sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — 8Mångfald kan ses som en bred tolkning av diversitet, både i näringslivet och i arbetskraften. 9Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder 4.2.1Koncentration av ekonomisk aktivitet De delar av ekonomin som utsätts för konkurrens från utländska aktörer ökar över hela landet. Företag har svårt att hävda sig när konkurrensen kommer från länder med avsevärt lägre arbetskrafts- kostnader och billigare insatsvaror. Därför måste produkter och tjänster tillföras andra unika produktegenskaper och teknologiskt innehåll för att klara konkurrensen. Forskning och utveckling och förmågan att attrahera investeringar blir därför alltmer avgörande för den ekonomiska utvecklingen. Tabell 4.2 visar koncentration av sysselsättning, företag och hög- utbildad arbetskraft i de sex kommuntyperna. Av tabellen framgår att merparten av landets sysselsättning och företag koncentreras till storstadskommuner och de täta kommunerna nära en större stad. Tabell 4.2 Koncentration av sysselsättning och ekonomisk aktivitet, 2013 (procent) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Kommentar: *Personer i arbetskraften med minst tre års universitetsutbildning. Tabellen visar också att den högutbildade arbetskraften är än mer koncentrerad till storstadskommuner än sysselsättningen totalt sett. Detta pekar på att de kvalificerade arbetstillfällena koncentreras till de mest miljöerna. Denna utveckling beror på att kunskaps- intensiva verksamheter drar mest nytta av att befinna sig i täta regioner, eftersom kunskap ofta frodas bäst då den koncentreras. Den ökande koncentrationen av de mest kvalificerade arbetstillfäll- ena och den mest kvalificerade arbetskraften till de större städerna har vidare i hög grad påverkat näringslivsstrukturerna. Företagande och arbetsliv i landsbygder 4.2.2De areella näringarna och livsmedelsindustrin De areella näringarna har historiskt sett varit viktiga för landsbygder. sysselsätter de areella näringarna endast ett par procent av den totala arbetskraften i landet. I vissa landsbygds- kommuner står dock de areella näringarna för upp emot av sysselsättningen. Figur 4.1 visar förändringen i antal sysselsatta i areella näringar och därtill kopplade förädlingsindustrier 1990 och 2010. Figur 4.1 Sysselsättning i areella näringar och förädlingsindustrier 1990 och 2010 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. I alla dessa näringar har sysselsättningen minskat mellan 1990–2010. Allra mest har den minskat inom jordbruket, där den nästan har halverats . Minst tillbakagång kan man observera i skogsbruket. Trots att sysselsättningen i de areella näringarna har minskat är det möjligt att dessa näringar ändå bidragit till att stimu- lera sysselsättning inom andra näringar i landsbygderna. Detta efter- som närhet till primärproduktionen kan ge lokaliseringsfördelar för Företagande och arbetsliv i landsbygder relaterade näringar.10 Samlokalisering av företag inom samma näring eller inom relaterade näringar ger upphov till specialiserade kluster. Sådan geografisk specialisering kan bidra till att öka produktivi- teten hos företagen som ingår i klustret. Genom att ta hänsyn till industrisammansättning och specialisering kan kluster i landsbygd- erna ge lika stora produktivitetseffekter som kluster i regio- ner.11 Detta indikerar att primärproduktion kan ge lokaliserings- fördelar för verksamheter som är direkta användare av de primär- produkter som de areella näringarna levererar. En stor del av sysselsättningsminskningen inom de areella när- ingarna är en följd av teknikutvecklingen. Det är därför relevant att titta på hur sysselsättningen inom de areella näringarna har utveck- lats i förhållande till förändringar i produktions- och förädlingsvärde. Inom jordbruket har sysselsättningen minskat i samtliga kommun- typer, men minskningen har varit minst i storstadskommunerna. Detta beror sannolikt på att dessa regioner har förhållandevis goda förutsättningar för jordbruk, eftersom den bördigaste åkermarken finns i dessa regioner.12 Den närhet till kunder och stora utbud av leverantörer och andra aktörer som finns i storstadsområdena ger goda förutsättningar för jordbruksföretagen att utveckla olika typer av kombinationsverksamheter, vilket kan stärka företagens lönsam- het. I övriga regioner har minskningen i sysselsättning varit ungefär lika stor. I regionerna utanför storstäderna har dock tillväxt i om- sättning och förädlingsvärde varit högre än i storstadskommunerna. Ökningen i sektorns omsättning har varit stark i alla kommun- typer utom i storstäderna trots att sysselsättningen har minskat kraftigt. Detta pekar på att det har skett en teknikutveckling i jord- bruksföretagen där arbetskraft ersatts med maskinkraft. En ökad produktivitet har också stimulerat tillväxten i förädlingsvärde. 10Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder förädlingsvärdet i jordbrukssektorn har stigit är sannolikt ett resul- tat av en mer effektiv användning av resurser.13 har sysselsättningen i skogssektorn vuxit i storstadskommuner och i tätortsnära landsbygdskommuner. Omsätt- ning och förädlingsvärde har dock utvecklats starkast i de mer glesa landsbygdskommunerna. I jämförelse med jordbruket har skogs- bruket haft en starkare ökning i omsättning och förädlingsvärde, vilket förklarar varför sysselsättningen inte minskat på samma vis i skogsnäringen som i jordbruket.14 Fiskerinäringen sysselsätter endast ett par tusen personer i . har sysselsättningen inom näringen minskat över hela landet. som sysselsättningen har minskat har såväl omsättning som förädlingsvärde ökat . Detta antyder att det finns möjligheter till fortsatt utveckling inom fiskeri- näringen. Ökningen i förädlingsvärdet har varit särskilt kraftig i tät- ortsnära landsbygdskommuner och glesa blandade kommuner.15 Svensk livsmedelsindustri är mindre koncentrerad till städerna än vad som var fallet . är arbets- tillfällena i industrin tämligen jämt fördelade mellan städer och landsbygder (figur 4.2). Denna utveckling kan till viss del förklaras av att den mer storskaliga livsmedelsindustrin blivit mer export- orienterad under det senaste årtiondet. Den storskaliga produk- tionen är därmed inte enbart inriktad på den inhemska marknaden vilket minskat behovet av att vara lokaliserad i närheten av stor- 13Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder Produktionen kan därför i större utsträckning placeras i mindre orter där markpriserna är lägre, tillgången till arbetskraft god och där tillgängligheten till inhemska och utländska marknader via vägtransport fungerar väl. Skattningar som har gjort pekar på att det finns ett samband mellan andelen sysselsatta i primärproduktion och livsmedelsindustrins storlek på regional nivå. Detta tyder på att det finns fördelar för företag inom livsmedelsförädling att lokalisera sig nära primärproduktionen. En region som är specialiserad mot jordbruk tenderar därför att ha en stor livsmedelsindustri.16 Figur 4.2 Andel sysselsatta i livsmedelsindustri 2011 (procent) Livsmedelsindustrin per FA (72) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. 16 , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder Den småskaliga livsmedelsförädlingen sker ofta i direkt anslutning till primärproduktion och kan därmed sägas vara direkt länkad till jordbrukssektorn. är den småskaliga livsmedelsproduk- tionen beroende av närhet till en lokal marknad med stark köpkraft. Detta förklarar varför de småskaliga livsmedelsföretagen i i hög grad är koncentrerade till storstadsregionerna och till områden som attraherar många besökare.17 Det finns studier som talar för att det finns samband mellan besöks- näring, livsmedelsförädling och upplevelseindustrier knutna till mat och måltid. Mat och upplevelser kopplade till mat kan därmed vara en stor tillgång för lokal ekonomisk utveckling. Detta gäller i synner- het i landsbygderna.18 Turism kopplad till mat och matrelaterade upplevelser har blivit ett väletablerat koncept. Det finns ett sam- band mellan antal högklassiga restauranger, antal småskaliga livs- medelsförädlare och besöksnäringens storlek i svenska regioner.19 Sammantaget tyder detta på att såväl turism som livsmedelsföräd- ling är viktigare för sysselsättningen i landsbygden än vad de är i städerna. Figur 4.3 ger en bild av andel sysselsatta i besöksnäringen i kommuner. 17Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . 18Tregear, A. m.fl. (2007), Regional foods and rural development: The role of product quali- fication, i Journal of rural studies, nr. 19Johansson, S. och , L. (2014), Small-scale food production and location of gour- met restaurants in rural , CESIS working paper serie, nr. Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.3 Andel sysselsatta i besöksnäring (procent) Andel anställda inom turismrelaterade näringar 2011 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Besöksnäringen har länge varit en växande och arbetsintensiv bransch av särskild betydelse för landsbygderna. I många landsbygder är besöksnäringen viktigare för sysselsättningen än andra branscher. Landsbygdernas natur- och kulturmiljöer har mycket att erbjuda såväl svenska som utländska besökare.20 Besöksnäringen växer för- visso snabbast i storstäderna, men har av allt att döma även poten- tial att växa i landsbygder. Såväl prisutvecklingen för fritids- 20 (2012), Arbete och liv på landsbygden – Landsbygdens förutsättningar i kunskapsekonomin, Rapport 2012:19. Företagande och arbetsliv i landsbygder hus som antalet besöksnätter har ökat vilket också talar för en efterfrågan av varor och tjänster från landsbygderna och besöks- näringens potential. 