sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — Vidare har den frivilliga rekryteringen inte fullt ut nått de uppsatta målen. Det har varit utredningens intention att skapa en personalförsörjningsmodell som är flexibel och anpassningsbar till de behov som försvaret av har i nutid, men också framledes. Värnplikten fyller inget självändamål utan ska tillskapa och möjliggöra ett växa-perspektiv under relativt korta tidsramar och utredningen ska enligt utredningsdirektivet Överväganden vid framtagandet av … föreslå en lämplig balans mellan plikt och frivillighet utgående från krigsorganisationens behov och Försvarsmaktens rekryteringsbehov. Utredningen anser därför att man i möjligaste mån bör tillhandahålla verktyg även för att kunna använda sig av frivillig rekrytering till grundutbildningen om behoven i krigsorganisationen och Försvarsmaktens rekryteringsbehov skulle minska och det finns ett tillräckligt antal frivilliga för att uppfylla krigsorganisationens behov. Pliktinstrumentet är ett begränsande av den enskildes genom grundlag givna rättigheter och enligt utredningen måste inte bara införandet av pliktinstrumentet utan också användandet av det utgå från proportionalitetsprincipen. Det är ytterst försvarsberedskap som avgör vad som krävs. Det är därför av stor vikt att markera att personalförsörjningssystemet måste bygga på stabilitet och förutsägbarhet även om verktyg för frivillig rekrytering till grundutbildning kan finnas förberedda i form av förordningsreglering. Därför bör en koppling göras till vad försvarsberedskap tillåter, i enlighet med vad som stadgas om skyldigheten att mönstra och fullgöra värnplikt i 1 kap. 3 a § lagen om totalförsvarsplikt. Utredningen föreslår därför ett nytt andra stycke till 1 § i förordningen om militär grundutbildning med lydelsen Denna förordning får tillämpas endast när regeringen beslutat att så kan ske med hänsyn till vad försvarsberedskap tillåter. Detta som en markering och en påminnelse av de överväganden en regering behöver göra i detta sammanhang. Vidare föreslår utredningen att det nya stycket ska träda i kraft och tillämpas från samt en övergångsbestämmelse som möjliggöra att de som påbörjat frivillig militär grundutbildning före ska få slutföra utbildningen i enlighet med förordningen. 17.2Förordning (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga Utredningens förslag: Andra och tredje kapitlet i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga ska ändras på så sätt att angivna ersättningar i dessa kapitel följer utvecklingen Överväganden vid framtagandet av … i enlighet med konsumentprisindex. Dagsersättningen till totalförsvarspliktiga som regleras i 2 kap. 1 § förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga ändras så denna motsvarar dagens ersättningsnivå för den frivilliga militära grundutbildningen. 4 kap. 7 § som reglerar särskild beklädnadsersättning till underkläder för kvinnor ska upphöra att gälla. I 2–3 kap. förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga regleras vissa av de förmåner som utgår till totalförsvarspliktiga. Ersättningsnivåerna på dessa förmåner ändrades . I frågan om dagsersättningen, 2 kap. 1 §, har utredningen anpassat denna så den motsvarar dagens ersättningsnivå för den frivilliga militära grundutbildningen. Motivet för detta är att det inte ska uppfattas som en försämring för individen att genomföra värnplikt jämfört med dagens frivilliga militära grundutbildning. Vidare har utredningen valt att justera de i förordningen angivna ersättningsvärdena utifrån konsumentprisindex. Utredningen anser i övrigt att 4 kap. 7 § som reglerar särskild beklädnadsersättning till underkläder för kvinnliga totalförsvarspliktiga under grundutbildning bör upphävas. Utredningen anser att detta inte bör särregleras, ur säkerhetssynpunkt och utifrån signalvärde. Utifrån säkerhetssynpunkt är de underkläder som Försvarsmakten har och distribuerar framtagna för att användas i militär verksamhet. Därmed är de anpassade för och kravställda utifrån detta. Det är inte vanliga underkläder på marknaden. Utifrån signalvärde anser utredningen det är av vikt att all materiel finns på plats och att detta är en självklar utgångspunkt. Plikten är könsneutral och därmed ska det finnas en beredskap för att utrusta alla kvinnor och män med erforderlig materiel. Vidare är beklädnadsersättning som utgår till dem som har tillstånd att i tjänsten använda egna kläder reglerat i 4 kap. 6 § förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga. Underkläder torde rymmas inom denna bestämmelse, för det fall att särskilda behov ändå