sou · H4B375 · 2016-11-03 00:00:00 — Gemensamt för alla alternativen är ett sänkt schablonbelopp i förenklingsregeln, om förenklingsregeln används i ett företag får årets gränsbelopp inte beräknas i delägarens övriga företag, enhetliga effek - tiva skattesatser för utdelningar som beskattas som inkomst av kapital, ett slopande av kapitalandels- kravet samt ett höjt tak för tjänstebeskattade utdelningar. Utredningens simuleringar talar för att minskningen av de genererade gränsbeloppen som förslagen innebär har en begränsad effekt på skatteintäkterna, eventuellt ingen alls på kort sikt. Utred- ningen antar därför av försiktighetsskäl att det inte har någon effekt på skatteintäkterna på kort sikt. Det finns dock anledning att tro att minskningen av gränsbeloppen kommer att få effekt på skatte- Konsekvenser av utredningens förslag Hur stor effekten blir och hur snabbt den reali- seras är svårt att säga men det kan ändå vara värt att beröra frågan. ökade de sparade utdelningsutrym- mena från 204 till 740 miljarder i löpande priser. Ökningen har så- ledes varit knappt 70 miljarder . Årets gränsbelopp plus själva uppräkningen av tidigare års sparade gräns- belopp uppgick till drygt 169 miljarder priser. Enligt utredningens beräkningar kommer detta belopp att bli cirka 79 miljarder lägre med utredningens huvudförslag. Utdelningarna och kapitalvinsterna inom gränsbeloppen beräknas uppgå till prisnivå. Med oförändrad volym på utdelningarna och kapitalvinsterna så kommer de sparade gränsbeloppen således att fortsätta växa, men i långsammare takt . De sparade gränsbeloppen är emellertid ojämnt fördelade mellan delägarna. Även om statistiken avseende gränsbeloppen är osäker så tyder uppgifterna i på att nästan hälften av de samlade gränsbeloppen återfinns hos av delägarna och för ungefär en tredjedel av delägarna så uppgår de sparade gränsbeloppen till . Av de blanketter där det redovisades utdelning så var utdelningen större än det gränsbelopp som beräknas enligt utred- ningens huvudförslag i två tredjedelar av fallen. Så trots att de sam- manlagda sparade gränsbeloppen ökar kommer de att börja krympa för många enskilda delägare. Vid oförändrad utdelningsnivå kommer således de sparade gräns- beloppen att ta slut för en del delägare. När det inträffar kom- mer utredningens förslag att påverka skatten för de berörda del- ägarna. Då en beräkning av när detta sker och omfattningen av det är mycket osäker framstår det som rimligt att inte anta några extra skatteintäkter på grund av det. 19.7Effekter på delägarna i fåmansföretagen Fåmansföretagen är en del av näringslivet. Av alla privatägda aktie- bolag utgjorde fåmansbolagen 2013. 3:12-reglerna avser dock beskattningen av individer, delägarna i fåmansföretagen, och inte av företagen. Kopplingen mellan delägaren och fåmans- företaget är dock så stark – besluten om utdelningarnas storlek sker på företagsnivå och det som styr beskattningen bestäms av faktorer Konsekvenser av utredningens förslag på företagsnivå – att förslag som påverkar delägarna även påverkar företagen, och därmed även näringslivet. De föreslagna åtgärderna är inte avsedda att beröra någon viss bransch, någon viss storlek av företag eller företag inom någon viss region. Åtgärderna avser företag som ägs på ett visst sätt – fåmans- företagen. Effekterna är emellertid inte nödvändigtvis desamma för alla fåmansföretag utan beror på flera olika faktorer i företagen. Om dessa faktorer samvarierar med till exempel branschtillhörighet, eller antalet anställda, så kan det leda till att effekterna av utred- ningens förslag påverkar en viss bransch eller en viss företags- storlek mer än andra. I det följande beskrivs hur delägarna i fåmansföretagen påverkas – först totalt och sedan mot bakgrund av branschtillhörighet, stor- lek, geografiskt läge och av delägarnas löneläge. 