4.2.3Produktionsvärden och lönesummor i landsbygderna Ett sätt att belysa landsbygdernas utveckling och tillväxt är att beskriva utvecklingen av lönesummor . Lönesummorna bokförs i den kommun där en person bor (nattbefolkning) och inte där personen arbetar. Det gör att lönesummorna inte alltid samman- faller geografiskt med den produktion som lönen avser att ge ersätt- ning för. I figur 4.4 visar vi utveckling av lönesummor i de olika kommuntyperna för . Figur 4.4 Utvecklingen av lönesummor 2002–2010 Index, 2002 = 100 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. har lönesummorna vuxit starkare i landsbygdskommuner än i stadskommuner. Allra starkast har löne- summorna vuxit i landets mest perifera regioner. Utvecklingen kan delvis förklaras av en ökad efterfrågan på råvaror. Detta har bland att lett till att sysselsättningen har ökat inom flera av de sektorer som har stor betydelse i dessa delar av landet. Företagande och arbetsliv i landsbygder frågan har också resulterat i stigande råvarupriser, vilket i sin tur har gett utrymme för ökande löner inom dessa sektorer. Råvaru- priserna har dock sjunkit . De globala livsmedels- priserna är till exempel på samma nivåer som de var 2009.21 I vissa fall är det också möjligt att koppla tillväxten i lönesummor till en god produktivitetstillväxt i vissa sektorer som är överrepresen- terade i landsbygderna. Eftersom förädlingsvärdet per anställd delvis beror på hur mycket kapital produktionen kräver är det intressant att studera förhåll- andet mellan produktionsvärde och lönesummor. Av naturliga skäl kräver olika typer av produktion olika nivåer av kapital. Många av de sektorer som är överrepresenterade i landsbygderna är kapital- intensiva.22 En del industrier behöver mycket kunskap, medan andra kräver mer kapital. Detta gör att nivåerna på produktionsvärden inte alltid sammanfaller med nivåerna på lönesummor. Kommuner vars näringsliv har en mer kapitalintensiv industri får en högre bruttoregionalprodukt per sysselsatt23 jämfört med kommuner vars näringsliv har en lägre andel kapitalintensiv produktion. En stor och kapitalintensiv basindustri gör därför att många landsbygds- kommuner och främst kommuner i har en hög brutto- regionalprodukt per sysselsatt. I dessa delar av landet finns plats- bundna och kapitalintensiva industrier, till exempel gruvor och vatten- kraft, som skapar stora produktionsvärden trots att de sysselsätter relativt få personer. Det finns också områden i andra delar av som har höga produktionsvärden per sysselsatt, bland annat inom de kunskaps- intensiva näringarna. I sådana regioner sammanfaller däremot ofta höga produktionsvärden med höga lönesummor. Den geografiska fördelningen av lönesummor per capita har alltså en större samvaria- tion med produktionsvärdena i städerna och de kunskapsintensiva näringarna. 21Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) livsmedelsprisindex 22Statens jordbruksverk (2012) Arbete och liv på landsbygden – Landsbygdens förutsättningar i kunskapsekonomin, Rapport 2012:19. 23Bruttoregionalprodukt visar en regions förädlingsvärde, det vill säga värdet av alla färdiga varor och tjänster. Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.5 Kvot mellan produktionsvärde och lönesummor, 2012 (BRP/dagbefolkning)/ (Lönesumma/nattbefolkning) 2012 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Figur 4.5 visar att produktionsvärden och lönesummor inte alltid följer samma geografiska fördelning. Kvoten mellan produktions- värde och lönesummor tenderar att vara lägre i regioner och jämförelsevis hög i många kommuner i norra och . Det indikerar att landsbygderna levererar stora värden till de mer tätbefolkade områdena i form av råvaror och energi, vilket bidrar till konkurrenskraft och lönsamhet i andra sektorer. Detta sker dock utan att denna produktion ger något starkt avtryck i den lokala eller regionala köpkraften. Produktionen skapar inte heller särskilt mycket lokal tillväxt eftersom resurser överförs från landsbygderna till de mer tätbefolkade och områden av landet. Företagande och arbetsliv i landsbygder En viktig förutsättning för utveckling och långsiktig tillväxt är att det sker en kontinuerlig förnyelse