sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att göra en översyn av det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet och vissa frågor gällande brotts- skadeersättning (dir. 2014:74). Som särskild utredare förordnades lagmannen vid Förvaltningsrätten i . Som experter att biträda utredningen förordnandes kriminalkommissarien vid Polisens Nationella Operativa Avdelning , rättssakkunnige vid justitie- departementet , verkställande direktören för Tid- ningsutgivarna , professorn vid , verksjuristen vid Brottsoffermyndig- heten , juristen vid Datainspektionen Nidia , hovrättsrådet vid , kammar- åklagaren vid (Utvecklingscentrum ) , generalsekreteraren för , professorn vid , enhetsrådet vid , ämnesrådet vid och rättssak- kunnige vid . Som ledamöter i en till utredningen knuten parlamentarisk refe- rensgrupp förordnades juristen , , riksdagsledamoten , , riksdagsledamoten , , juristen , Liberalerna, politiska sekreteraren , , riksdagsledamoten , Sverigedemo- kraterna, riksdagsledamoten , Socialdemokraterna, och jur. kand. , de gröna. Som sekreterare i utredningen anställdes rådmannen . 2015 till och med samt från och med den 17 au- gusti 2015 till och med var fil. anställd som sekreterare i utredningen och utarbetade kapitel 6 (Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet). har för utredningens räkning tagit fram avsnitt 5.2 (Sociala medier). Utredningen överlämnar härmed betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7). Experterna har ställt sig bakom utred- ningens överväganden och förslag. Betänkandet har därför formu- lerats i vi-form. Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen......... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor................................................. 1.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.5Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322)................................................................................ Utredningens uppdrag och arbete................................ Begreppet personlig integritet ..................................... Integritetsbegreppets språkliga betydelse ............................. Integritetsbegreppet enligt regeringsformen ........................ ändringar av regeringsformen .................. ändringar av regeringsformen .................. Integritetsbegreppet i annan lagstiftning .............................. Integritetsbegreppet i tidigare utredningsarbete .................. Kommittén om ideell skada.................................... Kommittén om genetisk integritet ........................ Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet ..... Personlig integritet och yttrandefrihet – två ibland Vissa artiklar av särskild relevans ........................... 4.3.3Särskilt om vissa begrepp och principer enligt 4.3.4Europadomstolens praxis om statens skyldighet att skydda respekten för privatlivet och värna yttrandefriheten ..................................... Internet och annan kommunikation som sker Vad är sociala medier?........................................... Anonymitet och offentlighet ............................... 5.2.4Arkivering och flyktighet – kommunikationens tidsmässiga (o)beständighet ..................................................... 5.3Undersökningar om användningen av internet och sociala medier i ......................................................... Rapporten och internet ..................... Rapporten medier 2015 ......................... 5.4Straffrättsliga aspekter på kommunikation som sker 5.4.2Möjligheterna att sprida information om Möjligheterna att hota och trakassera någon....... Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet ............................................ 6.2Beteenden på internet som kränker den personliga Cyberbullying och cyberstalking.......................... Hate speech och hatkampanjer............................. Spridning av integritetskänsliga uppgifter ........... 6.3 Hot och kränkningar på internet ......................................... De inblandade personerna..................................... Var sker kränkningarna? Vad består kränkningarna i?.................................. Brottslighetens omfattning och utveckling ......... Effekter av nätmobbning ...................................... Nätmobbning i relation till traditionell 6.5 Frågor som har lyfts gällande problem och åtgärder .......... Det grundlagsskyddade området ................................ 