19.7.1Delägare som inte tar ut någon utdelning Utredningens förslag påverkar beskattningen av utdelning och kapitalvinster för delägare i fåmansföretag. Nästan två tredjedelar av alla delägare tog inte ut någon ersättning i form av utdelning 2014.1 De föreslagna åtgärderna kommer därför inte att påverka skatten för dem, åtminstone inte i det korta perspektivet. Att en delägare inte tar ut någon utdelning ett visst år innebär inte att delägaren aldrig tar ut någon utdelning. Det kan finnas flera orsaker till att en delägare inte tar ut någon utdelning ett visst år. Det kan vara så att de tar ut utdelning enstaka år och att de därför kommer att påverkas den dag de gör det. Det kan vidare vara så att en del av dem som inte tar ut någon utdelning befinner sig i ett in- ledningsskede då det inte finns något utrymme för det, men att de kan börja ta ut utdelning. Slutligen ska påpekas att även om inte skatten ökar för en del- ägare så kan förslagen innebära att det sparade utdelningsutrymmet inte ökar lika mycket som det annars skulle ha gjort. Det kan inne- bära att skatten blir högre än den annars skulle ha blivit. 1 Detta gäller de som lämnat in en K10-blankett. Ett okänt antal fåmansbolagsdelägare lämnar emellertid inte in någon blankett. Det är bara nödvändigt att lämna i en blankett om man har fått någon utdelning från företaget eller avyttrat aktier i företaget. Varje enskilt år så är det således sannolikt fler än två tredjedelar av fåmansbolagsdelägarna som inte får någon utdelning. Å andra sidan torde de flesta ta ut utdelning åtminstone under före- tagets levnad och därmed påverkas av 3:12-reglerna. Konsekvenser av utredningens förslag 19.7.2Olika effekter på delägarna De förslag som presenteras av utredningen påverkar både beräk- ningen av gränsbeloppen och skattesatserna. En ändring av skatte- satserna påverkar skatten om delägaren tar ut utdelning eller gör en kapitalvinst. En ändring av beräkningen av gränsbeloppen påverkar skatten om ändringarna innebär att utdelning- arna kommer att överstiga gränsbeloppen. Dessa effekter kan kallas direkta. Om ändringarna av beräkningarna av gränsbeloppen inte resulterar i att utdelningarna blir större än gränsbeloppen så påver- kas inte skatten . Däremot kan skatten komma att på- verkas senare i och med att de sparade gränsbeloppen blir lägre. Ändrade regler påverkar emellertid inte delägarna i fåmansföre- tag enbart i form av ändrade skatter. Beroende på hur regeländring- arna ser ut kan även företagens administrativa kostnader påverkas. Ökningen av de skatter som fåmansföretagen och dess delägare får motsvarar den offentliga sektorns ökning av skatteintäkter, dvs. Totalt lämnades det in cirka 430 000 K10-blanketter 2014. I 277 000 av dessa redovisades ingen utdelning. Skatten på utdel- ningar som redovisades på de återstående 155 000 blanketterna be- räknas uppgå till uppräknat till prisnivå. Därtill kommer i skatt på kapital- vinster. Skatten på utdelningarna beräknas öka med . Det motsvarar i genomsnitt per delägare som får ut- delning. Skatten på kapitalvinster beräknas öka med . Inkluderar man även ändrade arbetsgivaravgifter, bolags- skatt, skatt på lön och effekten av paketeringar så innebär utred- ningens förslag en ökning av skatten med per deklarationsblankett. För de som är delägare i flera företag blir ökningen således större. Detta kan ställas i relation till den genom- snittliga utdelningen som uppgick till prisnivå. Alla får emellertid inte ökad skatt av förslagen. Några individer kan få sänkt skatt i samband med att kapitalandelskravet slopas och Konsekvenser av utredningens förslag när löneuttagskravet individualiseras. Vidare finns ett fåtal individer med noll i marginalskatt och som därför tjänar på att få en större andel av utdelningen beskattad som inkomst av tjänst i stället för kapitalbeskattad. I dessa fall rör det sig dock om mycket små belopp utan betydelse för helhetsbilden. För en diskussion om de sparade utdelningsutrymmena se avsnitt 19.6.6. De föreslagna regeländringarna innebär att utformningen av K10- blanketten ändras och att delägarna kommer behöva sätta sig in i vad de nya reglerna innebär. Utöver