skulle föreligga oavsett om behovet gäller kvinnor eller män. Vidare föreslår utredningen att denna förordningen ska träda i kraft från , även fast de ändringar som görs kommer att tillämpas först . Med detta vill utredningen uppnå en förutsägbarhet för individen och en möjlighet för myndigheterna att tydligt kunna kommunicera detta till allmänheten. Överväganden vid framtagandet av … 17.3Fortsatt översyn av behovet av författningsförändringar Utredningens bedömning: Regeringen bör i särskild ordning genomföra en översyn av regelverket för medinflytandet för totalförsvarspliktiga, i samråd med Försvarsmakten. Samråd ska också ske med kommuner och landsting (SKL) då förordningen om totalförsvarsplikt även reglerar medinflytande vid civilplikt. 17.3.1Förordning (1995:808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga Medinflytande för frivillig utbildning är författningsreglerat i förordningen om militär grundutbildning. Försvarsmakten har med den översiktliga regleringen som ramverk utarbetat en modell för medinflytande. Eftersom utbildningen bedrivs med lägre volymer jämfört med de som var gällande under värnplikten, utbildningen är frivillig samt att Försvarsmakten som en potentiell arbetsgivare måste arbeta för att rekryterna ska vilja söka anställning efter fullgjord utbildning så skiljer sig dagens modell från tidigare system för medinflytande för totalförsvarpliktiga. Författningar kopplade till utbildning under värnplikt har med frivillig grundutbildning inte tillämpats. Dessa kommer återigen att tillämpas vid ett beslut om att återinföra utbildning under värnplikt, däribland förordningen (1995:808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga. som då uppstår är om det är ändamålsenligt att återgå till en reglering som inte har tillämpats , i stället för att fortsätta att använda sig av dagens modell. Utredningen anser att då grundutbildningen föreslås utgöras av värnplikt bör förordningar som är kopplade till pliktsystemet som utgångspunkt fortsatt också tillämpas. Däremot finns det skäl att se över förordningen med tanke på hur medinflytandet bäst garanteras och genomförs utifrån dagens behov och förutsättningar. Förordningen är i vissa delar daterad och lärdomar gjorda under frivilligsystemet bör tas tillvara på. Medinflytandesystemet såsom det stadgas i förordningen om medinflytande för totalförsvarspliktiga har till syfte att försäkra att totalförsvarsplikt- Överväganden vid framtagandet av … iga som tas i anspråk av staten får en möjlighet att påverka och utveckla verksamheten som de deltar i och de värderingar och ideal som speglas i denna (SOU 2009:63). En viktig aspekt att ha med är att medinflytandet inom totalförsvarsplikten har ett långt förflutet och att det ofta finns en historia och en anledning till förändringarna som genomförts . Detta kan till exempel förklara varför dagens medinflytandeförordning i vissa delar är detaljerad och precis. Nedan angivna exempel på författningar om medinflytande är detaljerade bestämmelser över hur medinflytandet ska gå till i praktiken, exempelvis vilket skydd (till exempel rätt till ledighet) som gruppernas representanter har i utövandet av medinflytande. Till detta lagstadgade skydd kommer att det finns etablerade organisationer för arbetstagare, elever och studenter som förstärker dessa gruppers möjlighet till att utöva inflytande. Inom arbetslivet finns ett väl utvecklat och författningsreglerat medinflytande. Medbestämmandelagen (1976:580) handlar om de anställdas rätt till medbestämmande över arbetsvillkor och företagsledning. Arbetstagarnas medbestämmande utövas ofta av fackförbund, fackföreningar och klubbar på arbetsplatserna. Utöver lagstöd finns såväl en lång tradition av samverkan mellan parterna på arbetsmarknaden som starka organisationer som företräder arbetstagarna. Skollagen (2010:800) beskriver bland annat att barn och elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Elevers inflytande utövas ofta genom elevråd eller elevkårer. Högskolelagen (1992:1434) beskriver bland annat principerna om studentinflytande, ett medinflytande som (tidigare ) bland annat undersöker i sina inspektioner. På de flesta lärosäten finns studentkårer, som företräder studenterna gentemot universitets- och högskoleledningar. Överväganden vid framtagandet av … Vid införandet av den frivilliga militära grundutbildningen anförde kommittén i Totalförsvarsplikt och frivillighet avseende medinflytande (s. 271) att Försvarsmaktens verksamhet skiljer sig från övriga myndigheters genom förmågan till väpnad strid. Verksamhetens riskfyllda natur skiljer ytterligare