av näringslivet i form av inno- vationer och etableringar av nya företag.24 Nyföretagandets omfatt- ning ger en bild av ett områdes innovationskraft och dynamik. Kommuner med en hög andel nyföretagande har större dynamik och därmed större potential till förnyelse och förändring. har dock etableringen av nya företag i förhållande till befolkningen minskat i hela landet. I figur 4.6 redovisar vi genom- snittligt antal nystartade företag per 1 000 invånare per kommun- typ . Figur 4.6 Genomsnittligt antal nystartade företag per 1000 invånare fördelat per kommuntyp –2013 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Figuren visar att storstadskommunerna utmärker sig med en högre etableringsfrekvens än övriga kommuntyper. När det gäller lands- bygdskommunerna finns det inga stora skillnader mellan kommun- typerna. För att få en bättre förståelse för hur nyföretagandet ser ut i olika delar av landet visar vi andelen nya företag i förhållande till alla företag i kommunen i figur 4.7. Den vänstra kartan i figuren 24 , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder visar andel nya företag i förhållanden till det totala antalet företag och den högra visar andelen egenföretagande bland personer i arbetsför ålder.25 En mörkare färg i kartorna indikerar en högre andel nyföre- tagande respektive egenföretagande.26 Figur 4.7 Andelen nyföretagande och egenföretagande i kommuner 2011 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Som framgår av figurerna finns det vissa skillnader mellan olika delar av landet och olika landsbygder. uppvisar både en hög andel nyföretagande och egenföretagande, medan de södra delarna 25I sammanhanget vill vi peka på att egenföretagande inte är ett optimalt mått på förnyelse eftersom egenföretagande i många fall inte är individens förstahandsval utan kan vara en följd av begränsade anställningsmöjligheter. Detta gäller i synnerhet glesbefolkade områden där möjligheterna till en traditionell anställning kan vara begränsade. 26Nyföretagande och egenföretagande mäts som andelar där antal nya företag delas med det totala antalet företag i en kommun och antal individer som är egenföretagare mäts som andel av totala antalet invånare i en kommun. Företagande och arbetsliv i landsbygder av landet har en lägre andel nyföretagande och egenföretagande. De höga andelarna i norra kan bero på ett stort antal nya före- tag eller ett högt antal egenföretagare relativt totala antalet invånare i kommunen, men det kan också bero på ett lägre antal företag eller invånare i kommunerna. och företag med få eller inga anställda är högre i landsbygderna.27 Det finns studier som visar att utrikesfödda kan vara mer benäg- na att starta företag eller bli egenföretagare på grund av diskrimi- nering på arbetsmarknaden, specifika språkkunskaper och affärskon- takter. Det finns flest företagare som är utrikes födda i och om- kring storstadsområdena och i gränskommunerna . Andelen företagare av den totala befolkningen är , medan andelen bland kvinnor uppgår till . har emellertid andelen kvinnliga företagare ökat (tabell 4.3). Tabell 4.3 Andelen företagare, uppdelat på kön, 1990 och 2011 (procent) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Av tabellen framgår att andelen av alla företagare som är kvinnor är något högre i storstäderna, men att andelen har ökat något mer i landsbygderna än i storstadskommunerna och de blandade kom- 27 (2009), Företagandet på landsbygden Stad eller land, gör det någon skill- nad? Företagande och arbetsliv i landsbygder Det finns inga stora skill- nader i andelen kvinnliga företagare i städer jämfört med lands- bygder. Andelen kvinnliga företagare är cirka hälften jämfört med männen. 4.3Kompetensförsörjningen är avgörande för tillväxt och utveckling Vi har kunnat visa att det delvis råder vissa likheter mellan städer- nas respektive landsbygdernas utvecklingsmönster. En sådan likhet är att den ekonomiska utvecklingen främst drivs av de kunskaps- intensiva tjänstesektorerna. För att fördjupa bilden av landsbygd- ernas närings- och arbetsliv beskriver vi i detta avsnitt hur kompe- tensförsörjningen har utvecklats. En stor del av regioners tillväxt och utveckling är nämligen beroende av individers möjligheter att hitta sysselsättning och företags möjligheter att hitta arbetskraft. Genom att dela in landet i lokala arbetsmarknadsregioner är det möjligt att beskriva arbetsmarknaders funktionssätt och utveckling inom vissa geografiska områden. De lokala arbetsmarknadsregionerna är baserade på den dagliga arbetspendlingen över kommungräns- erna.28 Antalet lokala arbetsmarknadsregioner har nära halverats . Denna utveckling har gått fortare i södra och än i norra , där pendlingsavstån- den redan från början varit betydligt längre. Allra snabbast har ut- vecklingen varit runt de tre storstadsregionerna samt universitets- och högskoleorterna. De längre avstånden i norra försvårar naturligtvis möjligheterna för lokala arbetsmarknadsregioner att växa och ansluta till större marknader på samma sätt som i . 