sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — För att underlätta behörighetskomplettering har Regeringskans- liet () föreslagit att behörighetsgivande förutbildningar på gymnasial nivå ska kunna ges inom yrkeshög- skolan. Sådana förutbildningar föreslås kunna ges i bristyrken och om det finns brist på behöriga sökande. Utredningen anser att för- slaget bör antas med vissa ändringar. Utredningen föreslår att be- hörighetsgivande förutbildningar inom : ska kunna erbjudas om det i förväg kan antas finnas brist på be- höriga sökande, huvudsakligen ska avse yrkesämnen, och ska få omfatta upp till tio veckors utbildning. Utredningen föreslår också att Myndigheten för ska få i uppdrag att främja utvecklingen av behörighetsgivande för- utbildningar. lag om försöksverksamhet med branschskolor Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksamheten gäller för viss utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå enligt skollagen (2010:800). Med branschskola avses en utbild- ningsanordnare som har godkänts för att anordna gymnasial yrkes- utbildning enligt denna lag. Bestämmelserna i denna lag syftar till att säkerställa att det inom gymnasieskolan ges yrkesutbildning av hög kvalitet inom vissa yrkesområden som är små. I lagen finns bestämmelser för försöks- verksamheten som avviker från skollagen. 2 § Med branschorganisation avses i denna lag en arbetstagarorga- nisation, en arbetsgivarorganisation, en organisation som är gemen- sam för arbetsgivare och arbetstagare eller en intresseorganisation i näringslivet som representerar yrkesområdet. 3 § Statliga myndigheter, kommuner, landsting och enskilda får god- kännas som branschskola. För att godkännas som branschskola ska utbildningsanordnaren 1. ha för avsikt att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde a)antalet elever som går sådan utbildning är lågt i såväl gymnasie- skolan som inom den kommunala vuxenutbildningen, b)arbetsmarknadens efterfrågan på den kompetens som utbild- ningen syftar till att ge är högre än vad det finns individer med den kompetensen, och c)kostnaden att starta en motsvarande utbildning är hög på grund av att det finns behov av särskilda lokaler, särskilt material eller särskild utrustning och små elevgrupper, 2. rekommenderas som branschskola av en branschorganisation eller uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbets- givare inom den bransch som yrkesområdet tillhör, 3. ha förutsättningar att ge sådant stöd som följer av 3 kap. skol- lagen (2010:800) till elever som är i behov av det, och 4. ha förutsättningar att följa de bestämmelser som gäller enligt denna lag, tillämpliga bestämmelser i skollagen och föreskrifter som meddelats i anslutning till den. Vid bedömning av om utbildningsanordnaren uppfyller vill- koren i första stycket 4 ska särskilt beaktas om anordnaren har förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande lika- behandlingsarbete för att på så sätt motverka att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat avbryter ut- bildningen . 4 § prövar ärenden om godkännande som anord- nare av branschskola. Ett godkännande som branschskola gäller som beslutar, dock längst så länge som försöksverksamheten pågår. beslut får inte överklagas. 5 § Under försöksverksamheten får högst tio utbildningsanordnare godkännas. Om samtliga sökande som uppfyller villkoren i 3 § är fler än tio ska ett urval göras. Företräde ska då ges till –sökande som kan visa starkt stöd hos arbetsmarknadens parter inom den bransch som yrkesområdet tillhör, och –sökande som avser att anordna yrkesutbildning inom ett yrkes- område där skillnaden mellan antalet elever som går sådan utbild- ning i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning och arbetsmarknadens behov är störst. 6 § Den som enligt 2 kap. 2–5 §§ skollagen (2010:800) är huvud- man för en gymnasieskola som erbjuder yrkesprogram får med bi- behållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att utföra uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen). Huvudmannen får då även överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen och den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisnings- uppgift. Huvudmannen för gymnasieskolan ska ersätta branschskolan för kostnaderna för elevens utbildning. Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till branschskolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som huvudmannen tillämpar vid fördelning av re- surser i sin egen utbildning. 