sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — faciliterade en workshop där man slog fast att små och medelstora företag är otillräckligt involve- rade i arbetet med standarder för interoperabilitet, och att sättet att arbeta med standarder behöver vara mera transparent25. I praktiken ser dag ut så att många standardiseringsprocesser omgärdas av betalkrav. I flera fall är till och med själva standarden dyr att ens läsa, vilket i praktiken nästan blir en garanti för att små bolag inte har tillgång till dem. Det är skadligt för innovationssystemet att tillåta att samhällsviktiga standarder tillåts kosta pengar att bidra till och ens ta del av. I praktiken fungerar det som en utelåsningsmeka- nism mot de små bolag som behövs i ekosystemet, och det bygger in en affärsmässig risk för många som vill bygga tjänster baserat på öppna data, eftersom man inte har praktisk möjlighet till insyn i vilka förändringar man kan förvänta sig i de standarder man är beroende av. Enkelt uttryckt kan den tjänst man bygger sluta fungera utan att man själv haft möjlighet att agera proaktivt för att förhindra det. Följande behöver göras: Utse aktörer med ansvar att samordna arbetet med vilka stan- darder som ska gälla i ifråga om data som rör hälsa, trans- porter samt data som är viktigt för ekologiskt hållbar utveckling. Finansiera öppna standarder och transparenta processer på de områden som är särskilt viktiga för samhället. Öppna data och interoperabilitet är i sig en infrastruktur för de nya digitala tjänster som behövs. Men för att vi ska få den utveckling som ger mesta möjliga nytta till samhället behövs också processer som river silos, säkerställer tempo i utvecklingen och ger träffsäker- het i att skapa lösningar med hög kvalitet. finns kunskap om vad som kännetecknar sådana processer26. Viktiga återkommande principer är att de: 25www.europeandataportal.eu/sv/content/standards-data 26https://playbook.cio.gov/ Infrastruktur för ett digitalt samhälle involverar en bredd av aktörer utgår ifrån användarnas behov arbetar med iterativa processer. För att injicera mer av sådan kompetens, arbetssätt och kultur i sam- hället och den statliga förvaltningen, har flera länder goda erfaren- heter av att starta olika former av ”labb”, där principerna för modern digital utveckling omsätts i praktiken. Syftet med sådana labb är ofta flera: Fungera som goda föredömen. Genom lyckade exempel inspirera andra delar i offentlig sektor att ta till sig alltifrån startup-världens arbetssätt till gemensamma lösningar. Skapa bättre digitala tjänster till lägre kostnad än gammaldags it- organisationer lyckats med, genom att omsätta arbetssätt och principer som bevisat sig framgångsrika, framför allt principer för agil och användarcentrerad utveckling, samt hög grad av öppen- het. Fungera som katalysatorer i arbetet att skapa samhällsnyttiga tjänster som ställer höga krav på samarbete mellan olika myndig- heter. Öppna upp utvecklingen av samhällsnyttiga tjänster för en rikare flora av innovativa team i civilsamhälle och näringsliv. Några relevanta exempel som visar vägen är: 18f har beskrivits som en ”startup i administrationen”. Temat består av specialister handplockade från största digitala företag, och de använder startup-världens arbetssätt till att bygga samhällsnytta tjänster.27 Teamet har handplockats från ledande digitala företag; Google, Amazon, Facebook och andra. Infrastruktur för ett digitalt samhälle Så här uttrycker de vad de bidrar med till de statliga myndig- heter de tjänar: ”Leverans är strategin. anpassade produkter som löser dina problem innovativa sätt att köpa lösningar en väg till att bli en digitalt stärkt organisation tekniker för moderna digitala tjänster. Vi arbetar med användarcentrerad design, agila metoder och öppen källkod för att bygga digitala tjänster i världsklass för allmän- het. Vi är dedikerade till att arbeta öppet, bygga tillgängliga produkter och lansera tidigt och ofta.” De arbetar verkligen öppet. Allting som produceras av dem finns tillgängligt på deras webbplats: öppen källkod, nyheter såväl som mätetal på användning för allt de bygger28, vilket gör att allting de gör är fritt och enkelt kan återanvändas och vidareutvecklas. Få organisationer har samma möjligheter att attrahera de bästa talang- erna i världen som . Ändå säger att öppna innovationstävlingar gång på gång överträffar egna team i problemlösning.29 Därför finns Tourna- ment Lab, som regelbundet arrangerar öppna innovationstävlingar, där team från hela världen kan delta.30 Lab visar att i en digitaliserad värld handlar det inte längre bara om att an- ställa de bästa, eller göra de bästa upphandlingarna. Det finns andra sätt att mobilisera innovationskraft, och de sätten handlar ofta om att använda plattformar som ger öppenhet, sammanhang som ger trovärdighet och attraktionskraft samt processer som säkerställer 28https://18f.gsa.gov/dashboard/ 29https:///2013/04/using-the-crowd-as-an-innovation-partner/ 30www.nasa.gov/coeci/ntl Infrastruktur för ett digitalt samhälle att de lösningsidéer som genereras kan skalas upp i verkliga imple- mentationer. Lab förstår administration att inte ens kan anställa all den talang som krävs för att skapa de bästa lösningarna för sina behov. En viktig nyckel för både tempo och kvalitet är att lyckas skapa plattformar för samarbete som gör att lösningar skapas av många fler än de team som kan an- ställas eller upphandlas direkt. platform är ett sätt som administration använder för att stimulera innovativa lös- ningar på sina egna problem.31 På plattformen publiceras utmaning- ar där myndigheter uppmanar de som känner sig manade att lösa alltifrån kommunikativa problem till ingenjörs- och forsknings- problem. Till varje utmaning finns en problemägare och de vinnande förslagen vinner priser som ersättning för sitt bidrag. I finns myndigheten () som stöd till myndigheter och offentlig verksamhet. Om sig själva säger de att de arbetar med: att utveckla gemensamma resurser att stärka människor och förmågor. I sin blogg32 konstaterar de att det ofta är svårt att skapa bra tjänster för medborgare, på grund av att administrationen arbetar i silos. Befintliga processer leder också ibland till att tjänster utvecklas med metodik som kan göra att lösningarna gör det enklare för admini- strationen snarare än för medborgarna. De har identifierat tjänste- 31www.challenge.gov/list/ 32https://gds.blog.gov.uk/2016/04/18/what-we-mean-by-service-design/ Infrastruktur för ett digitalt samhälle design33 som en central metodik för att skapa lösningar som adres- serar verkliga problem, på ett effektivt sätt. Lärdomar och möjligheter för har jämförelsevis gott om kompetens på flera av de om- råden som behövs. Men vi har ännu inte tagit något grepp om hur vår gemensamma välfärd ska stärkas genom ökat tempo i digita- liseringen av myndigheter och offentlig sektor. Det är avgörande för vår framtida konkurrenskraft, kvalitet och effektivitet i förvalt- ningen att vi nu organiserar oss för den digitala transformation som behövs inom alltifrån hälsa och transport till migration och hållbara städer. I arbetet att göra det vore det klokt att lära av de som gått före oss. Vi behöver organisera oss för att riva de silos som känne- tecknar svensk förvaltning. Ett invånarfokuserat arbetssätt behövs både för att identifiera förbättringsområden och lösningar som ger verklig effekt. Vi behöver öppna upp för en bred flora av aktörer som skapar de lösningar som behövs. Allt detta kan vi åstadkomma genom att: Lansera en plattform som mobiliserar digitaliseringskraft Vi kan skapa en plattform på samma sätt som och gör, där myndigheter gemensamt kan synliggöra sina ut- maningar och behov och ge möjlighet för fler att bidra med lösnings- idéer. En sådan plattform behöver vara en del av ett systematiskt arbete med att skapa synlighet till utmaningarna och attraktionskraft till att bidra. Processer ska finnas på plats för att skapa engagemang kring utmaningarna, exempelvis genom hackatons, men också för att sedan finansiera och implementera de bästa idéerna. Infrastruktur för ett digitalt samhälle Undersök möjligheter till affärsmodeller som ger skalbarhet Öppen källkod har radikalt sänkt barriärerna för att bygga digitala tjänster. Plattformar som Github gör det möjligt för utvecklare i hela världen att dra nytta av varandra genom att återanvända varan- dras kod i sina egna lösningar. App-stores gör det ofta möjligt för den som byggt något att distribuera sina lösningar till en global målgrupp på ett effektivt sätt. Det vore värdefullt att undersöka möjligheten att skapa en nationell plattform för digitala tjänster. En plattform som premierar öppen källkod, och där de som utvecklar funktioner får ersättning baserat på hur mycket deras funktionalitet används. En sådan platt- form skulle göra det möjligt för offentlig sektor att både dra maxi- mal nytta av den kostnadsbesparing och effektivisering som kan uppnås med hjälp av öppen källkod, ge finansiella incitament till ut- veckling av digitala tjänster och att möjliggöra ett betydligt bredare utbud av tjänster och leverantörer än vad traditionell upp- handling kan göra. Oavsett affärsmodell skulle det också bidra till effektivitet och kvalitet i statlig digitalisering att skapa gemensamma standarder för data som handlar om kvalitet. App-stores och sociala handelsplatser erbjuder transparens i form av användardrivna recensioner och be- tyg. Det gör det enklare för användare att hitta bra lösningar, men skapar också effektiva incitament att ta ansvar för sin egen kund- upplevelse. På liknande sätt skulle de digitala tjänster som används i offentlig sektor kunna låta användare (både invånare och yrkes- verksamma) ge betyg på tjänsterna de möter. Precis som i appstores skulle den informationen kombineras med information om vem som byggt tjänsten, och kanske vilken del av offentlig sektor som upphandlat den. Öppna data på den upplevda kvaliteten av statens digitala tjänster skulle kunna sänka barriärerna för bra lösningar att nå ökad spridning, men också öka trycket på att förbättra de tjänster som inte håller måttet. Infrastruktur för ett digitalt samhälle Inrätta en statlig innovationsmotor som river silos Vi kan följa , , , och exempel och inrätta minst en organisation med tydligt mandat att vara den katalysator i samarbetet mellan myndigheter och organisationer som behövs. En sådan organisation ska: a)innehålla multidisciplinära team med mandat att samla de myndig- heter, aktörer och invånare som krävs för att identifiera förbätt- ringsområden. b)arbeta enligt samma principer som skapar framgångar i hela den digitala världen: öppet, agilt och med ett tydligt invånarperspek- tiv i fokus. … Några ord om integritet Att värna individens integritet är centralt i en digital demokrati. Regelverken som omgärdar den kan också anses vara en del av vår digitala infrastruktur. Mänskligheten har haft tillgång till så enorma mängder data som vi har just . Ur hållbarhetssyn- punkt är det avgörande att kunna använda stora datamängder. Opti- merade transportsystem kräver data för att kunna realiseras, och inom hälsa är det av avgörande betydelse för oss att alltifrån medicin till behandling i ökande grad baserar sig på data om våra individu- ella förutsättningar. Som både individer och samhälle kan vi sägas stå mitt i en informationstsunami, och vi ger ofta bort data om oss själva i försök att få enklare upplevelser i våra försök att hantera den. behöver vår integritet värnas. Men i stället för att bara se integritetsfrågan som ett hinder för den utveckling vi vet att vi behöver, behöver vi också minnas det omvända perspektivet på integritet. Att värna invånares integritet handlar om att stärka oss som individer. Vår integritet handlar om: individens rätt till sin egen data, och i tillbörliga fall rätten att välja vem som ska ha tillgång till den. individens rätt till transparens ifråga om vem som har tillgång till data och hur den används Infrastruktur