sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — Paragrafen behandlas i kapitel 10, avsnitt 10.3 och 10.4 samt i Bilaga 3, avsnitt 2.3 och 2.4. I paragrafen finns det bestämmelser om antalet ledamöter i hög- skolans styrelse som utses av regeringen, lärarna och studenterna samt om personalföreträdarna och om hur ledamöterna och före- trädarna utses. Ändringarna i paragrafen innebär att lärarna, studenterna och regeringen som minsta antal ska utse två leda- möter vardera. Ändringarna i paragrafen innebär ingen förändring av hur de ledamöter som utses av lärarna och studenterna ska utses. Ändringen i paragrafens första stycke innebär dels att lärarna ska utse minst två ledamöter i styrelsen, dels en omformulering i konsekvens med föreslagen förändring i 2 kap. 4 § högskolelagen om att lärarna ska ”utse ledamöter” i stället för att ”vara represen- terade”. Ändringen i paragrafens andra stycke innebär dels att studenterna ska utse minst två ledamöter i styrelsen, dels en omformulering i konsekvens med föreslagen förändring i 2 kap. 4 § högskolelagen om att studenterna ska ”utse ledamöter” i stället för att ”vara representerade”. Ändringarna i paragrafens tredje stycke innebär att de ledamöter som regeringen ska utse ska vara minst två. Ändringarna innebär vidare en definition av innebörden av det samråd som ska föregå till ordförande och de övriga ledamöter som enligt 2 kap. 4 § högskolelagen ska utses av regeringen. innebär att högskolans styrelse inom ramen för samrådet ska ges möjlighet att informera om önskvärda kompetenser samt ges möjlighet att lämna synpunkter på personer som ska föreslås. Paragrafen behandlas i kapitel 10, avsnitt 10.2.5–10.4 samt i Bilaga 3, avsnitt 2.3, 2.4, 3.3 och 3.4. I paragrafen finns det bestämmelser om den nomineringsgrupp som ska ta fram förslag till ordförande och de ledamöter i hög- skolans styrelse som utses av regeringen. Ändringarna i paragrafen är föranledda av en förändrad sammansättning av nominerings- gruppen. Ändringen i paragrafens första stycke innebär att nominerings- gruppen ska avge sitt förslag i samråd. Första stycket har vidare ändrats så att landshövdingen och landshövdingens ställföreträdare inte ska ingå i en nomineringsgrupp och det ska heller inte ingå en studentrepresentant. Ändringarna i paragrafen innebär att en nomineringsgrupp ska bestå av dels av en person som utses av regeringen, dels en person som utses av regeringen efter förslag från högskolans styrelse och som ska ha god kännedom om den aktuella högskolans verksamhet. Personerna får inte vara ledamot i högskolans styrelse eller ha sin dagliga verksamhet vid högskolan. Förslaget kräver en följdändring i 7 § första stycket i student- kårsförordningen (2009:769). Paragrafen behandlas i kapitel 10, avsnitt 10.3 och 10.4 samt i Bilaga 3, avsnitt 3.2, 3.3 och 3.4. 14.3Förslaget om förändring av förordning (1993:221) för Ändringen i paragrafens första stycke innebär dels att lärarna ska utse minst två ledamöter i styrelsen, dels en omformulering i konsekvens med föreslagen förändring i 2 kap. 4 § högskolelagen om att lärarna ska ”utse ledamöter” i stället för att ”vara representerade”. Ändringen i paragrafens andra stycke innebär dels att studenterna ska utse minst två ledamöter i styrelsen, dels en omformulering i konsekvens med föreslagen förändring i 2 kap. 4 § högskolelagen om att studenterna ska ”utse ledamöter” i stället för att ”vara representerade”. Ändringarna i paragrafens tredje stycke innebär att de ledamöter som regeringen ska utse ska vara minst två. Ändringarna innebär vidare en definition av innebörden av det samråd som ska föregå det förslag till ordförande och de övriga ledamöter som enligt 2 kap. 4 § högskolelagen ska utses av regeringen. Förändringen innebär att styrelse inom ramen för samrådet ska ges möjlighet att informera om önskvärda kompetenser samt ges möjlighet att lämna synpunkter på personer som ska föreslås. Paragrafen behandlas i kapitel 10, avsnitt 10.2.5–10.4 samt i Bilaga 3, avsnitt 2.3, 2.4, 3.3 och 3.4. 14.4Förslaget om förändring i förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan I paragrafens finns det bestämmelser om antalet ledamöter i hög- skolans styrelse och om att rektor ingår i styrelsen samt om vem som utser vice ordförande. Ändringen innebär att styrelsen ska bestå av minst sex och högst fjorton ledamöter utöver ordföranden. Förslaget innebär att bestämmelsen om ett fast antal om femton ledamöter i högskolans styrelse tas bort. Detta kan leda till att styrelsen för en högskola kan ha färre ledamöter än . Av ändringen följer att det minsta antalet ska vara sju ledamöter. Bestämmelser om minsta antal ledamöter som ska utses av regeringen, lärarna respektive studenterna finns i 2 kap. 7 a § hög-skoleförordningen (1993:100). Ändringen innebär vidare en omformulering gällande Försvarsmaktens och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps rätt att utse ledamöter i styrelsen. Formuleringen om att dessa myndigheter ”representeras” tas bort. Paragrafen behandlas i kapitel 19, avsnitt 10.2.5-10.4 samt i Bilaga 3, avsnitt 2.3 och 2.4. 