7 § Branschskolan ska anordna utbildning inom ett sådant yrkes- ämne eller delar av ett yrkesämne som finns inom gymnasieskolan. Utbildningen får även avse sådant gymnasiearbete som ingår i ett yrkesprogram enligt 16 kap. 22 § skollagen (2010:800). 8 § Lärare som undervisar vid branschskolan ska genom yrkes- erfarenhet, högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning ha tillägnat sig kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper inom det yrkesområde som undervisningen avser och även i övrigt vara lämp- lig att bedriva undervisningen. En huvudman som har slutit avtal med en branschskola enligt denna lag behöver för den undervisningen inte tillämpa 2 kap. 13 och 18 §§ skollagen (2010:800). 9 § En branschskola får även genom entreprenadavtal enligt 23 kap. skollagen (2010:800) ge utbildning till elever från vuxen- utbildning. Utöver vad som gäller om entreprenad enligt 23 kap. 1 § skol- lagen får huvudmannen för vuxenutbildning överlämna uppgifter till en branschskola som bedrivs av en statlig myndighet, en kommun eller ett landsting. 10 § Om en elev som går i en gymnasieskola med offentlig huvud- man behöver inackordering på grund av deltagandet i utbildningen vid en branschskola ska elevens hemkommun lämna ekonomiskt stöd för inackorderingen utifrån samma grunder och med samma belopp som gäller enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800). Ett så- dant beslut kan överklagas på samma sätt som gäller enligt 28 kap. 5 § skollagen. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare före- skrifter om försöksverksamhet med branschskolor. Denna lag träder i kraft och gäller t.o.m. . Den ska tillämpas på utbildning efter . lag om ändring i lagen (2009:128) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:128) om yrkeshög- skolan att det ska införas en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndig- skrifter om att en utbildning som en behörighetsgivande för- utbildning och om undantag från 5 och 6 §§ vid sådan utbildning. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att det ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 13 a § och 12 kap. 13 b §, och närmast före 10 kap. 13 a § och 12 kap. 13 b § nya rubriker av föl- jande lydelse. I årskurs 8 och 9 ska alla elever ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao). Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i omfattar enligt 4 §. Praon ska genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former för arbets- livsorientering ersätta prao för en elev. I årskurs 9 och 10 ska alla elever som tillämpar special- skolans kursplaner ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivs- orientering (prao). Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i specialskolan omfattar enligt 4 §. Praon ska genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former för arbets- livsorientering ersätta prao för en elev. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655) ska ha följande lydelse. Inackorderingstillägg får lämnas till studerande vid andra läro- anstalter och utbildningar än sådana som ingår i skolväsendet och har offentlig huvudman enligt skollagen (2010:800). Det får också lämnas för studier vid utbildningar med offentlig huvudman inom skolväsendet, om den studerande är utlandssvensk eller deltar i för- beredande dansarutbildning i . Inackorderingstillägg får utöver vad som anges i 1 § lämnas till en studerande 1.i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7–9 vid en riks- internatskola, 2.i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 7–9 inom skol- väsendet, om den studerande är utlandssvensk, 3.vid en fristående gymnasie- skola för tid som den studerande deltar i utbildning vid en bransch- skola enligt lagen (2016:000) om försöksverksamhet med bransch- skolor under förutsättning att det nationella program och den nationella inriktning som den studerande går inte finns i den studerandes hemkommun, 3. vid en fristående gymnasie- särskola, eller 4. vid en fristående gymnasie- särskola, eller 1 Senaste lydelse 2013:148. 4. vid en 5. vid en den studerande är utlands- den studerande är utlands- får meddela närmare föreskrifter om vem som kan få inackorderingstillägg. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Statsbidrag enligt denna förordning får, om det finns tillgång på medel, lämnas till en kommun för utbildning, om överens med minst två andra kommuner om att samverka om skollagen (2010:800) i syfte att 1. utbildningen planeras och med företag, organisationer och med företag, organisationer som är verksamma inom de som är verksamma inom de avsedd för och med den aktör som har ett regionalt utvecklings- ansvar i länet eller länen enligt lagen (2010:630) om regionalt ut- vecklingsansvar i vissa län, lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen eller förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion, 2 Senaste lydelse 2013:1114. Ansökan ska göras gemensamt av de samverkande kommunerna och ges in till . Av ansökan ska det framgå1. vilka kommuner som an- sökan avser31 2. kommunen kan visa på ett 3. kommunen kan visa på ett behov av utbildningen, behov av utbildningen som är gemensamt i de kommuner som möjlighet till strukturerad be- möjlighet till strukturerad be- dömning, värdering och doku- dömning, värdering och doku- mentation av en deltagares tidi- mentation av en deltagares tidi- 4. kommunen erbjuder studie- 5. kommunen erbjuder studie- av utbildningen tar till vara del- av utbildningen tar till vara del- tagarens tidigare förvärvade kun- tagarens tidigare förvärvade kun- skaper och kompetens, och skaper och kompetens, och 5. i fråga om utbildning en- 6. i fråga om utbildning en- ligt 1 a eller 1 b §, urvalsregeln i ligt 1 a eller 1 b §, urvalsregeln i 3 § tillämpas på utbildningen. 3 § tillämpas på utbildningen. Statsbidrag för viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå får bara lämnas om deltagaren i sådan utbildning också deltar i yrkesinriktad vuxenutbildning på gymna- sial nivå hos kommunen. Den teoretiska kommunala vuxenutbild- ningen på gymnasial nivå får utgöra högst av deltagarens utbildning enligt denna förordning. Statsbidrag enligt denna förordning får inte lämnas för gym- nasiearbete eller gymnasiesärskolearbete. 5 §3 Statsbidrag lämnas efter ansökan. Ansökan ges in till . Av ansökan ska det framgå 3 Senaste lydelse 2013:1114. 1. vilken inriktning eller vil- ket yrkesområde som kommunen ningar eller yrkesområden som ansöker om statsbidrag för, kommunerna ansöker om stats- 2. hur många årsstudieplatser 3. hur många årsstudieplatser eller deltagarplatser i heltids- eller deltagarplatser i heltids- utbildning och i förekommande utbildning och i förekommande fall verksamhetspoäng som ut- fall verksamhetspoäng som ut- bildningen sammanlagt ska om- bildningen sammanlagt ska om- 3. om två samverkar om utbildningen, 4. att utbildningen inbegriper 4. att utbildningen inbegriper en sådan möjlighet som avses i en sådan möjlighet som avses i 4 § första stycket 3, om stycket 4, om det finns deltagare som behöver den finns deltagare som behöver den 5.hur utbildningen har planerats, och 6.vilket behov som finns av utbildningen. får meddela föreskrifter om inom vilken tid och på vilket sätt som ansökan ska ges in samt de ytterligare föreskrifter om ansökan som behövs. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2011:555) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 8 § förordningen (2011:555) med instruktion för ska ha följande lydelse. Myndigheten ska ansvara för Myndigheten ska ansvara för de nationella råden för yrkes- ett nationellt råd för yrkesutbild- programmen i gymnasieskolan. ning och för de nationella råden för yrkesprogrammen i gym- Myndigheten ska även ansvara för Nationella rådet för vidare- utbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Denna förordning träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2014:856. förordning om försöksverksamhet med bransch- skolor och statsbidrag till gymnasieskolor som erbjuder utbildning inom vissa yrkesområden Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller kompletterande bestämmelser om branschskolor enligt lagen (2016:000) om försöksverksamhet med branschskolor och bestämmelser om statsbidrag till huvudmän för gymnasieskolan som erbjuder utbildning inom vissa yrkesområden som är små. Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 11 § regerings- formen i fråga om 10 § och 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser. 2 § Ansökan om att starta branschskola ska göras hos Statens skol- verk av den som avser att bedriva utbildningen. Av ansökan ska framgå inom vilket yrkesområde branschskolan avser att bedriva utbildning. Till ansökan ska bifogas 1.ett yttrande från en arbetstagarorganisation, en arbetsgivar- organisation, en organisation som är gemensam för arbetsgivare och arbetstagare eller en intresseorganisation i näringslivet som re- presenterar yrkesområdet (branschorganisation), eller 2.ett gemensamt yttrande från de arbetsgivare som utbildnings- anordnaren samarbetar med. Av yttrandet ska framgå varför just den utbildningsanordnare som ansökan avser är lämplig och har förutsättningar att erbjuda gymnasial yrkesutbildning av hög kvalitet. Förutsättningar för statsbidrag och bidragets storlek 3 § Statsbidrag enligt denna förordning lämnas i enlighet med kapi- tel I och kapitel III artikel 31 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. ska föra ett sådant register som avses i kapi- tel II artikel 12 i kommissionens förordning. 4 § Statsbidrag får lämnas till huvudmän som inom ett yrkespro- gram i gymnasieskolan erbjuder utbildning inom ett yrkesområde som det finns en branschskola för enligt lagen (2016:000) om för- söksverksamhet med branschskolor. För att beviljas statsbidrag ska huvudmannen kunna visa en stra- tegi för hur huvudmannen ska kunna uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 5 § Statsbidrag får lämnas för huvudmannens kostnader för den er- sättning som huvudmannen ger till en branschskola eller annan ut- bildningsanordnare för en elevs utbildning enligt lagen (2016:000) om försöksverksamhet med branschskolor eller 23 kap. 4 § skol- lagen (2010:800). Statsbidrag lämnas med hälften av den ersättning som huvud- mannen ger till branschskolan eller utbildningsanordnaren eller högst per läsår för varje elev som deltar minst per läsår i utbildning enligt första stycket. Bidrag till en huvudman får lämnas för högst fem elever per yrkesområde och högst två läsår för varje elev. Den ersättning som statsbidrag ges för får inte avse andra kost- nader än de som anges i kapitel III artikel 31 i kommissionens för- ordning (EU) nr 651/2014 av . Ansökan och beslut om statsbidrag 6 § beslutar om och betalar ut statsbidrag. Av huvudmannens ansökan om statsbidrag ska framgå vilken branschskola eller annan utbildningsanordnare som huvudmannen har en överenskommelse med och hur många elever som ansökan avser. 7 § Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än vad det finns medel ska vid sin fördelning av bidraget ta hänsyn till 1.i vilken grad huvudmannen bedöms ha förmåga att uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval, och 2.behovet av geografisk spridning av insatserna. Uppföljning, redovisning och utvärdering av statsbidraget 8 § ska följa upp hur statsbidraget används och ut- värdera dess effekter. En huvudman som har fått statsbidrag utbetalat ska till redovisa hur det har använts. Huvudmannen är även skyl- dig att medverka i uppföljning och utvärdering av statsbidraget. ska senast den xx , till redovisa omfattningen av utbetalat statsbidrag och hur statsbidra- get används. 9 § En huvudman som har tagit emot statsbidrag enligt denna för- ordning är skyldig att återbetala det om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i 8 §. ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 10 § får meddela föreskrifter om elektronisk över- föring av en ansökan och om elektronisk signatur samt de andra föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 11 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. Denna förordning träder i kraft . förordning om nationellt råd för yrkesutbildning och nationella råd för yrkesprogrammen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om det nationella råd för yrkesutbildning och de nationella råd för yrkesprogrammen (nationella programråd) som ansvarar för enligt 8 § förordningen (2011:555) med instruktion för . Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. Nationellt råd för yrkesutbildning 2 § Det nationella rådet för yrkesutbildning ska utgöra ett forum för samråd mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter. Rådet ska samråda kring strategiska frågor om utveckling av yrkes- utbildning och andra kompetensförsörjningsåtgärder som är rele- vanta för den långsiktiga nationella kompetensförsörjningen. Rådet ska även utgöra ett rådgivande organ till regeringen och ansvariga myndigheter. 3 § Ledamöterna till det nationella rådet för yrkesutbildning utses av regeringen för en period . Syftet med råden och antal råd 4 § De nationella programråden ska utgöra rådgivande organ inom och bistå i arbetet med att utveckla yrkesutbildningen i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vux- na på gymnasial nivå. Det ska finnas ett nationellt programråd för varje yrkesprogram som finns i gymnasieskolan. Yrkesutbildningen inom gymnasie- särskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och sär- skild utbildning för vuxna på gymnasial nivå fördelas på lämpligt programråd. 5 § beslutar, efter att ha hört det nationella rådet för yrkesutbildning, vilka branschorganisationer som ska vara re- presenterade med ledamöter i det nationella programrådet. Med branschorganisation avses en arbetstagarorganisation, en arbets- givarorganisation, en organisation som är gemensam för arbets- givare och arbetstagare eller en intresseorganisation i näringslivet som representerar ett eller flera yrkesområden. Ledamöterna ska företräda yrkesområden som yrkesprogram- met utbildar till. får även utse ledamöter som represen- terar yrkesområden som saknar branschorganisation. Ledamöterna utses för en period . 6 § utser en ledamot att företräda organisa- tionen i rådet. Organisationen utser även ersättare. 7 § En ordförande och en vice ordförande, som utses av ledamöterna, ska leda rådets arbete. 8 § De nationella programråden ska särskilt bistå i analyser av följande områden: 1.utvecklingsbehovet inom yrkesutbildningen mot bakgrund av utvecklingen inom yrkesområdena och behovet av utbildning inom nya områden, 2.elevernas etablering på arbetsmarknaden efter avslutad yrkes- utbildning, och 3.kvaliteten i det arbetsförlagda lärandet. 9 § Följande bestämmelser anger områden där de nationella pro- gramråden ska bistå : –1 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039) om föreskrifter om ämnesplaner för yrkesämnen i gymnasieskolan, –4 kap. 5 § gymnasieförordningen om föreskrifter om program- fördjupning för yrkesprogram i gymnasieskolan, –5 kap. 9 § gymnasieförordningen om ärenden om särskilda varianter i gymnasieskolan, –5 kap. 19 § gymnasieförordningen om ärenden om riksrekry- tering i gymnasieskolan, och –3 § förordningen (2012:144) om statsbidrag för kompetens- utveckling av lärare i yrkesämnen om ärenden som avser lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 10 § ska i samråd med de nationella program- rådens ledamöter utarbeta riktlinjer för hur arbetet i råden ska be- drivas. Riktlinjerna ska även förtydliga hur rådens rekommendatio- ner ska hanteras inom . Denna förordning träder i kraft . ändring i förslaget till förordning om behörighets- givande förutbildning inom i departementspromemorian En stärkt yrkes- högskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) Härigenom föreslås i fråga om förslaget till förordning om behörighetsgivande förutbildning inom i departe- mentspromemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) att 1 och 3 §§ ska ha följande lydelse. Lydelse enligt förslaget i Ds skolan beslutar om att den som skolan beslutar om att den som anordnar en ordinarie utbild- anordnar en ordinarie utbild- får anordna en utbildning inom får anordna en utbildning inom i form av be- i form av be- för den ordinarie yrkeshög- för den ordinarie yrkeshög- syftar till att ge syftar till att ge den studerande kunskaper som den studerande kunskaper som motsvarar de krav på behörighet motsvarar de krav på behörighet som är uppställda för den ordi- i yrkesämnen som är uppställda för den ordinarie yrkeshög- högst fem veckors heltids- högst tio veckors heltidsstudier. Utbildningen ska i huvudsak av- das i anslutning till en ordinarie erbjudas i anslutning till en ordi- narie utbildning inom yrkeshög- behöriga sökande till den ordi- skolan, om det kan antas att det narie utbildningen och det be- kommer att finnas brist på be- höriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs utbildningen syftar till att ge. arbetskraft med sådan kompe- tens som den ordinarie utbild- ningen syftar till att ge. Denna förordning träder i kraft . 2.1Styrd dimensionering eller ökad attraktivitet tillsattes som ett svar på en oro över en hög ungdomsarbetslöshet och ett vikande intresse för gymnasie- skolans yrkesprogram. Många unga söker arbete som arbets- givare är oroliga för sin kompetensförsörjning. En bättre matchning mellan ungas val av utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan kan grovt sett åstadkommas på två sätt: Genom att dimensionera antalet platser inom gymnasieskolans olika nationella program efter arbetsmarknadens efterfrågan. Genom att öka yrkesprogrammens attraktivitet. Att dimensionera antalet utbildningsplatser inom gymnasieskolan är ett konkret sätt att förbättra matchningen. Om behovet av ex- empelvis VVS-tekniker förväntas bli högt så ska utbildningsväsen- det leverera så många utbildade personer som behovet motsvarar.