den engångsinsats det innebär att sätta sig i de nya reglerna är utredningens bedömning att för- slagen innebär ökade administrativa kostnader för företagen med . De föreslagna regelförändringarna leder till att K10-blanketten får ett något annorlunda utseende. En enhetlig skattesats införs för alla utdelningar som beskattas som inkomst av kapital. En enhetlig skattesats innebär att någon uppdelning av utdelningen inom gräns- beloppet och över gränsbeloppet inte behöver göras och att det så- ledes blir en ruta mindre att fylla i. Detta gäller både de som använ- der förenklingsregeln och de som använder huvudregeln. deklarerades utdelning eller kapitalvinst som beskattas som kapital på cirka 1 000 blanketter. För de som beräknar ett lönebaserat utrymme innebär införan- det av en trappa i beräkningen eventuellt en eller två rutor till att fylla i. beräknades ett lönebaserat utrymme på 70 000 blan- ketter. Om alla som beräknar ett lönebaserat utrymme får två rutor till att fylla i innebär dessa två förändringar att det blir 139 000 rutor fler att fylla i (2 × 70 000 - 1 000 = 139 000). Under antagande att det tar att fylla i en ruta så ökar tidsåtgången med (139 000 × 30/60/60 = 1 158). Konsekvenser av utredningens förslag Enligt de beräkningstekniska antaganden som gjorts kommer användningen av huvudregeln att öka med mellan 5 000 och 10 000 fall. Uppskattningen är dock mycket osäker. Enligt uppgifter i databas över företagens administrativa kostnader, , är tidsåtgången för att använda förenklingsregeln den- samma som för huvudregeln. Följer man dessa uppgifter uppstår således ingen ökning av de administrativa kostnaderna av att fler använder huvudregeln. Dessa uppgifter är dock gamla och avser en blankett som såg annorlunda ut än den gör . får nog huvud- regeln anses som något mer tidskrävande att fylla i. Tidsåtgången för att deklarera enligt huvudregeln i stället för förenklingsregeln antas öka . Om huvudregeln kom- mer att användas i 10 000 fler blanketter leder det till en ökad tids- åtgång (10 000 × 5/60 = 833). Den totala ökningen av tidsåtgången uppgår därmed till 1 992 tim- mar. Enligt antogs arbetskostnaden för den som utför arbe- tet uppgå till 2004. Uppräknat med inkomstbasbeloppet till priser blir det . Den totala merkostnaden uppgår då till (1 992 × 458 = 912 014). 19.7.3Effekter på branscher, företagsstorlek m.m. Ovan har effekterna för näringslivet i sin helhet beskrivits. Åtgär- derna påverkar emellertid inte alla företag lika mycket. Även om åt- gärderna inte riktar sig mot en specifik bransch eller en viss region utan mot en viss företagsform kan företagen påverkas olika bero- ende på exempelvis bransch eller storlek. Nedan beskrivs hur företagen påverkas beroende på bransch- tillhörighet, storlek, regionala aspekter och löneuttag. För att kunna göra en nedbrytning av resultaten på delgrupper krävs att beräk- ningarna är gjorda med användning av mikrodata. Vid beräkning- arna av skatten på kapitalvinster har dock makrodata använts och ingår därför inte här. Inte heller effekten av paketeringarna ingår då dessa har beräknats separat. Det har dock sannolikt mindre betydelse när man beskriver skillnaderna mellan hur olika företag påverkas. Ett annat viktigt påpekande gäller statistiken som har vissa brister. Konsekvenser av utredningens förslag För det första så saknas uppgifter för många företag. För det andra är det inte alltid så lätt för uppgiftslämnaren att svara på frå- gan om exempelvis bransch eller antalet anställda. Och även om svaret är korrekt så är det inte alltid lätt att tolka svaret. Vad gäller branschtillhörighet kan ett företag vara engagerat i många olika verksamheter. Vidare kan verksamheten ha bytt karak- tär över tiden utan att uppgifterna har ändrats. Slutligen är det inte alltid så lätt att placera verksamheten i rätt bransch. Hur många anställda ett företag har kan tyckas enkelt att avgöra men är inte alltid det. Ett företag som expanderar eller krymper kan ha olika många anställda . Och hur ska de som jobbar deltid, timavlönade, säsongsarbetare och ersättare räknas? I vilken utsträckning delägarna uppfattar sig själva som an- ställda vet vi inte heller. Vad gäller företagets geografiska läge så bestäms det av företag- ets juridiska säte. Delar av verksamheten kan dock vara belägen på andra ställen. En korrekt uppgift om ett företags lokalisering behö- ver således inte säga något om var den egentliga verksamheten be- drivs. En sista reservation måste också göras för det faktum att alla del- ägare inte lämnar in någon K10-blankett vilket är den huvudsakliga källan för den information vi har. Som tidigare nämnts är det bara nödvändigt att lämna in en K10-blankett om man tar ut någon ut- delning eller avyttrar aktier i företaget. Hur många fåmansföretags- delägare som inte lämnar in någon blankett vet vi inte. I texten nedan beskrivs enbart effekterna av utredningens huvud- förslag, dvs. I tabellerna i tabellbilagan finns emellertid även effekterna av de alternativa förslagen med. Branscherna påverkas lite olika men det går inte att säga att någon viss bransch påverkas påtagligt mer än de andra. Beroende på bransch- tillhörighet varierar den genomsnittliga ökningen av skatten per deklarationsblankett. i relation till utdelningarna så är variationen dock mindre. Den minsta ökningen uppgår till av utdelningarna och den högsta till . Branschen offentlig förvaltning som har den minsta Konsekvenser av utredningens förslag ökningen mätt i kronor ligger bland de högsta mätt i procent av utdelningarna. Ökningen i varje enskild bransch framgår av tabell 19.5 i tabellbilagan. Storlek på ett företag kan mätas på olika sätt. Här studeras delägare i företag indelade med avseende på antalet anställda och antalet del- ägare. Förutom ändringen av skattesatserna så är det skärpningen av huvudregeln som genererar de största skattehöjningarna. De änd- rade skattesatserna påverkar alla i stort sett lika mycket. Skärpningen av huvudregeln påverkar däremot delägarna i olika utsträckning. Effekterna av ändringarna av huvudregeln kommer sig bl.a. av att ett givet löneunderlag inte genererar lika mycket lönebaserat utrymme som tidigare och av att färre kommer att uppfylla löne- uttagskravet och därmed går miste om möjligheten att beräkna ett lönebaserat utrymme. Det finns ett starkt samband mellan storleken på företaget och valet av regel, oavsett om vi mäter det i termer av antal delägare eller antal anställda. De mindre företagen använder oftast förenklings- regeln. Ju större företaget är desto större är sannolikheten att del- ägarna använder huvudregeln. En annan förändring är slopandet av kapitalandelskravet. Förslaget har inte så stor offentligfinansiell effekt men är starkt korrelerat till storleken på företaget. Det berör dessutom en förhållandevis stor andel av alla delägare i de större företagen och får därmed ett stort genomslag på skatten. De minsta skattehöjningarna, mätt som andel av utdelningarna, återfinns i företag utan, eller med ett fåtal anställd och i företag med många anställda. De största höjningarna får delägare i företag med mellan 5 och 20 anställda. Ökningen av skatten fördelad efter antalet anställda framgår av tabell 19.6 i tabellbilagan. Att skattehöjningarna blir lägre för delägare i de minsta före- tagen förklaras av att förenklingsregeln används i större utsträck- Konsekvenser av utredningens förslag ning i de mindre företagen än i de större. I de största företagen används förvisso huvudregeln ofta men påverkas de av slopandet av kapitalandelskravet i större utsträckning än de mindre företagen. I företag med många anställda kan dessutom förslaget att införa en trappa vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet antas få mindre effekt på skatten än i företag med få anställda. Ju större lönesumman är desto mindre andel av den totala lönesum- man återfinns i de lägre trappstegen av trappan. För delägare i företag med upp till 20 delägare är variationerna i hur mycket skatten ökar små