7.2Allmänt om det särskilda grundlagsskyddet i TF och Formella ........krav för att TF eller YGL ska bli tillämplig Materiella .......krav för att TF eller YGL ska bli tillämplig Tryck ......................................- och yttrandefrihetsbrotten Allmänna ......................utgångspunkter för en reform 8.1Den personliga integriteten som skyddsintresse för 8.2 ska leva upp till internationella åtaganden ............. 8.3Grundlagens bestämmelser om skydd för integriteten och yttrandefriheten ställer krav ......................................... 8.4Brott som kränker integriteten kan bli ett hot mot yttrandefriheten och den fria åsiktsbildningen................... 8.5Teknikutvecklingen innebär både möjligheter och 8.6 Teknikutvecklingen ställer nya krav på lagstiftningen ....... 8.7Allt som kan beskrivas som angrepp på den personliga integriteten kan inte vara straffbart..................................... 8.8Det nuvarande straffrättsliga skyddet för integriteten behöver moderniseras och det straffbara området behöver klargöras och vidgas ............................................... 8.9 Våra fortsatta överväganden ................................................ Vissa straffrättsliga överväganden kring 9.1Handlingsbrott, effektbrott, konkreta farebrott och Olika slag av fullbordade brott ............................. Doktrin om begreppet ”ägnat att” ....................... 9.2Vilken brottskonstruktion ska användas och hur ska den tillämpas?........................................................................ Abstrakt farebrott?................................................ Hur kan det abstrakta farebrottet tillämpas?....... Något om gällande rätt ......................................................... Det straffrättsliga skyddet i ............ Integritetsskydd enligt personuppgiftslagen ....... Integritetsskydd enligt sekretesslagstiftningen ... 10.2.4Möjligheter till ersättning enligt skadeståndslagen och brottsskadelagen ............... 10.3 överväganden om straffrättsligt skydd för den 10.4 Regleringen i några andra länder .......................................... 10.5 Behovet av och inriktningen för en reform ........................ 10.5.2Nya tekniker för att sprida information och kommunicera innebär nya risker för 10.5.3Europakonventionen och grundlagen ställer krav på ett tillräckligt skydd för integriteten ...... 10.5.4Nuvarande skydd genom straffrätt, civilrätt och offentlig rätt är inte tillräckligt ..................... 10.5.5Det behövs ett nytt straffrättsligt skydd i mot allvarliga intrång i privatlivet .. 275 10.6 Utredningens förslag............................................................ 10.6.1En ny straffbestämmelse om intrång i privatlivet genom spridning av 10.6.2Spridning av uppgifter om sexualliv bör inte ges någon särställning i BrB.................................. Vad ska det innebära att sprida uppgifter? Undantag från straffansvar ................................... 10.6.5Endast uppsåtliga gärningar ska omfattas av Brottsrubricering och straffskala ......................... 10.6.8 förföljelse och fridskränkningsbrotten..... Något om statistik................................................................ 11.3.1 Tillkomsten av den ursprungliga lydelsen ........... 11.3.2 Doktrin och praxis om brottsrekvisiten .............. 11.3.3Underrättspraxis om olaga hot – särskilt genom olika former av elektronisk 11.4 Behovet av och inriktningen för en reform......................... 11.4.2 Hot om brott som mot den personliga integriteten omfattas inte alltid av bestämmelsen om olaga hot .................................. 11.4.3 Det är inte ovanligt med hot om att utsätta andra för brott mot den personliga 11.4.4 Bestämmelsen om olaga hot behöver utvidgas .... 11.4.5 Särskilt om förtäckta hot ...................................... Bestämmelsen om olaga hot bör utvidgas till att också gälla hot mot frihet eller frid................. 11.4.7 Det finns tillräckliga möjligheter inom ramen för befintlig lagstiftning och straffskala att beakta särskilda aspekter som finns när hot framförts genom internet eller annan 11.4.8 Lagtexten bör ange nivån för straffbarhet så att den ger ett ändamålsenligt skydd i 11.5.1 Ett hot ska vara straffbart om det är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig oro ................. 11.5.2 Bestämmelsen om olaga hot utvidgas till att också omfatta hot som är ägnade att hos den hotade framkalla allvarlig oro för sin egen eller annans säkerhet till frihet eller frid....................... 11.5.3 Bestämmelsen förenklas och moderniseras Något om statistik ................................................................ 