14.5Förslaget till ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) I paragrafen finns det i nuvarande lydelse en bestämmelse om att sekretess enligt 39 kap. 5 b § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte gäller vid anställning av rektor vid ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Paragrafen ges med stöd av 39 kap. 5 b § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen, som ger regeringen möjlighet att föreskriva om undantag från första stycket i samma paragraf i lagen. I det första stycket anges att sekretess gäller i ärenden om anställning av myndighetschefer vid förvalt- ningsmyndigheter som lyder under regeringen för uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Förslaget till ändring i paragrafen innebär att uppgifter om en kandidat i ett ärende om anställning av rektor vid ett universitet eller högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) ska omfattas av sekretess enligt 39 kap. 5 b § offentlighets- och sekretesslagen fram till dess att lärosätets styrelse har beslutat att inleda ett hörande enligt 2 kap. 8 § hög- skoleförordningen (1993:100) i fråga om den kandidaten. bestämmelsen följer att den sekretess som föreskrivs i 39 kap. 5 b § offentlighets- och sekretesslagen inte upphör att gälla för de kandidater i fråga om vilka ett hörande inte inleds. Vid anställning av en rektor vid ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) gäller enligt 2 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) ett särskilt förfarande. Rektor anställs av regeringen efter förslag av styrelsen för högskolan. Innan styrelsen lämnar sitt förslag ska den höra lärarna, övriga anställda och studenterna på det sätt som styrelsen har bestämt. Det är således inte en kandidat till anställningen som hörs, utan det är de angivna kategorierna vid högskolan som hörs i fråga om en eller flera kandidater. Paragrafen har behandlats i kapitel 10, avsnitt 10.5.4. Denna litteraturlista omfattar endast källor som hänvisas till i betänkandet. I kapitel 12 finns en utförlig och kommenterad förteckning över litteratur om ledning och styrning av universitet och högskolor. Aghion, P., Dewatripont, M., Hoxby, C.M., Mas-Collell, A. & Sapir, A. (2009), The Governance and Performance of Research Universities: Evidence from Europe and the U.S. : , working paper 14851. , , , H., , B., Liberg, C., Rider, S., , P. & , E. (2014), Kollegialitet i koncentrat. Alvehus, J. & , T. (2015), Organisation. & Demsetz H. (1972), Production, Information Costs and , s. 777–795. (2013), i jakt på världsklass. , L., Karlsohn, T., , H., & Sundquist E. (2014), Högskolans nya styrning hotar kreativitet och kritik. Bexell, G. (2012), Akademiska värden visar vägen. (2013), Om kollegialitet. : SULF:s skriftserie XLI. (1984), Guilds and . Ithaca, NY: . Boldon, R., , , , H. & Getle, P. (2015), Developing and Sustaining Shared Leadership in Higher Education. , F. & , . (2015), Fördelning eller förfördelning. : , Nationella . , B.-O. (2011), Utmaningen. Om ansvar, kvalitet och ledning i universitet och högskolor. & Skärvad, P-H. (1983), Integrerad Organisationslära. & Tullock, G. (1962), The Logic of Collective Action. , W. (2006), Academic Charisma and the Origins of . Drucker, P. (2001), The Essential Drucker. Drucker, P. (2008), Management. : (reviderad upplaga). Goodall, A. (2009), Highly cited leaders and the performance of research universities. Research Policy, 28:1078-1092. Goodall, A. (2009), in the Boardroom. Universities Should be Led by Top Scholars. Deutsch, T. (2014), Kartläggning av egenregiverksamhet hos fyra lärosäten i förhållande till . Haikola, L. (1999), Att dirigera solister. : , rapport 99:208. (2015), Ökad handlingsfrihet för statliga lärosäten. En rapport till – universitetsnätverk. (1991), A public management for all seasons? Langfeldt, L., Brorstad , S., Aksnes, D., , M., , H., Kallerud, E., , E., Pelkonen, A. & Sivertsen, G. (2013), Excellence initiatives in Nordic research policies: Policy issues – tensions and options. : Working Paper, 10/2013, NIFU. & Reale, E. (2015), How does collegiality survive managerially led universities? Evidence from a European survey. Mintzberg, H. (1983), Structure in Fives. : Pearson Education. (2014), Både starka kollegier och ledningar behövs. (2014), Hur skall universitet och högskolor styras? (U2014:11/2014:6). (2010), Den svåra konsten att leda universitet och högskolor, sid 37–56 i , M. & Sundeen, J. Från högskolan i till . : Vetenskap för profession 15. & Eriksson-Zetterquist, U. (2016), Kollegialitet: en modern styrform. Manuskript under tryckning. : Student- litteratur. (2013), Om rekrytering i akademin – exemplen prefekter och forskarstuderande. , U., , A., Jordansson, B., , B. & , Å. (2010), Hans excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer. : Delegationen för jämställdhet i högskolan. Shekarabi, A. (2015), Avigsidorna med NPM urholkar tilliten. (2013), Autonomireformen – Vad hände med det kollegiala styret? : C-uppsats, Statsvetenskapliga institu- tionen, . (2014), Autonomireformen – En kompletterande studie av förändringar i beslutsmakt vid fem lärosäten. : Stats- vetenskapliga institutionen, . (2010), – lärdomsborgar eller politiska instrument. (1964), The Theory of Social and Economic Organiza- tion. Weick, K. (1976), Educational organizations as loosely coupled system, s. 1–19. Administrative Science Quarterly, vol. Öquist, G. & , M. (2012), Fostering breakthrough research: a comparative study. SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:104, Självständiga lärosäten. SOU 2011:81, Myndighetschefers villkor. SOU 2015:70, Högre utbildning under . 2011/12:UbU22, Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. 2013/14:KU20, Granskningsbetänkande. 1986/87:127, Fortsatt decentralisering inom högskolan. 1992/93:19, Universitet och högskolor – frihet för kvalitet. 1992:231, Högskolor i stiftelseform. 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisation. 2006/07:43, Frihet att välja - ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. 2008/09:134, Forskarutbildning med profilering och kvalitet. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2009/10:149, En akademi i tiden - ökad frihet för universitet och högskolor. 2011/12:133, Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. Prop. 2012/13:30, Forskning och innovation. , regeringens och publikationer Regeringen (2015), Ny styrning av välfärden bortom new public management. Regeringens hemsida: valfarden---bortom-new-public-management/ (2015), föreskrifter med arbets- ordning för . U2015/15/. () (2008) Sammanställ- ning av remissyttranden över betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104). U2008/8128/UH. () (2010), Remiss- sammanställning för promemoria om förslag till ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. U2010/222/UH. () (2010), Ett förändrat nomineringsförfarande för vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor. U2011/5414/UH. () (2012), Ett förändrat förfarande för nominering av ordförande och externa styrelse- ledamöter i styrelsen för statliga universitet och högskolor. U2011/5414/UH. () (2012), Remiss- sammanställning avseende kompletterande promemoria Ett förändrat förfarande för nominering av ordförande och externa styrelseledamöter i styrelsen för statliga universitet och högskolor. U2011/5414/UH. (2013), en ny verksamhetsform för ökad handlingsfrihet. () (2014), Kommitté- direktiv till utredningen om högskolans utbildningsutbud (2014:54). () (2015), Kvalitets- säkring av högre utbildning. Ds U2015/1626/UH. (2014), Autonomi och kvalitet – ett uppfölj- ningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i , Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och kvalitetsreformerna. Rapport från : 2013/14:RFR21. (2014), Autonomi och kvalitet – ett uppfölj- ningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i , Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer. Rapport från : 2013/14:RFR22. Andra myndigheters och organisationers publikationer (2012), roll, arbetsform och organisation, beslutat av rektor , dnr: 2012/1055. EU (2014), Europe: Modernisation of Higher Education in Europe: Access, Retention and Employability 2014. : Publications Office of Union. (2013), Arbetsordning vid , beslutad av universitetsstyrelsen , dnr: V 2013/763. (2012), Arbetsordning för styrelsen – fr.o.m. 2012- 01-01, beslutad av styrelsen , dnr: HiG 2011/1731. (2004), Högskolans ledare. Om rektorsroller och rektorstillsättningar. (2007), Hur har det gått? En slutrapport om kvalitetsgranskningar åren 2001–2006. (2011), Rörligheten mellan svenska lärosäten bland professorer, lektorer och adjunkter. (2014), Årsredovisning 2014. (2012), Uppdrag och ansvarsområde för fakultets- styrelser vid , beslutad av rektor , dnr: Mahr 10-12/693. (2014), Projektdirektiv – utveckling av ledningen av utbildning, forskning och samverkan vid , , dnr: Mahr 19-2014/428. (2015), Beslut om ändringar i projektdirektiv för projekt utveckling av ledningen av utbildning, forskning och samverkan vid , , dnr: Mahr 19- 2014/428. (2012), Arbetsordning för , beslutad av rektor , dnr: MIUN 2012/1290. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2014), Styrning och organisation av universitet. En internationell utblick med åtta exempel. NIFU (2013), Styring og strategi. , rapport /42. (2011), Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor. (2011), Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. (2012), Att styra självständiga lärosäten. Statskontoret (2012), Olika men ändå lika. En uppföljning av stiftelseformens betydelse inom högskolan. Statskontoret (2013), Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning. (2013), Rektors delegation till institutions- nämnder, beslutad , dnr 901/1.1.1/2013. (2008), Ny struktur för ledning och samverkan vid universitets institutioner, beslutad av universitetsstyrelsen , dnr: 103-520-07. (1997), The Recommendations regarding the Status of Higher Education Teaching Personel, : (2007), Akademiska senatens instruktion, beslutad av rektor , dnr: UFV 2007/1333. (2014), Universitet och högskolor. (2015), Dimensionering av högre utbildning. (2015), Universitet och högskolor. (2015), Sammanställning av lärosätenas årsredovisningar: Fortsatt färre studenter . UKÄ, statistisk analys /3. (2001), Årsredovisning 2001. (2003), Fakulteternas utveckling under 90:talet. (2015), Årsredovisning 2014. (2013), deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7). En särskild utredare ska kartlägga och analysera ledarskap och ledningsstrukturer i högskolan och lämna förslag på utvecklings- åtgärder. Syftet är att ta fram ett underlag för främst universitetens och högskolornas egna ställningstaganden i fråga om ledarskap och ledningsstrukturer, men även överväga om det finns behov av åtgärder på nationell nivå. Utredaren ska också bl.a. •beskriva och analysera rektorns respektive styrelsens roll i led- ningen av lärosätena samt samspelet mellan styrelsen och rektorn, •beskriva och analysera det kollegiala beslutsfattandet vid läro- sätena, och •kartlägga och analysera lärosätenas arbete med rekrytering till och stöd för strategiska ledningsuppgifter. Utredaren ska i sina analyser särskilt beakta frågor om ledarskapets koppling till frågor om kvalitet och effektivitet i utbildning och forskning. Vidare ska utredaren i sitt arbete presentera goda exem- pel och göra internationella jämförelser. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Universiteten och högskolorna är viktiga för samhällsutvecklingen Universitet och högskolor spelar en central roll för samhällets välfärd, tillväxt och utveckling. De ska erbjuda kvalificerad hög- skoleutbildning för ett rikt och varierande arbetsliv, främja enskilda individers utveckling och utföra forskning av högsta kvalitet. Som en integrerad del i universitetens och högskolornas uppgift att bedriva utbildning och forskning ingår enligt högskolelagen (1992:1434) att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verk- samhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid hög- skolan kommer till nytta. Att forskningsbaserad kunskap nyttig- görs har också blivit en allt viktigare del av universitetens och hög- skolornas bidrag till samhällsutvecklingen. Likaså har universitet och högskolor en för samhället viktig roll som aktörer på såväl internationell och nationell som regional nivå. Frågor som berörs i det följande är viktiga både för statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen och för enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina som får utfärdas med stöd av lagen (1993:792) om tillstånd att ut- färda vissa examina. Utredningens uppdrag avser både statliga universitet och högskolor och i förekommande fall enskilda utbild- ningsanordnare. En alltmer komplex omvärld och ökad självständighet ställer större krav på lärosätena Lärosätena verkar under stark nationell och internationell kon- kurrens. En global utbildningsmarknad har utvecklats där både svenska och utländska lärosäten strävar efter att attrahera de bästa studenterna, lärarna och forskarna. Ett annat område där lärosätena i allt högre grad konkurrerar med varandra är tilldelningen av resurser för forskning, där statliga och icke statliga medel regel- mässigt fördelas i konkurrens mellan olika forskargrupper. Även i detta avseende verkar svenska lärosäten på en internationell arena, inte minst när det gäller att få del av de betydande medlen för forskning och utbildning inom EU. Utvecklingen mot en ökad konkurrens är likartad när det gäller de direkta statliga anslagen, där resursfördelning utifrån kvalitet och prestation tydligt är i fokus för regeringens politik. Lärosätena spelar också en avgörande roll när det gäller att möta globaliseringens utmaningar och stärka konkurrenskraften hos länder och regioner. Som konstaterade i sin . Om ett framgångsrikt (Ds 2009:21) är kunskap vår tids viktigaste produktionsfaktor. förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och framtida välstånd är enligt intimt förknippade med kvaliteten på den högre utbildningen och forskningen och landets attraktions- kraft för högkvalificerade personer. Verksamheten vid universitet och högskolor är enligt vad regeringen uttalade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) viktig för att bidra till en hållbar samhällsutveckling och tillväxt. Vidare är det ange- läget att lärosätena arbetar än mer aktivt med att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta, bl.a. genom att främja kommersialisering och överföring av kunskap till näringslivet och samhället i övrigt, något som rege- ringen framförde i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Vidare påverkas lärosätenas förutsättningar av de stora demo- grafiska förändringarna i . Just nu är ungdomskullarna stora, vilket ger en hög efterfrågan på högskoleutbildning. kommer dock kullarna att minska kraftigt. Det kommer att påverka många lärosätens möjligheter att rekrytera studenter. En annan förändring av de statliga universitetens och högskolornas villkor är deras gradvis ökade självbestämmande. har de gått från att ha varit centralstyrda med flera olika formella beslutsnivåer mellan regeringen och ledningarna för universitet och högskolor till att genom successiva reformer bli alltmer själv- ständiga. har också betydande avregleringar gjorts i fråga om de statliga lärosätenas interna organisation och anställ- ningar till följd av förslag och bedömningar i propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). Den svenska högskolan har också genomgått en stark expansion som har lett till ett förändrat högskole- landskap. Lärosätena har blivit fler och mer geografiskt spridda, antalet studenter har ökat kraftigt och rekryteringen har breddats. Ett ledarskap som förmår göra strategiska prioriteringar leder till ökad kvalitet Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska bedrivas effektivt och hålla en internationellt sett hög kvalitet. Regeringen anser också att ett närmare samband mellan utbildning, forskning och innovation bidrar till att både stärka kvaliteten i och öka nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap, vilket framgår av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. Vidare anförde regeringen i propositionen Forskning och innovation att det är viktigt att universitet och högskolor arbetar strategiskt för att underlätta samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Enligt propositionen ser regeringen positivt på att universitet och högskolor stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation och att lärosätena utvecklar samverkansformer med det omgivande sam- hället. En fråga som länge har varit föremål för diskussion både i och internationellt är vikten av ett välfungerande ledarskap i högskolan för att skapa bästa möjliga förutsättningar för utbild- ningens och forskningens kvalitet och resultat. Flera studier har pekat på ett samband mellan ett starkt akademiskt ledarskap och hög vetenskaplig kvalitet, bl.a. Öquist, och i Kungl. Veten- skapsakademiens rapport breakthrough research: A com- parative study (2012) och, Goodall i studierna Should top univer- sities be led by top researchers and are they? (2005) och Highly Cited Leaders and the performance of research universities (2009). Enligt Öquist och visar t.ex. internationella jämförelser att lärosäten med ett starkt akademiskt ledarskap, och där man gör egna kvalitetsutvärderingar av forskning och strategiska priorite- ringar i linje med utvärderingarna, uppvisar hög internationell rank- ning. En slutsats i rapporten är att svenska universitet, trots jäm- förelsevis generösa ekonomiska villkor för forskning, inte presterar på samma nivå som universiteten i de mer framgångsrika jämförel- seländerna. Rapportförfattarna kopplar detta till bl.a. bristande möjligheter för lärosätenas ledningar att göra strategiska priorite- ringar. Ett särdrag hos lärosäten är den starka decentralisering som ofta kännetecknar deras organisation, särskilt i fråga om forskning. Eftersom forskningen till stor del finansieras genom externa bidrag som går direkt till forskare eller forskargrupper, begränsas möjlig- heterna för lärosätenas ledningar att besluta om prioriteringar. Det skapar särskilda utmaningar för strategiskt ledarskap i högskolan.