och utan synbar systematik. Skattehöjning- arna, som andel av utdelningarna, varierar mellan . I företag med fler än 20 delägare är skattehöjningarna däremot på- tagligt lägre. För delägare i företag med fler än 20 delägare varierar skatteökningen mellan . Ökningen av skatten fördelad på antalet delägare framgår av tabell 19.7 i tabellbilagan. Liksom när företagen sorteras efter antalet anställda är det sanno- likt det slopade kapitalandelskravet och trappan vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet som förklarar de lägre skattehöjning- arna i de större företagen. Eventuellt hade man kunnat vänta sig att skatten skulle öka mindre även i företag med färre delägare då det är vanligare att förenklingsregeln används där, precis som i företag med få anställda. Resultaten från modellkörningarna talar dock för att skattehöjningarna inte blir lägre för delägare i företag med ett fåtal delägare än i företag med fler delägare. Det finns en skillnad mellan företag med få delägare och med få anställda som kan förklara det. Andelen delägare som byter från huvudregeln till förenklingsregeln är störst i företag med få an- ställda respektive få delägare. Andelen sjunker sedan ju fler delägare eller anställda företaget har. Minskningen av andelen som byter regel går dock fortare i förhållande till antalet delägare än i förhåll- ande till antalet anställda. Det är inte regelbytet i sig som orsakar skattehöjningen, regel- bytet görs ju för att minska skatten, utan det är snarare en indika- tion på något annat. I det här fallet på att delägarna inte längre upp- fyller löneuttagskravet och därmed inte heller kan beräkna ett löne- Konsekvenser av utredningens förslag Att inte kunna beräkna ett lönebaserat utrymme riskerar att höja skatten kraftigt. Det kan då vara lönsamt att byta till förenklingsregeln. Den skattehöjande effekten av att delägarna inte uppfyller löne- uttagskravet påverkar delägarna relativt sett lika oberoende av an- talet anställda. Däremot varierar det förhållandevis mycket med antalet delägare. Resultatet av det är att för delägare i företag med få delägare så verkar det utbredda användandet av förenklingsregeln mot lägre skattehöjningar jämfört med delägare i företag med fler delägare, men verkar förlusten av möjligheten att beräkna ett lönebaserat utrymme mot större skattehöjningar. För att studera eventuella regionala skillnader har en uppdelning på län gjorts. Fördelningen på län framgår av tabell 19.8 i tabellbilagan. Det mest slående är hur små variationerna är i jämförelse med de tidigare indelningarna. Som andel av utdelningarna varierar skatte- höjningarna mellan . För att undersöka om det finns någon skillnad mellan olika kom- muner som inte framgår av uppdelningen i län har även en uppdel- ning enligt kommuntypsindelning gjorts. Av tabell 19.9 framgår ökningen av skatten fördelad på kommuntyperna landsbygdskommuner, täta kommuner och storstadskommuner. Inte heller en sådan uppdelning tyder på några systematiska skillnader mellan olika regioner. Förslagens effekter har även studerats utifrån en uppdelning på del- ägarnas löner. En av effekterna är att en större andel av delägarnas utdelningar kommer att beskattas som inkomst av tjänst i stället för som inkomst av kapital. Hur mycket skatten ökar för den en- skilda delägaren kommer därmed att bero på vilken marginalaskatt delägaren har. Man kan således förvänta sig att skatten kommer att öka mer för höginkomsttagare än för låginkomsttagare. Detta be- kräftas också i stort av tabell 19.10 i tabellbilagan, där ökningen av skatten redovisas fördelad på delägarnas löneuttag från fåmans- Konsekvenser av utredningens förslag Av tabellen framgår dock att för delägare med ett löne- uttag är skatteökning något mindre än för del- ägare med lägre löneuttag. Även detta kan vara en effekt av att en trappa införs i beräkningen av det lönebaserade utrymmet. Utöver de offentligfinansiella målen som anges i direktiven kan de föreslagna åtgärderna påverka legitimiteten