28 Tillväxtanalys indelning av funktionella analysregioner ska inte förväxlas med indelning i lokala arbetsmarknader. Arbetspendlingen över kommungränserna är grunden i båda, men de funktionella analysregionerna bygger på en prognos av hur de lokala arbetsmarknadsregionerna kommer att se ut . Företagande och arbetsliv i landsbygder 4.3.1Lägre förvärvsgrad i de avlägsna landsbygderna För att studera utvecklingen av brist på och överskott av arbets- kraft, det vill säga utvecklingen av efterfrågan på arbetskraft, är för- värvsgraden intressant. Förvärvsarbetande är den i arbetsför ålder som har sysselsättning, till exempel genom arbete eller utbildning. I figur 4.8 redogör vi för utvecklingen av andelen förvärvsarbetande av den arbetsföra befolkningen uppdelat på de sex kommuntyperna. Figur 4.8 Andelen förvärvsarbetande av den arbetsföra befolkningen (20–) 1985–2013 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. till perioden som helhet är den övergripande bilden att utveck- lingen har försämrats i hela riket. Utvecklingen i landsbygdskom- munerna och i de täta kommunerna följer varandra tämligen väl. Storstadskommunerna har högst förvärvsgrad, medan de glesa och mycket glesa landsbygdskommunerna har lägst förvärvsgrad sett över perioden. Av figuren framgår också att fluktuationerna har varit något större och att toppar och dalar har uppstått mer frekvent Företagande och arbetsliv i landsbygder i landsbygdskommunerna, medan de täta kommunerna har en något jämnare utvecklingskurva. En förklaring till detta kan vara en större och mer varierad arbetsmarknad i tätare regioner. Med en större variation kan individer parera en nedgång i en bransch med att skaffa sig sysselsättning i en annan. Denna möjlighet kan vara mer begrän- sad i de glesa och mycket glesa landsbygderna eftersom dessa har färre arbetsgivare och ett mindre diversifierat närings- liv.29 I sammanhanget är det värt att notera att de mycket glesa lands- bygdskommunerna har en något högre andel förvärvs- arbetande jämfört med de glesa landsbygdskommunerna. Det är svårt att slå fast orsaken till denna skillnad i förvärvsgrad. Vi be- höver följa utvecklingen för att se om det är en ihållande trend. En möjlig delförklaring kan vara den finanskris som bröt ut . Finanskrisen medförde stora varsel inom industrier vars produktion vanligtvis inte är lokaliserad till de allra mest glesa delarna av landet. har besöksnäringen ökat kraftigt under och efter finanskrisen och turismen har en relativt stark posi- tion i de mycket glesa landsbygdskommunerna. Givet den utveckling som vi har beskrivit i kapitel 3 är det sanno- likt att skillnaderna i förvärvsgraden mellan stads- och landsbygds- kommuner kommer att öka. Tillgängligheten till arbetsställen visar hur man når ett arbetsställe givet avstånd och restider. Transportinfrastrukturen kan skapa till- gänglighet och förutsättningar för interaktioner inom och mellan regioner. Forskare inom ekonomisk geografi påtalar att transport- infrastrukturen har stor inverkan på den geografiska fördelningen av ekonomisk verksamhet.30 Det är tydligt att det sker en koncen- tration av ekonomisk aktivitet kring de största marknaderna men också kring viktiga noder i transportsystemet. I figur 4.9 visar vi utvecklingen av tillgängligheten till arbetstillfällen i alla kommuner 1990 och 2011. 29Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder Figur 4.9 Tillgänglighet till arbetsställen 1990 och 2011 Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. Av figur 4.9 går att dra två slutsatser. Den första är att tillgäng- ligheten är störst i södra och i allmänhet och i de tre storstadsområdena i synnerhet. Den andra slutsatsen är att för- hållandet mellan kommuner har ändrats mycket lite . De regioner med stor tillgänglighet 1990 är även de som har störst tillgänglighet 2011. Skillnaden är att all tillgänglighet har ökat , även om ökningarna är större i vissa av kommun- typerna än andra. Det framgår av tabell 4.4, som visar andelen pendlare över kommungräns i samtliga kommuntyper . Företagande och arbetsliv i landsbygder SOU 2016:26 Andelen pendlare över kommungräns per kommuntyp, Ökning (procent) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder.