sou · H4B31 · 2016-01-11 00:00:00 — Förslagen innebär att det skapas en förutsättning för att det byggs accessnät på platser som annars inte skulle byggas ut, åtminstone inte lika . För kommuner innebär en ökad penetration av snabbt bredband i ett andra steg också möjligheter till e-demokrati, vård i hemmet och andra samhällstjänster. Utredningens förslag kan få konsekvenser för andra marknadsaktörer genom att det byggs mer bredbandsinfrastruktur. För de som redan har byggt eller planerar att bygga infrastruktur på stam- och mellanortsnivå kan förslagen innebära en ökad konkurrens på vissa sträckor. De statliga aktörernas andel av marknaden för stam- och mellanortsnät är liten (för svart fiber) och enligt utredningens förslag ska försäljning ske på konkurrensneutrala, icke-diskriminerande och skäliga villkor. Sammantaget gör vi bedömningen att den föreslagna utbyggnaden inte kommer att ha en negativ påverkan på de aktörer som har egen infrastruktur. För de aktörer som är beroende av att hyra in sig i infrastruktur på stam- eller mellanortsnät är en ökad tillgänglighet och konkurrens en fördel som kan göra det möjligt för dem att utveckla sina affärer t.ex. genom att bygga fasta och mobila accessnät i nya områden. De förslag utredningen lägger syftar till att utnyttja statens bredbandsinfrastruktur effektivt och att underlätta att nå målen i regeringens bredbandsstrategi. Det innebär att de statliga aktörerna finns på bredbandsmarknaden för stam- och mellanortsnät. Syftet är inte att ändra statens inställning till att bredbandsutbyggnaden ska vara marknadsdriven. är det svårt att ur ett samhällsekonomiskt perspektiv försvara att det inte läggs extra fiberpar eller extra kanalisation när de statliga myndigheterna ändå gör arbeten i sina kanalisationsutrymmen. Det finns i närheten av banvallarna optofiber som ägs av privata aktörer. Exakt hur mycket fiber som finns där eller var den finns går inte att få besked om. En uppskattning som gjorts av A- focus efter samtal med bredbandsföretag är att det kan finnas på av banvallens sträckning. Utredningen menar att den siffran kan vara hög. Vidare anser utredningen att det inte räcker med att det finns optofiber på en sträcka, den ska också vara anslutningsbar på en relevant förädlingsnivå (dvs. som svart fiber) för att en nyanlagd infrastruktur ska utgöra konkurrens. I samtal med olika företag inom branschen är meningarna delade om nyttan med att tillföra mer fiber i de statliga näten. , företrädesvis de företag som har egna stamnät menar att det inte är bra att staten minskar värdet av gjorda privata investeringar medan andra menar att det först med möjlighet att hyra statlig fiber på långdistansnät uppstår en egentlig konkurrens. Därför är det svårt att göra en bedömning av vilken påverkan på konkurrensen på stam- och mellanortsnäten förslagen kan få. Utredningen har ständigt gjort avvägningar i syfte att minska påverkan på konkurrensen, helt går det dock inte att undvika. Sammantaget har utredningen uppfattningen att de privata aktörerna upplever andra företeelser som mer konkurrensstörande än ett statligt bredbandsnät. Exempel på det som nämnts är olika villkor i kommuner för de egna bredbandsbolagen i jämförelse med de villkor externa bredbandsföretag får. I förslagskapitlen finns en redovisning av kostnaderna för respektive förslag. Det kan konstateras att samtliga förslag initialt innebär kostnadsökningar men att de också kommer att generera intäkter till staten som innebär att kostnaden kommer att täckas. Det står även klart att bredbandsmålen inte kan nås utan ett stöd från staten till områden som inte har de ekonomiska förutsättningarna för en marknadsdriven utbyggnad. Vi ser inte något mer kostnadseffektivt alternativ till utredningens förslag för att nå de hushåll och företag som förslagen täcker. har historiskt kunnat behålla intäkterna från den externa bredbandsverksamheten på samma sätt som gör. Utredningen föreslår att fortsatt får behålla intäkterna från denna verksamhet på samma sätt som och att intäkterna ska användas för investeringar i bredbandsinfrastruktur. Sammantaget innebär inte utredningens förslag några ökade kostnader för staten. Finansiering av förslagen sker genom intäkter från extern försäljning av och Svenska kraftnäts bredbandsinfrastruktur. 10 Förslagen med kommentarer 10.1Förslag till förändringar i förordning (2010:185) med instruktion för uppdrags-, uthyrnings- och för- uppdrags-, uthyrnings- och för- förenlig med verkets uppgifter i förenlig med verkets uppgifter i I detta ingår att I detta ingår att 1. utföra uppdrag inom ban-, 1. utföra uppdrag inom ban-, el- och signalområdet, tillhanda- el- och signalområdet och till- hålla drift av it-system samt handahålla drift av it-system, bedriva andra elektroniska kom- hålla materiel för järnvägsinfra- hålla materiel för järnvägsinfra- 4. tillhandahålla utbildnings- 5. förvalta och hyra ut järn- vägsfordon till i första hand 5. förvalta och hyra ut järn- järnvägsföretag som staten ingår vägsfordon till i första hand järnvägsföretag som staten ingår hand andra järnvägsföretag. hand andra järnvägsföretag. Ny paragraf 6 a § ska bedriva uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt vad gäller att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster inklusive uthyrning av kanalisationsutrymme. Ur ett bredbandsperspektiv utgör vägar och järnvägar en unik infrastruktur som kan användas på olika sätt för att stödja regeringens bredbandsstrategi för (dnr N2009/8317/ITP). Det är viktigt att det uttalas tydligt i instruktionerna att ska verka på marknaden för bredbandsinfrastruktur. bredbandsinfrastruktur ska vara tillgängligt för alla på samma villkor och till konkurrensneutrala, marknadsmässiga och skäliga villkor. Denna förändring i instruktionen innebär ett bredare uppdrag än tidigare för . Ny paragraf 6 b § får besluta om avgifter för sin externa bredbandsverksamhet samt disponera inkomsterna för underhåll och utbyggnad av den externa bredbandsverksamheten. Utredningen föreslår att ska få förfoga över de intäkter de får från den externa bredbandsverksamheten och använda dem för underhåll och investeringar i bredbandsinfrastruktur för externa kunder. Se också avsnitt 10.3.1 nedan om ekonomisk särredovisning för den externa bredbandsverksamheten. ska påbörja arbetet med att byta ut sin telekommunikationsinfrastruktur. I samband med det föreslår utredningen att de lägger extra optofiber eller extra Det förslaget medför en mindre merkostnad för . Vidare föreslår utredningen att och att då de bygger samman sina nät för redundans, också ska undersöka möjligheten att möjliggöra för områden med företag och hushåll som saknar snabbt bredband (minst /s) att ansluta sig. Det kan innebära att de statliga aktörerna måste dra sina redundansförbindelser en längre stäcka än vad som är mest optimalt. Även detta medför en merkostnad initialt. Dessa merkostnader ska inte finansieras med anslag då det kan innebära statsstöd. I stället föreslår vi att får behålla sina intäkter från den externa bredbandverksamheten för att med dessa medel finansiera merkostanden för extra fiberpar, kanalisation eller anslutningspunkter. gör så redan. 10.2Förslag till tillägg i regleringsbrev Förslag till formuleringar i regleringsbrevet ska driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation med hög säkerhet. ska verka för att dess bredbandsinfrastruktur samt tele- och kommunikationsnätet görs tillgängligt för aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer på konkurrensneutrala, marknadsmässiga och skäliga villkor. ska verka för att målen i regeringens bredbandsstrategi för (dnr N2009/8317/ITP) nås. ska samråda med om sina tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter och med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gällande frågor som rör informationssäkerhet i den tekniska informations- och kommunikationsinfrastruktur som staten äger samt samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät. Uppdragen ska redovisas till regeringen. har ett liknande uppdrag i sitt regleringsbrev och utredningen föreslår nu att bägge myndigheterna får samma uppdrag. I uppdraget ingår att ska ha samråd med och med Myndigheten för samhällskydd och beredskap för att i ett planeringsskede få ta del av den kunskap som dessa myndigheter besitter i syfte att effektivisera förvaltningen av statens bredbandsinfrastruktur och säkerställa att den är säker och robust. 10.3Förslag till särskilda uppdrag till ska särredovisa sin externa bredbandsverksamhet i den ekonomiska redovisningen så att intäkter och kostnader för verksamheten kan följas och därigenom säkerställa att intäkterna återinvesteras i den externa bredbandsverksamheten. Telekomverksamheten ska redovisas uppdelad på intern och extern verksamhet. För att kunna säkerställa att den externa bredbandsverksamheten inte finansieras via anslag är det nödvändigt att i redovisningen kunna se intäkter och kostnader för den externa verksamheten. Den interna bredbandsverksamheten ska också kunna följas upp för att bevaka att den hanteras effektivt. 10.3.2Anläggning av kanalisation eller optofiber för framtida behov ska i samband med utbyggnad eller modernisering av sin telekominfrastruktur för eget bruk installera kanalisation eller optofiber i tillräcklig mängd för att under överskådlig framtid kunna erbjuda extra kapacitet på den öppna marknaden. Installationen ska ske på ett sätt som gör det enkelt för andra aktörer att ansluta sig till kanalisationen eller optofibern. Försäljning ska ske på konkurrensneutrala, icke-diskriminerande och skäliga villkor. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Kostnaden för den extra kapaciteten ska finansieras av intäkter från den externa bredbandsverksamheten. Utredningen föreslår att i samband med utbyggnad eller modernisering av sin bredbandsinfrastruktur för eget bruk ska installera extra kanalisation och/eller optofiber och göra den tillgänglig för marknadens aktörer på konkurrensneutrala, ickediskriminerande och skäliga villkor. Installationen ska ske så att det är enkelt för andra aktörer att ansluta sig, t.ex. genom att det skapas många anslutningspunkter, särskilt i anslutning till där människor bor och verkar och för att öka täckningen i mobilnäten 10.3.3Sammanbyggnad av nät för ökad robusthet och på platser där det inte finns någon marknadsdriven utveckling ska tillsammans med samverka vid planering och anläggning av redundanta förbindelser för eget behov. I samverkan ska ingå att analysera om de redundanta förbindelserna kan anläggas så att de passerar områden som saknar möjlighet att ansluta sig till snabbt bredband. I de fall det är rimligt ur ett samhällsnyttoperspektiv ska ledningen dras så att den passerar sådana områden. köper de statliga aktörerna i begränsad omfattning förbindelser av varandra för att skapa redundans för sina egna behov, då detta är mer kostnadseffektivt än att bygga i egen regi. För att nyttja den statliga infrastrukturen mer effektivt och bidra till att bredbandsmålen uppnås bör det utredas om förbindelser som byggs av redundansskäl kan placeras så att de passerar områden där det inte finns möjlighet att ansluta sig till stam- eller mellanortsnäten. och måste avgöra hur mycket det är möjligt att avvika från den sträckning man hade valt om uppdraget hade varit att endast skapa redundans. Vidare är det lämpligt att de statliga aktörerna i planeringsstadiet har kontakt med de regionalt utvecklingsansvariga för att inhämta information om områden där det saknas anslutningsmöjligheter till stam- eller mellanortsnäten. ska alltid lägga kanalisation i vägområdet vid platser med höga anläggningskostnader såsom exempelvis cirkulationsplatser, broar, tunnlar och större vägkorsningar i samband med nybyggnation och lämpliga ombyggnationer och underhållsarbeten. Tillgång till kanalisationen ska erbjudas på ett sätt som gör det enkelt för andra aktörer att ansluta sig till kanalisationen eller optofibern vad gäller de fysiska möjligheterna till anslutning. ska lämna tillträde till kanalisationen på konkurrensneutrala, icke-diskriminerande och skäliga villkor. får i uppdrag att i samband med nybyggnation eller lämpliga underhållsarbeten alltid lägga kanalisation inklusive anslutningspunkter i vägområdet vid platser med höga anläggningskostnader som cirkulationsplatser, broar, tunnlar och större vägkorsningar. Vissa underhållsarbeten är av sådan art att det inte utan väsentligt merarbete går att lägga ner kanalisation, t.ex. vi omasfaltering av mindre sträckor. behöver dokumentera kanalisationen och dess anslutningspunkter. 10.3.5Hantering av ansökningar avseende förläggning i vägområdet ska hantera ansökningar om att lägga kanalisation eller ledningar för bredband i vägområdet och fatta beslut inom en månad från det att det föreligger en fullständig ansökan. För att underlätta för dem som söker tillstånd ska fortsätta att underlätta ansökningsförfarandet. Uppdraget ska redovisas till regeringen. Utredningen föreslår att får ett uppdrag att hantera och fatta beslut i ansökningsärenden om att förlägga kanalisation eller ledningar för bredband inom en månad från det att en fullständig ansökan föreligger. har ett internt mål om att hantera ansökningar om att lägga kanalisation och bredbandsledningar i vägområdet . Det förslag till en ny lag som är under beredning i innehåller en regel som ger att handlägga denna typ av ärenden. Lagen som bygger på ett EU direktiv förväntas träda i kraft . Utredningen menar att det vore olyckligt för bredbandsutbyggnaden om ansökningarna inte beslutas . har själva uppfattningen att det går att göra inom en månad. För att effektivisera hantering och underlätta för dem som söker tillstånd bör fortsätta att underlätta ansökningsförfarandet och informera tydligt om vad som krävs för att ska kunna hantera ansökningarna. Det kan till exempel handla om att förtydliga informationen på hemsidan. måste också se till att ha möjlighet att mäta och följa upp handläggningstiden. Det kan innebära att diariesystemet behöver ses över eller att man ändrar rutiner för diarieföringen. Uppdraget ska redovisas till regeringen. 10.3.6Samverkan med andra statliga ägare av bredbandsinfrastruktur ska i samråd med utveckla och formalisera samverkan kring tele- och kommunikationsverksamhet. och ska bjuda in de statliga aktiebolagen i detta arbete. och ska redovisa uppdraget till regeringen. En samverkansgrupp mellan , , och bildades i samband med att diskussioner fördes om att tillsätta utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur. Samverkansgruppen har haft svårt att hitta sin roll och sitt uppdrag. Utredningen tror därför inte att en effektiv samverkan baserad endast på frivillighet kommer att resultera i det stöd för bredbandsmålen och de effektivitetsvinster som är möjliga. Därför föreslås en formalisering av uppdraget. Det finns vissa begränsningar för hur och kring vilka frågor man kan samverka. Det är respektive aktörs skyldighet att säkerställa var gränsen går för otillåtet samarbete. Exempelvis får man inte samarbeta kring prissättning men väl att finna gemensamma standarder för att eventuellt ha gemensam service- eller inköpsorganisation. Hur en eventuell gemensam service- eller inköpsorganisation kan samverka kan behöva utredas utifrån rättsläget när detta blir aktuellt. 