och effektiviteten i systemet. Utredningen föreslår ett antal olika förändringar av 3:12-reglerna. Enligt de beräkningar som gjorts kommer de att leda till en ökning av skatteintäkterna. De beräkningar som utredningen gjort tar hän- syn till en viss anpassning hos delägarna. Det går dock inte att ute- sluta att anpassningarna blir mer omfattande och på så sätt minskar de offentligfinansiella effekterna jämfört med vad utredningen kom- mit fram till. Det är utredningens uppfattning att anpassningarna inte bara kan bli mer omfattande utan att de sannolikt också blir mer omfattande. Det är dock en svår uppgift att kvantifiera omfattningen av dessa anpassningar. De offentligfinansiella effekterna kan också bli lägre beroende på att utredningen gjort för försiktiga antagan- den i beräkningarna. Även om utredningen föreslår ett antal förändringar av reglerna så kvarstår regelverket i sin helhet. Inte desto mindre kan de före- slagna förändringarna förväntas ha en positiv inverkan på regel- verkets effektivitet och legitimitet. Förslaget att införa samma effektiva skattesats för kapitalinkomst- beskattad utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar som gäller för andra onoterade andelar samt förslaget om en gemensam takregel för utdelningar och kapitalvinster som beskattas som in- komst av tjänst bidrar till ett enhetligare och överskådligare regel- verk. Slopandet av kapitalandelskravet innebär i och för sig ingen skärpning av regelverket, snarare tvärtom, men förslaget undan- röjer den tröskeleffekt som uppstår om en delägares andel minskar till strax under kravet. På grund av denna tröskeleffekt kan kapital- andelskravet leda till att verksamheter inte expanderar om fler del- ägare skulle innebära att en eller fler delägare hamnar under kapital- Konsekvenser av utredningens förslag Det kan även ha effekten att verksamheter delas upp i mindre enheter av rent skattemässiga skäl. Utredningen föreslår ett införande av en stegvis ökning av den andel av löneunderlaget som utgör lönebaserat utrymme. Ett argu- ment för att inte införa en stegvis ökning av den andel av löneunder- laget som utgör lönebaserat utrymme är att det gör det fördelaktigt att slå ihop verksamheter bara i syfte att kunna utnyttja en så stor andel av löneunderlaget som möjligt, vilket var fallet . Genom att dela upp löneunderlaget på delägarna innan det löne- baserade utrymmet beräknas och inte efter så undanröjs emellertid detta argument. Med dessa tre åtgärder, slopat kapitalandelskrav, införandet av en trappa vid beräkningen av det lönebaserade utrymmet samt en uppdelning av löneunderlaget på delägarna finns några skattemässiga skäl vare sig för att slå ihop verksamheter eller att dela upp dem. Förslagen ökar med andra ord neutraliteten i beskatt- ningen av företag av olika storlekar. Utöver en individualisering av löneunderlaget föreslår utred- ningen även en individualisering av löneuttagskravet. Att bara indi- vidualisera löneunderlaget och inte löneuttagskravet skulle skapa en omotiverad inkonsekvens vilket i sin tur skulle undergräva regel- verkets legitimitet. Utöver de effekter som beskrivits ovan kan man i och för sig tänka sig att sysselsättningen påverkas på lång sikt. Ett ökat skatte- uttag för företag, framför allt i ett inledningsskede, kan påverka be- nägenheten att starta företag. Om de föreslagna reglerna gör att färre företag etableras kan det få effekter på sysselsättningen i ett senare skede. Utredningen har dock ingen möjlighet att kvantifiera en eventuell effekt på syssel- sättningen. Slutligen så innebär förslaget om ändrade regler vid generations- skiften att det har införts neutralitet i beskattningen av kapital- vinster vid överlåtelser till närstående och till icke närstående. Resultaten av modellsimuleringarna tillåter inga långtgående slut- satser om hur konkurrensen påverkas. En viss tendens finns att del- ägare i de största företagen får något lägre skattehöjningar än övriga Konsekvenser av utredningens förslag