ut Försvarsmakten från andra myndigheters. Att de som deltar i utbildning inom Försvarsmakten tillförsäkras ett tillfredsställande medinflytande och ges möjlighet till en tillräcklig utbildningsbevakning är därför av särskilt stor vikt. Missförhållanden måste kunna upptäckas och åtgärdas . Ett fungerande medinflytandesystem är också viktigt för att verksamheten ska kunna utvecklas. Det medinflytandesystem som har utvecklats med en kort frivillig militär grundutbildning har ställt andra krav på verksamheten jämfört med det system som regleras i förordning om medinflytande för totalförsvarspliktiga och som tillämpades under värnplikt. Nuvarande system för medinflytande regleras i 15 § förordningen om militär grundutbildning Den som genomgår utbildning enligt denna förordning har rätt att utöva inflytande över utbildningen. Försvarsmakten ska verka för att rekryterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och ska säkerställa att rekryterna får information om sin rätt att utöva inflytande över utbildningen. I Försvarsmaktens högkvarter och vid enheter inom Försvarsmakten som bedriver utbildning av rekryter ska det finnas personal som är ansvarig för frågor som rör rekryternas medinflytande. Försvarsmakten har tagit fram interna bestämmelser för hur verksamheten ska arbeta för att tillförsäkra att rekryter ges medinflytande. Bland annat har man tagit fram en medinflytandefunktion på varje förband, som ansvarar för att se till att rekryten behandlas på ett sätt som stimulerar vidare engagemang inom Försvarsmakten. Rekryternas åsikter ska tas tillvara för att förbättra och utveckla grundutbildningen, men också för att rekryten ska uppfatta Försvarsmakten som en potentiell och attraktiv arbetsgivare. Incitamentet för medinflytande med utgångspunkt i att Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare kvarstår framgent då personalförsörjningen är avhängigt att individer vill fortsätta inom Försvarsmakten efter värnplikten. Överväganden vid framtagandet av … I SOU 2009:63 (s. 267) anför kommittén angående medinflytande i ett frivilligsystem jämfört med ett system med värnplikt att Vad gäller frågan om hur medinflytande- och tillsynsstruktur bör se ut i den av kommittén föreslagna utbildningen, bedömer kommittén att det system som finns för värnpliktiga till största delen fungerar väl, men att möjligheter till förbättringar finns. Ett framtida system bör bygga vidare på de erfarenheter som finns från dagens militära grundutbildningar. Det måste också beaktas att ett utbildningssystem som bygger på plikt ställer särskilda krav på medinflytande. Att det av kommittén föreslagna frivilliga utbildningsystemet delvis har en annan utformning än dagens värnpliktssystem gör också att medinflytande- och tillsynsstrukturer kan behöva att se annorlunda ut. På motsvarande sätt så anser utredningen att det vore förhastat att helt ersätta ett system som arbetats fram med plikt, med ett system där det varit fråga om frivillig rekrytering och väsentligt mycket kortare frivillig grundutbildning om plikten åter ska införas. Med hänsyn till att staten ianspråktar totalförsvarspliktiga i värnpliktssystemet är det av stor vikt att medinflytandet är reglerat. Ett sådant system måste dock vara tillräckligt flexibelt för att kunna anpassas för att utbildningsvolymerna vid ett förändrat omvärldsläge kan komma att öka. Regeringen bör genomföra en översyn av systemet för medinflytande för totalförsvarspliktiga. Utredningen anser att detta lämpligen ska göras i samråd med Försvarsmakten för att ta tillvara på de erfarenheter som de har med ett frivilligsystem. Då förordningen även reglerar tjänstgöring med civilplikt och kommuner och landsting berörs, bör även deras intressen tillvaratas. Inför en sådan översyn vill utredningen lämna följande synpunkter: –Det är viktigt att en reglering av medinflytandet för totalförsvarspliktiga kan hantera även stora förändringar i den mängd totalförsvarspliktiga som ska utbildas. Att göra om förordningen varje gång det sker förändringar i utbildningsvolym är inte hållbart. –En värnpliktskongress är inte nödvändigtvis ändamålsenlig med dagens utbildningsvolymer och andra arbetsmetoder bör övervägas. Överväganden vid framtagandet av … –Regelverket bör allmänt ses över i fråga om terminologi. –Finansieringen bör regleras i regleringsbrevet. Det finns erfarenhetsvärden att utgå från. –Det bör övervägas om utgivning av tidning är det bästa mediet att nå förordningens mål att bidra till totalförsvarspliktigas medinflytande, utveckla verksamheten i enlighet med utbildningens mål och i övrigt främja goda