nya idéer eller innovationer. Denna process kan generera såväl helt nya s.k. genombrottsteknologier, vilka gör tidigare innovationer obsoleta eller åtminstone reducerar deras ekonomiska värde, som mer inkrementella innovationer som bygger vidare på tidigare inno- vationer.13 Resultaten – output – från innovationsprocessen brukar 13 I de s.k. endogena tillväxtteorierna finns en uppdelning mellan horisontella (Romer, 1990) och vertikala (Schumpeter, 1942; Aghion och Howitt, 1992) innovationsteorier. Horisontell innovation fokuserar på idéers icke-rivalitet och positiva s.k. ”externaliteter” från Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt Bilaga 8 till LU15 vanligen mätas i termer av patent (eller patentintensitet), men en hel del av den FoU som läggs ner inom framför allt företagen bidrar snarare till att effektivisera produktionsprocesser eller distributionskanaler utan att nödvändigtvis resultera i nya, mätbara patent. Omvandlingen av FoU-utgifter (resursinsatsen) till nya idéer och innovationer (output) påverkas också av en rad faktorer inom och utanför själva innovationssystemet. En viktig faktor är det legala skyddet kring patent och immateriella rättigheter. Den tredje länken i FoU-produktivitetskedjan rör förut- sättningarna för att nya idéer och innovationer används och kommersialiseras. För att ny kunskap ska kunna leda till högre produktivitetstillväxt måste det finnas väl fungerande produkt- och arbetsmarknader samt goda villkor för handel och direkt- investeringar som gör att nya, bättre produkter ersätter produkter med sämre kvalitet. Här spelar förstås generella villkor för företagande, konkurrens och entreprenörskap en avgörande roll, men det handlar också om hur höga barriärer mot omvärlden ett land har. Produktionen av innovationer och ny teknologi har ägnats stort intresse inom nationalekonomisk forskning, inte minst sedan ekonomen lanserade begreppet kunskaps- produktionsfunktion 1979 (Griliches, 1979).