12.3 Gällande rätt ......................................................................... Tillkomsten av den ursprungliga lydelsen ........... Doktrin och praxis om brottsrekvisiten .............. 12.3.3Underrättspraxis om ofredande – särskilt genom olika former av elektronisk 12.3.4Förhållandet mellan ofredande och sexuellt 12.4 Behovet av och inriktningen för en reform ........................ 12.4.1 Vårt uppdrag.......................................................... 12.4.2Teknikutvecklingen ger nya sätt att kränka 12.4.3Vilka slag av angrepp bör bestämmelsen 12.4.4Bestämmelsen om ofredande behöver få en ny 12.5.1 Ofredandebrottet ska utformas som ett 12.5.2 Ofredandebrottet ska omfatta hänsynslöst agerande mot någon annan ................................... 12.5.3 Brottet fullbordas när angreppet uppfattas ......... 12.5.4 Ofredandebestämmelsen blir tillämplig på många olika slags ageranden ................................. Något ................................................................om statistik 13.3.1 ...........Tillkomsten av den ursprungliga lydelsen 13.3.2 ..............Doktrin och praxis om brottsrekvisiten 13.3.4 Underrättspraxis om förtal – särskilt genom olika former av elektronisk kommunikation Den särskilda åtalsprövningsregeln...................................... Bakgrunden till bestämmelsen.............................. Närmare om bestämmelsens innebörd................. Behovet av och inriktningen för en reform......................... Skyddsintresset för bestämmelsen om förtal....... Kravet på uppgifternas bestämdhet ...................... Bedömningen av om brottet är grovt ................... Avvägningen mellan yttrandefriheten och skyddet för den personliga integriteten ............... En språklig modernisering och Rekvisiten för grovt brott ..................................... Något om statistik ................................................................ Tillkomsten av den ursprungliga lydelsen............ Doktrin och praxis om brottsrekvisiten .............. Underrättspraxis om förolämpning – särskilt genom olika former av elektronisk bedömning gällande förolämpningsbrottet ......... Behovet av och inriktningen för en reform......................... 14.5.2Motsvarar bestämmelsen om förolämpning det skyddsintresse som finns ? 14.5.3 Åtalsprövningsregeln innebär att bestämmelsen inte tillämpas ofta ......................... 14.5.4 Det finns skäl som talar mot en 14.5.5Bestämmelsen om förolämpning bör skydda självkänsla och värdighet ...................................... 14.6 Utredningens förslag............................................................ 14.6.1Förolämpningsbrottet ska gälla gärningar som är ägnade att kränka någons självkänsla eller förolämpningar genom beskyllningar, nedsättande uttalanden och förödmjukande hot, förtal och förolämpning som tryck- och Tryck- och yttrandefrihetsbrott .......................................... 15.3.2 Våra förslag till ändring av bestämmelsen om olaga hot bör gälla även i TF och YGL ................ 15.3.3Våra förslag till ändringar av bestämmelserna om förtal och förolämpning bör gälla även i TF och YGL .......................................................... Ansvaret för tillhandahållare av elektroniska Ansvarig enligt BBS-lagen .................................... Begränsningar i tillämpningsområdet................... 16.2.5 Skyldighet att lämna viss information.................. 16.2.6 Skyldighet att hålla uppsikt och att ta bort Straff och förverkande........................................... 16.3 Direktivet och lagen om elektronisk handel ....................... 16.3.1 Allmänt om direktivet och e-handelslagen .......... 16.3.2 Särskilt om förbudet mot allmän 16.4 Behovet av och inriktningen för en reform......................... 16.4.1Allmänt om möjligheten att utvidga straffansvaret enligt BBS-lagen............................. 16.4.2Särskilt om en utvidgning av straffansvaret 16.5.2 Ska olaga hot inkluderas? 16.5.3 Ska olaga integritetsintrång inkluderas?............... Ska ofredande inkluderas?..................................... Ska förtal inkluderas? Ska förolämpning inkluderas?............................... Brottsskadeersättning vid ärekränkningsbrott.............. Kränkningsersättning enligt skadeståndslagen ................... Brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen ................... Regleringen i brottsskadelagen ............................. 17.3.3 Bakgrunden till dagens reglering om brottsskadeersättning för kränkning genom Behovet av och inriktningen för en reform ........................ 17.4.1 En begränsad utvidgning av rätten till 17.4.2 Betydelsen av åtalsprövningsregeln...................... 17.4.3 Om en bestämmelse om olaga integritetsintrång införs begränsas de fall som bör ge brottsskadeersättning för grovt förtal...... Andra frågor som utredningen har behandlat .............. Integritetskränkande brott som hot mot 18.2.1 Integritetskränkande brott kan utgöra en fara 18.2.2 Finns det skäl att se över det straffrättsliga skyddet för yttrandefriheten? Skyddet för integriteten när många personer agerar på ett sätt som kan upplevas som ett kollektivt angrepp ........ 18.3.1 Angrepp från flera kan upplevas som en mobb... 18.3.2 Krävs det någon särskild lagstiftning? Konsekvenser av utredningens förslag ........................ 19.2.1 Våra förslag innebär en viss utvidgning av det straffbara området och en viss ökning av antalet lagförda brott ............................................ 19.2.2 Utvidgningar av straffansvaret leder till merarbete och vissa kostnader ............................. 19.2.3 Kostnader för information och utbildning 19.2.4 Kostnaderna för staten kommer att öka något ... Konsekvenser för brottsligheten och det Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen ... Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor ................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)..................................................... Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322).............................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2014:74 ........................................... Bilaga 2 Deltagande myndigheter och organisationer vid Bilaga 3 Deltagare vid praxismöten ........................................... Bilaga 4 Källförteckning till kapitel 6 ........................................ Vår övergripande uppgift har varit att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar. Vårt uppdrag har varit att analysera om det straffrättsliga skyddet är ändamålsenligt eller om det bör förändras. Enligt våra direktiv bör en väsentlig del av den analysen inriktas på hur samhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingen har förändrat möjligheterna till kommunikation och följaktligen möjligheten att begå sådana gärningar som innebär hot och kränkningar. Med den analysen som grund har uppdraget gått ut på att särskilt ta ställning till om straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande, förtal och föro- lämpning och – om det behövs – andra straffbestämmelser till skydd för den personliga integriteten bör förtydligas, utvidgas eller ändras på något annat sätt, det straffrättsliga skyddet bör kompletteras när det gäller sprid- ning av integritetskränkande uppgifter utanför det grundlags- skyddade området, det bör införas ett utvidgat straffansvar för den som tillhanda- håller en elektronisk anslagstavla och som inte tar bort eller på annat sätt förhindrar spridning av meddelanden som kränker en- skildas personliga integritet och om mer kvalificerade ärekränkningsbrott bör kunna ge rätt till brottsskadeersättning. Vårt uppdrag handlar om att förstärka det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten. Vi har inte kunnat ge något kort eller entydigt svar på vad som inbegrips i den personliga integrite- ten. Ofta beskrivs det som att människan är omgiven av en sfär som är skyddsvärd på flera olika sätt. Det straffrättsliga skyddet bör då för det första gälla angrepp utifrån – fysiskt eller psykiskt – mot denna sfär. Grundläggande behov hos människan att känna trygghet och välbefinnande fordrar att hon skyddas och fredas från sådana angrepp. Det straffrättsliga skyddet bör utöver det gälla den del av den privata sfären som brukar beskrivas som privatlivet och avse personlig information och uppgifter om privatlivet, sådant som varje individ själv bör få hålla för sig själv och bestämma i vilken mån det ska komma till andras kännedom och därmed lämna den skyddande privata sfären. ska leva upp till internationella åtaganden och vår grundlag ställer krav när det gäller både skyddet för privatlivet och skyddet för yttrandefriheten. Straffrätten bör utformas så att det blir en rimlig balans mellan integritet och yttrandefrihet. I artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna () föreskrivs att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv och i artikel 10 anges att var och en har rätt till yttrandefrihet. Straffbestämmelser som syftar till att skydda integriteten och privatlivet kan inskränka yttrandefriheten. Det