utbildningsförhållanden (se 6 § förordningen om medinflytande för totalförsvarspliktiga). Betänkande 1994/95:FöU1, Totalförsvarsplikt. Betänkande 2008/09:FöU1, Försvar och samhällets krisberedskap – . Betänkande 2008/09:FöU10, Försvarets nya inriktning. Betänkande 2009/10:FöU8, Försvarsmaktens personalförsörjning m.m. Betänkande 2011/12:FöU5, Soldatanställningar i Försvarsmakten. Betänkande 2012/13:FöU7, Modern personalförsörjning för ett modernt försvar. Betänkande 2013/14:FöU1, Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Betänkande 2013/14:FöU2, Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. Betänkande 2013/14:FöU12, Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Betänkande 2014/15:FöU1, Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Betänkande 2014/15:FöU3, rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret. Betänkande 2014/15:FöU7, Vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Betänkande 2014/15:FöU11, Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Betänkande 2015/16:FöU8, Vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Betänkande 2015/16:FöU14, Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. Direktiv 2007:147, En förändrad totalförsvarsplikt. Direktiv 2009:58, Personalförsörjning för det reformerade försvaret. Direktiv 2015:98, En långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret. Direktiv 2015:111, Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Ds 2003:8, Säkrare grannskap – osäker värld. Ds 2003:34, Vårt militära försvar – vilja och vägval. Ds 2004:30, Försvar för en ny tid. Ds 2008:48, Försvar i användning. Ds 2013:33, Vägval i en globaliserad värld. Ds 2014:20, Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid. Lagrådsremiss, Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (U2016/0322/GV). Proposition 1986/87:95, Totalförsvarets fortsatta utveckling. Proposition 1991/92:101, Om värnpliktsutbildning. Proposition 1994/95:6, Totalförsvarsplikt. Proposition 1997/98:80, Lag om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Proposition 2001/02:11, Bättre villkor för totalförsvarspliktiga. Proposition 2004/05:5, Vårt framtida försvar. Proposition 2008/09:140, Ett användbart försvar. Proposition 2009/10:160, Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Proposition 2011/12:115, Soldatanställningar i Försvarsmakten. Proposition 2014/15:109, försvar 2016–2020. Proposition 2015/16:1, Budgetpropositionen . Proposition 2015/16:122, Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. Regeringens skrivelse 2012/13:112, Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap. Regeringens skrivelse 2013/14:185, om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Regeringens skrivelse 2013/14:255, rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret. Regeringsbeslut , Fö nr I:15, Skyldighet för totalförsvarspliktiga att fullgöra repetitionsutbildning. Regeringsbeslut , Fö nr 7, Inriktning för Försvarsmaktens verksamhet för åren 2016 . Riksdagsskrivelse 2008/09:292. Riksdagsskrivelse 2012/13:223. Riksdagsskrivelse 2014/15:63. Riksdagsskrivelse 2014/15:251. skrivelse RiR 2013:22, Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. skrivelse RiR 2014:4, Försvarsmaktens omställning. skrivelse RiR 2014:7, Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret. skrivelse RiR 2014:8, Försvaret – en utmaning för staten. SOU 1965:68, Värnplikten – betänkande avgivet av värnpliktsutredning, . SOU 2009:63, Totalförsvarsplikt och frivillighet, Slutbetänkande av Utredningen om totalförsvarsplikten, . SOU 2010:86, Personalförsörjningen i ett reformerat försvar, Betänkande av Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning, . SOU 2014:73, Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret, Betänkande av Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning, . yttrande 2008/09:UU4y. Aftale på forsvarsområdet 2013–2017, , . (2016). Promemoria (press PM), . , A, , B, , H, , M (red.). (2015). Fragment SOM-undersökningen 2014. (2016). Rapport 2016:4, . Finska regeringens proposition (RP 94/2016 rd), Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av lagen om pension för arbetstagare, pensionslagen för den offentliga sektorn, lagen om arbetspensionsförsäkringsbolag och vissa lagar som har samband med dem. Försvarshögskolan (2014). Potential för att antas till Officersprogrammet bland sökande till grundläggande militär utbildning. Promemoria ISSL/LC 5-2014. Försvarsmakten (2009), Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition 2009. HKV 23 383:51503. Försvarsmakten (2013), Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar. HKV 23 383:53446. Försvarsmakten (2014), Hårt och mjukt. Vad du får när du tjänstgör i Försvarsmakten. Försvarsmaktens HR-centrum, M7737- 366618. Försvarsmakten (2015a), Försvarsmaktens underlag till försvarspolitisk inriktningsproposition 2015. Försvarsmakten (2015b), Försvarsmaktens budgetunderlag . Försvarsmakten (2016), Försvarsmaktens årsredovisning . Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2016), kommer att möta utmaningarna – Gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret. FM2016-13584:3 och MSB2016-25. , P och Niinistö, J (2016). Svensk-finska samarbetet om försvaret ska fördjupas. , H, Tegern, M, , L, , K. (2011). Isokai-testet som urvalstest till utbildning i Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2016). Statskontoret (2010). Ett lyft för den som vill – Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare. Svenska Teknik & Designföretagen (2016). Rapport, juli. (2015). Regionalt kompetensförsörjningsarbete – Systembild, utmaningar och möjligheter. (2010). Frivilliga soldater i stället för plikt – internationella erfarenheter och ekonomiska konsekvenser. (2014). Försvarsmaktens ekonomiska förutsättningar – Anslagstilldelning, kostnadsutveckling och priskompensation. (2016). Andel GMU-rekryter som tar anställning . FOI Memo 5739. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (2015), årsredovisning . Vernepliktsutvalget (2015). En fremtidig vernepliktsordning – Anbefaling fra Vernepliktsutvalget . , I (2015). Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . (2016). ngsloner/ (hämtad 2016-06-169). Statistiska central byrån (2016a). statistik/Statistik-efter-amne/Arbetsmarknad/Loner-och- arbetskostnader/Konjunkturstatistik-loner-for-statlig-sektor- KLS/7507/7514/20450/ (hämtad ). Statistiska central byrån (2016b). siffror/utbildning-jobb-och-pengar/mest-och-minst-betalda- yrkena/ (hämtad ). En långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret En särskild utredare ska föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredaren ska bland annat utgående från krigsorganisationens behov och Försvarsmaktens rekryteringskraft föreslå lämplig balans mellan plikt och frivillighet, föreslå hur Försvarsmaktens och övriga berörda myndigheters produktionskapacitet bör anpassas till förslagen, föreslå hur en utökad personalvolym i krigsorganisationen kan uppnås, om ett sådant behov skulle uppkomma med hänsyn till redovisa de åtgärder som krävs för att förslagen ska kunna genomföras, inklusive de justeringar i den frivilliga delen av personalförsörjningen som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . I beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) angavs förutsättningar samt inriktningar för den reformerade personalförsörjningen. beslutade vidare 2010 (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) om utformingen av den reformerade totalförsvarsplikten, frivillig rekrytering och frågor kopplade till grundläggande militär utbildning. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal som låg till grund för beslut, föreslog regeringen att försvarets personalförsörjning i första hand ska vila på frivillighet och inte längre huvudsakligen på en totalförsvarsplikt. Regeringen konstaterade att någon garanti för att det frivilliga rekryteringssystemet i alla situationer skulle vara tillräckligt för att kunna försvara inte kunde lämnas. Regeringen bedömde att en ansvarsfull planering kräver att det finns ett regelverk på plats även för att hantera det oväntade. Förslagen innebar därför att totalförsvarsplikten i grunden kvarstår. Däremot föreslogs att skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kräva att regeringen med hänsyn till att det behövs för försvarsberedskap först ska ha beslutat om detta. Regeringen föreslog vidare att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning ska omfatta såväl kvinnor som män. beslutade (prop. 2011/12:115, bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216) om en ny lag, lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. I lagen regleras Försvarsmaktens möjlighet att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän på längre tidsbegränsade anställningar samt därmed sammanhängande frågor. 2013 beslutade regeringen efter ett tillkännagivande från (bet 2012/13:FöU7, rskr. 2012/13:223) direktiv (dir. 2013:94) för en utredning att föreslå hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som beslutade . Utredningen lämnade betänkandet Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av för- svaret (SOU 2014:73). Betänkandet har remitterats och bereds i .