10.4Förslag till tillägg i svenska kraftnäts regleringsbrev Förslag till tillägg i svenska kraftnäts regleringsbrev ska, främst på stamnätet, driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation med hög säkerhet. kraftnät ska på affärsmässiga grunder verka för att tele- och kommunikationsnätet görs tillgängligt för aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer på konkurrensneutrala och skäliga villkor. ska verka för att målen i regeringens bredbandsstrategi för (dnr N2009/8317/ITP) nås. ska i sin verksamhet samråda med om sina tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter. och med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gällande frågor som rör informationssäkerhet i den tekniska informations- och kommunikationsinfrastruktur som staten äger samt samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät. Uppdragen ska redovisas till regeringen. Inledningsvis är detta samma uppdrag som tidigare haft i sitt regleringsbrev och fortfarande delvis har. ströks meningen om att verka för att målen i regeringens bredbandsstrategi för ska nås. Den bör återinföras. Vidare har ett fungerande samråd med . På motsvarande sätt bör ett samråd ske med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kring de frågor myndigheten ansvarar för och som är applicerbara på svenska kraftnäts bredbandsinfrastruktur. 10.5Förslag till särskilda uppdrag till Affärsveket ska särredovisa sin externa bredbandsverksamhet i den ekonomiska redovisningen på så vis att man kan följa intäkter och kostnader för verksamheten och säkerställa att intäkterna återinvesteras i den externa bredbandsverksamheten. Telekomverksamheten ska redovisas uppdelad på intern och extern verksamhet. särredovisar sin bredbandsverksamhet. Förslaget avser inte att ändra det sätt som redovisningen genomförs . 10.5.2Anläggning av optofiber för framtida behov ska i samband med utbyggnad eller modernisering av sin bredbandsinfrastruktur för eget bruk installera optofiber i tillräcklig mängd för att under överskådlig framtid kunna erbjuda extra kapacitet på den öppna marknaden. Installationen ska ske på ett sätt som gör det enkelt för andra aktörer att ansluta sig till kanalisationen eller optofibern. Försäljning ska ske på konkurrensneutrala, icke-diskriminerande och skäliga villkor. Kostnaden för den extra kapaciteten ska finansieras av intäkter från respektive verks externa bredbandsverksamhet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Till skillnad från har haft som en del av sitt uppdrag att främja bredbandsutbyggnaden, vilket har formaliserats i regleringsbrev och instruktioner. Ett resultat av detta är en intern policy antagen 2013 som innebär att man vid ny- eller ombyggnad av kraftledningar installerar 48- eller 96-pars optofiberkablar i kraftledningens topplina. Detta medför att man får en betydande överkapacitet som är tillgänglig för marknaden i form av svart fiber. förlägger på eget initiativ bredbandsinfrastruktur för framtida behov i enlighet med utredningens förslag. Vi menar dock att det är viktigt att detta ingår i instruktionen från regeringen och att uppföljning sker . 10.5.3Sammanbyggnad av nät för ökad robusthet och på platser där det inte finns någon marknadsdriven utveckling ska tillsammans med samverka vid planering och anläggning av redundanta förbindelser för eget behov. I samverkan ska ingå att analysera om de redundanta förbindelserna kan anläggas så att de passerar områden som saknar möjlighet att ansluta sig till stam- eller mellanortsnät. I de fall det är rimligt ur ett samhällsnyttoperspektiv ska ledningen dras så att den passerar sådana områden. köper de statliga aktörerna i begränsad omfattning förbindelser av varandra för att skapa redundans för sina egna behov, då detta är mer kostnadseffektivt än att bygga i egen regi. För att nyttja den statliga infrastrukturen mer effektivt och bidra till att bredbandsmålen uppnås bör det utredas om förbindelser som byggs av redundansskäl kan placeras så att de passerar områden där det inte finns möjlighet att ansluta sig till stam- eller mellanortsnäten. och måste avgöra hur mycket det är möjligt att avvika från den sträckning man hade valt om uppdraget hade varit att endast skapa redundans. Vidare är det lämpligt att de statliga aktörerna i planeringsstadiet har kontakt med de regionalt utvecklingsansvariga för att inhämta information om områden där det saknas anslutningsmöjligheter till stam- eller mellanortsnäten. 10.5.4Samverkan med andra statliga ägare av bredbandsinfrastruktur Affärsveket ska i samråd med utveckla och formalisera samverkan kring tele- och kommunikationsverksamheten i. och ska bjuda in de statliga aktiebolagen i detta arbete. och ska redovisa uppdraget till regeringen. En samverkansgrupp mellan , , och bildades i samband med att diskussioner fördes om att tillsätta utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur. Samverkansgruppen har haft svårt att hitta sin roll och sitt uppdrag. Utredningen tror därför inte att en effektiv samverkan baserad endast på frivillighet kommer att resultera i det stöd för bredbandsmålen och de effektivitetsvinster som är möjliga. Därför föreslås en formalisering av uppdraget. Det finns vissa begränsningar för hur och kring vilka frågor man kan samverka. Det är respektive aktörs skyldighet att säkerställa var gränsen går för otillåtet samarbete. Exempelvis får man inte samarbeta kring prissättning men väl att finna gemensamma standarder för att eventuellt ha gemensam service- eller inköpsorganisation. Hur en eventuell gemensam service- eller inköpsorganisation kan samverka kan behöva utredas utifrån rättsläget när detta blir aktuellt. 10.6Förslag till uppdrag till ska bistå och med råd om sina tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter. I syfte att följa upp och säkerställa att de åtgärder respektive vidtar får så stor nytta som möjligt och att effektivisera användandet av infrastrukturen har utredningen föreslagit att myndigheterna ska samråda med om sin bredbandsinfrastruktur. får uppdraget utifrån sin roll som sektorsmyndighet och syftet med dialogen är att bistå de två myndigheterna med kunskap så att de kan effektivisera sin verksamhet och bidra till att bredbandsmålen uppnås. Hur dialogerna utformas lämnas till att besluta om. 10.7Förslag till uppdrag till Myndigheten för samhällskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bistå och med råd rörande informationssäkerhet i den tekniska informations- och kommunikationsinfrastruktur som staten äger. I syfte att bidra till säkra nät ur ett informationssäkerhetsperspektiv har utredningen föreslagit att respektive får i uppdrag att samråda kring informationssäkerhetsfrågor med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. På motsvarande vis bör Myndigheten för samhällsskydd och beredskap få ett uppdrag att bistå de två myndigheterna. Informationssäkerhetsfrågorna får en allt större betydelse i takt med att allt mer av kommunikationerna går via bredbandsnät och mobilnät. Dessutom har omvärlden förändrats och det säkerhetspolitiska läget är ett helt annat än . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är expertmyndighet på området och utredningen har funnit att det är bra och bidrar till effektiviteten i förvaltningen av bredbandsnäten att samråda med MSB om förvaltningen av bredbandsnäten även ur ett informationssäkerhetsperspektiv. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får uppdraget utifrån sin roll som expertmyndighet och med syfte att bistå och med kunskap så att de utnyttjar sin bredbandsinfrastruktur så effektivt som möjligt och bidrar till att öka samhällsnyttan av gjorda investeringar. Hur dialogerna utformas lämnas till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att besluta om. 10.8Förslag till förtydligande av de statliga aktiebolagens roll för bredbandsmålen Regeringen föreslås uttala att den som företrädare för ägaren till och förväntar sig att de berörda bolagen bidrar till att regeringens bredbandsmål uppfylls. Utredningen har kommit fram till att det är svårt att formellt styra de statliga aktiebolagen i frågor som rör bredbandsinfrastrukturen då den utgör en liten del av verksamheten i bolagen. Däremot menar utredningen att regeringen i de överläggningar och samtal man har med företrädare för företagsledningarna bör understryka vikten av att bolagen agerar för att bidra till en effektivare hantering av statens bredbandsinfrastruktur och till att de politiska målen uppnås.