måste därför göras en avvägning mellan de ibland motstående intressen som kommer till uttryck i dessa artik- lar i . Av regleringen i 2 kap. regeringsformen (RF) följer också att det behöver vara en god balans mellan inte- gritet och yttrandefrihet och att yttrandefriheten bara får inskrän- kas till det som är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle. Skyddet för integriteten har också den funktionen att det blir ett skydd för den fria åsiktsbildningen och yttrandefriheten och därmed i förlängningen ett skydd för demokratin. Yttrandefriheten kan angripas genom att människor inte vågar yttra sig. Hot mot journalister, debattörer, opinionsbildare och andra kan riskera att den hotade avstår från att yttra sig eller delta i den offentliga de- batten. Det finns därför ett starkt samhällsintresse av att männi- skor känner trygghet i att kunna kommunicera, förmedla nyheter och delta i samhällsdebatten och i det fria åsiktsutbytet utan att deras personliga integritet på olika sätt angrips. Teknikutvecklingen innebär både möjligheter och risker. Genom olika forum på internet finns det – i förhållande till vad som gällde tidigare – väsentligt större möjligheter för männi- skor att uttrycka sina åsikter, ifrågasätta andras ståndpunkter och att väcka och bilda opinion. Fördelarna med denna utveckling är uppenbara, inte bara för individer utan också för det demokratiska samhället. är det uppenbart att de nya sätten att kommu- nicera och sprida information innebär risker för integriteten, i den meningen att enskilda kan utsättas för integritetskränkningar från andra enskilda. Det gäller bl.a. sådant som den stora spridning som information via internet får, svårigheterna att få bort sådant som en gång tillgängliggjorts via internet, de ökade möjligheterna att nå andra människor med hot och kränkningar samt de gynnsamma förutsättningarna för anonymitet. Denna utveckling innebär att det straffrättsliga skyddet måste ses över så att det på ett tydligare sätt kan omfatta nya kommunikationsformer och andra relevanta företeelser som inte fanns vid lagstiftningens tillkomst. Det finns också flera forskningsrapporter som visar att kvinnor och flickor utsätts för integritetskränkande brott av sexualiserad natur. Forskningen visar också att pojkar utsätts för kränkningar kopp- lade till sexualitet och utseende. Vidare kan det framhållas att in- tegritetskränkande brott ofta utgör s.k. hatbrott. Samhällsutvecklingen – främst de ökade möjligheterna till kom- munikation och informationsspridning – innebär att det straffbara området kan behöva vidgas. Det straffrättsliga skyddet bör inriktas på sådant som inte kan motverkas med andra medel. En kriminalisering bör förutsätta att det är fråga om beteenden som kan orsaka skada eller personligt lidande i sådan grad att det finns ett samhälleligt intresse av att tillhandahålla ett straffrättsligt skydd. Det straffrättsliga skyddet bör därför omfatta angrepp på integriteten som är så allvarliga att det är nödvändigt att använda kriminalisering. Vi föreslår en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång Vi föreslår att det införs en ny straffbestämmelse i 4 kap. brotts- balken (BrB) om olaga integritetsintrång. Den nya bestämmelsen innebär ett straffansvar för den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida bild eller annan uppgift på ett sätt som är ägnat att medföra kännbar skada för den som uppgiften rör. Genom internet och annan elektronisk kommunikation har möjligheterna att sprida integritetskränkande uppgifter om andra ökat väsentligt. Nya skyddsintressen har därför uppkommit och enligt vår mening medfört ett väsentligt ökat behov av ett bättre utformat straffrättsligt skydd för privatlivet och den personliga integriteten. har en positiv skyldighet enligt artikel 8 i Europakon- ventionen att ge enskilda ett verkningsfullt skydd för privatlivet. måste beaktas att en ny straffrättslig reglering ska inne- bära en god balans mellan skyddet för privatlivet och skyddet för yttrandefriheten. De nuvarande straffrättsliga, civilrättsliga och offentligrättsliga regler som finns till skydd mot spridning av in- tegritetskränkande uppgifter har delvis andra utgångspunkter och skyddsintressen än integritet och privatliv och de ger enligt vår bedömning inte ens sammantaget ett tillräckligt skydd. Vi har där- för kommit fram till att ett nytt straffrättsligt skydd i 4 kap. BrB mot allvarligare fall av intrång i privatlivet genom spridning av in- tegritetskränkande uppgifter bör införas – genom en bestämmelse om olaga integritetsintrång.