för ett digitalt samhälle individens möjlighet till rättsskydd i de fall där individen anser att data används på ett för hen skadligt sätt. Kanske borde vi ha en informationsombudsman? Integritet handlar inte bara om att hindra data från att samlas eller användas. Det handlar i allra högsta grad om att öka transparensen i vem som använder data, och hur. Framför allt handlar det om att stärka individens rätt till sin egen data. Vi har länge sagt att vi ska vara bäst i världen på att ta vara på digi- taliseringens möjligheter. Ändå visar de flesta internationella jäm- förelser att vi tappat tempo i både näringsliv och offentlig sektor. En starkt bidragande anledning till det är att vi underskattat hur viktigt det är att uppdatera vår svenska förvaltning med ett digitalt perspektiv. Det fungerar inte längre att arbeta i sinsemellan effek- tiva silos. Det fungerar inte längre att tro att digitalt är ett undantag i våra verksamheter, när det i själva verket är för alla former av verksamhetsutveckling. Vi behöver agera . Mobilisera digitaliseringskraften i hela landet genom att Säkra tillgången till samhällsnyttig öppna data att bygga tjänster på. Börja med den vi vet har stort värde i närtid: geodata, trafik- data och miljödata. Säkerställa (genom utpekat ansvar och finansiering) transparenta processer för, och tillgång till, standarder för den data som är avgörande för att säkra interoperabilitet inom hälsa, transporter och miljö. Lansera en nationell plattform och process som tydliggör behov hos olika myndigheter och offentliga verksamheter, och säker- ställer att de bra lösningsidéer som fångas upp också implemen- teras. Maximera skalbarheten i de lösningar som byggs åt staten genom att ha transparens i kvalitet på lösningar, kanske kombinerat med Infrastruktur för ett digitalt samhälle affärsmodeller som gör att lösningar som tillgängliggörs som öppen källkod också ger finansiell ersättning. Skapa innovationsmotorer som river silos i offentlig sektor. Se till att de arbetar agilt och multidisciplinärt samt designdrivet där de involverar alla för uppgiften relevanta myndigheter men fram- för allt invånarna själva. Se till att de börjar arbeta inom de om- råden där vi vet att förbättringsbehovet är stort och effektiva lösningar kan hittas i mötet mellan olika verksamheters processer, exempelvis etablering av nyanlända34. Genom sunda inkluderande processer och öppna plattformar, kan vi mobilisera bred samverkan för samhällsnyttig digitalisering långt bortom myndighets-, verksamhet- och kommungränser. Vi väljer själva om vi vill dra nytta av de möjligheter som finns att bygga ett samhälle som är hållbart ekonomiskt, miljömässigt och socialt. Vi har allt att vinna på att nu uppdatera vår bild av vad infrastruktur är i en modern digital demokrati. Vår gemensamma infrastruktur behöver inkludera den data, de standarder och de pro- cesser som hjälper oss att digitalisera för ett hållbart samhälle. Vi kan välja att öka tempot i att riva de silos och arbetssätt som funge- rade , men som inte längre räcker till. Vi vet att digitaliseringen är central för vår framtid och att den kan ge oss både bättre kvalitet och mera effektivitet. Vi vet att digitaliseringen är central för vår framtid och att den kan ge oss både bättre kvalitet och mera effek- tivitet. Det är dags för den svenska modellen att sätta digitalt först. 34 Förslag presenterat för innovationsrådet av . Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna Digitaliseringen öppnar inte bara för nya tjänster, affärsmodeller och produktionsmetoder. Den för också med sig nya risker. Hur dessa hanteras har betydelse både för företagen och för konsumenterna. I flera fall medför digitaliseringen att existerande regelverk blir svår- tillämpat, vilket kan kräva ändringar i reglerna om man vill behålla den tidigare nivån av skydd för exempelvis konsumenter eller arbets- tagare. Det här kapitlet kommer att behandla effekter av digitalisering för företag och konsumenter. Fokus ligger på företagens hantering av kunddata, vilka risker datainsamling och spridning för med sig, vilka krav det ställer på företagen samt hur företags olika sätt att agera på detta område påverkar konsumenterna. Det argumenteras både för att företagen bör se datahantering som en strategisk fråga och för att digitaliseringen kan ha kommit att förändra styrkerela- tioner mellan företag och konsumenter. Vidare behandlas frågan om vilka krav digitaliseringen ställer på ändamålsenlig reglering av detta område.1 Digitaliseringen, företagen och förtroendet har forskningen kring digitalisering främst varit inriktad på hur tekniken möjliggjort nya tjänster eller affärsmodeller, eller på effekter av ny teknik på konkurrens. Det första utgörs bland 1 Även om integritetsfrågor är viktiga behandlas de inte här då de är föremål för en annan på- gående utredning. Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna annat av affärsmodeller där en tjänst erbjuds konsumenten i utbyte mot data, eller av prenumerationsmodeller där man för en fast avgift får tillgång till ett större digitalt utbud (exempelvis av musik).2 Det andra utgörs exempelvis av hur etablerade företag slås ut av nya företag som varit snabbare eller bättre på att implementera ny tekno- logi. Det finns emellertid även andra områden där digitaliseringen påverkar företagen. För ett växande antal företag är insamling av kunddata en central del av verksamheten. Det gör dem också mer beroende av hur kunderna ser på denna hantering. Kunddata får allt större betydelse Kunddata, både i form av personuppgifter och i form av uppgifter om kunders köpbeteenden, får allt större betydelse för företagen. För vissa företag är sådana uppgifter till och med en av deras största tillgångar. Många företag förlitar sig på att kunderna inte ska reagera på att man sparar data om deras köpbeteenden, att de är villiga att fortgående lämna ifrån sig personuppgifter frivilligt samt att de accep- terar att uppgifter lagras, bearbetas och sprids. Möjligheterna att analysera data har utvecklats enormt genom nya analystekniker som databaserad kognitiv beräkning (cognitive computing; se t.ex. (Hamm, 2013) och predik- tiva analyser utifrån stora datamängder (big data; se t.ex. (, 2013; , 2008). Sådana data insamlas av en mängd företag och även av myndigheter, förmodligen av det stora flertalet organisationer som är aktiva i den digitala världen. Det gör att både nyttan av datainsamlingen och riskerna vid missbruk ökar. I och med att kostnaderna för insamling minskat till nära noll begränsas inte heller insamlingen av ekonomiska skäl. Det innebär också att besluten kan tas längre ner i organisationen, exempelvis på it- eller marknadsavdelningar. fanns en automatisk ekono- misk begränsning av datainsamling. Eftersom lagring var dyrt var det nödvändigt för företag (och myndigheter) att sålla, och kostna- derna gjorde också att det krävdes strategiska beslut om dessa utgift- er. är den begränsningen borta och företag samlar regelmässigt 2 För diskussion om sådana möjligheter se exempelvis (2013). Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna in och sparar data de inte behöver för verksamheten eftersom den kan vara bra att ha . Dataminimeringsprincipen som ingår i EU:s dataskyddsförord- ning syftar till att begränsa sådan överdriven datainsamling. En be- gränsning är dock att förordningen överlåter till företagen att av- göra vad som är nödvändigt för verksamheten i stället för att låta detta bestämmas utifrån objektiva kriterier. Risken finns att det blir företagens intressen som i praktiken kommer att överordnas konsu- menternas. ger förordningen ökade möjligheter för kon- sumenter att hävda sin rätt, exempelvis möjligheter till grupptalan eller annan kollektiv handling. Ökad konkurrens innebär också att konsumenterna får större möjligheter att rösta med fötterna och välja bort företag vars hantering av kunddata de ogillar.3 Företags allt mer omfattande insamling och användning av kund- uppgifter innebär å ena sidan att de kan erbjuda nya tjänster, å andra sidan risker för att kunderna överger företaget om företaget eller någon annan, med det insamlande företagets godkännande eller ej, missbrukar eller sprider dessa uppgifter. Genom att samla in data om kunderna som sådana och om deras beteende när det gäller interaktionen med företagen i fråga, exem- pelvis hur de väljer varor inför ett köp eller deras surfmönster, kan företagen skapa profiler eller bedöma deras sannolikhet till köp. Ett vanligt användningsområde för sådana profiler är att ge riktade erbju- danden eller rekommendationer om andra produkter som kunden kanske också skulle kunna tänkas köpa. De kan även anpassa prissättningen efter hur angelägen kunden bedöms vara. Visar profilen att kunden gjort omfattande research innan köpet krävs kanske en rabatt för att få till ett avslut. Medan rabatter normalt uppfattas som okontroversiella kan profilerings- data också användas till sådant som inte ligger i kundens intresse. Visar profilen att kunden är i desperat behov av produkten – exem- pelvis om den potentielle kundens agerande i sociala media avslöjat att den flygbiljett kunden söker sannolikt ska användas för att flyga 3 En brittisk surveyundersökning (Information Commissioner’s Office Annual Track 2016) visar att av konsumenterna valt bort en tjänst som en följd av att företaget bakom begärt för mycket personuppgifter. För att kunna byta bort en tjänst krävs dock att konsu- menten känner till hur företaget hanterar data. Vidare kan det finnas företag som fått en sådan dominerande ställning att de kan vara svåra att byta bort. Denna typ av företags ageranden har traditionellt varit föremål för särskild reglering. Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna till sin dotters bröllop – kan företaget använda informationen för att höja priset. Många skulle tycka att detta var omoraliskt men be- teendet kan vara svårt att komma åt.4 Priser på flygbiljetter varierar kraftigt och det är inte alltid två personer på ett flygplan har betalat lika mycket för sina biljetter. Undersökningar visar att prisdiskrimi- nering är något som konsumenter oroar sig för. En brittisk survey- undersökning av internetanvändare visar att ansåg att prisdiskriminering var en av de användningar av persondata som oroade dem mest.5 Data kan även användas på andra sätt som går emot kundens intressen. Profiler kan användas för att bestämma försäkringspremier (eller om någon ska få en försäkring överhuvudtaget). Information om köpmönster rörande livsmedel kan exempelvis användas för att identifiera förekomst av, eller risk för, vissa sjukdomar. De skulle även kunna användas för profilering i fler än ett steg. En persons inköp av vissa produkter kanske inte i sig kan användas för att identifiera en viss typ av risk, eller riskbeteende, men om profilen stämmer överens med en annan profil som matchar ett riskbeteende kan profilen ändå användas för att sortera bort en försäkringstagare. Profiler kan också, vilket (2008) uppmärksammar, användas för att screena arbetssökande. Den person vars profil matchar en tidigare uppsatt varningsflagga, exempelvis för risk för sjukfrånvaro, kallas aldrig till intervju. Inte heller detta kan antas ligga i konsumentens intresse (även här kan detta vara svårt att upp- täcka eftersom den sökande rimligen inte får reda på varför hon eller han inte kallats). Digitalisering kan även komma att ändra styrkeförhållandena på arbetsmarknaden. Den övervakning av anställda som företag har möjlighet att bedriva kan användas för att hitta förevändningar för att kunna säga upp obekväma medarbetare. De flesta arbetsgivare har exempelvis praktiska möjligheter att övervaka anställdas e-post. De digitala fotspår som dagens verktyg ofta lämnar efter sig innebär också att arbetsgivare i högre grad än tidigare kan följa vad de anställda gör, ofta i detalj. För den anställde kan det uppfattas som obehagligt. Inom hemtjänst har det exempelvis förekommit att