sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Det finns ett tydligt behov av strategiska prioriteringar från na- tionell nivå och ökad samverkan mellan olika aktörsgrupper med fo- kuspåettinnovativtentreprenörskap.Dettaförutsätterlångsiktighet, en kontinuerlig utvärdering mot tydliga kriterier och att resurserna koncentreras till de miljöer som uppvisar tillfredsställande resultat. De nya resurser som avsatts för strategiska innovationsområden (som ska hanteras av Formas och ) inom regeringens satsning på Testbädd bör riktas mot sam- hällsutmaningar där har potential att göra skillnad som näringslivets internationella konkurrenskraft stärks. 47 Med utgångspunkt i pågående satsningar på utmaningsdriven innovation, strategiska forsk- ningsområden och strategiska innovationsområden finns goda förutsättningar att utveckla styrkeområden i linje med krav på så kallad ”smart specialisering”. Se Europeiska Kommissionen (2010). 48 i , . Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.8.2Låt universiteten besluta om lärarundantaget Förslag: Behåll lärarundantaget som generell princip men ge möjlighet för högskolor och universitet att själva besluta om sin policy vad gäller intellektuella äganderättigheter. Etablera funk- tioner för kunskapsutbyte nationellt och internationellt. För- dela medel till innovationskontoren baserat på prestanda och ge uppdrag till innovationskontoren att definiera och samla in re- levanta data. För en bredare och djupare samverkan med näringsliv och andra ak- törer är intellektuella äganderättigheter en viktig del. I fallet med uppdragsforskning kan det hanteras avtalsmässigt, men det är rele- vant också i andra sammanhang. Som redovisats i en underlagsrapport till utredningen finns inga starka skäl att ersätta lärarundantaget med en modell motsvarande den som finns i . Däremot skulle man kunna låta universiteten själva bestämma över sin policy vad gäller intellektuella äganderätter precis som i . Det kräver ändringar i första paragrafen lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar (SFS 1949:345). Dessutom anser vi att det finns starka skäl till ett större sekretesskydd (se nedan). För att kunna få en uppfattning om hur väl innovationskontoren lyckas är kostnadseffektiv insamling av relevanta data nödvändig. Dessa bör definieras och uppenbara kandidater är patent, företagse- tableringar, licensinkomster, licenser, m.fl. samt hur dessa kan relate- ras till kostnaderna. På det viset kan en nationell databas skapas. För att lyckas med sitt uppdrag är det viktigare att innovations- kontoren har en kritisk massa och rätt kompetens, snarare än att varje högskola och universitet ska ha sitt eget innovationskontor. Därför bör ett delat ägande mellan särskilt mindre högskolor och universitet även fortsättningsvis uppmuntras. Innovationskontorens (liksom samverkansuppgiften som helhet) verksamhet bör – utifrån de definierade kriterierna – utvärderas regelbundet på samma string- enta sätt som vi föreslår för andra främjandeinsatser (se kapitel 6).49 Detta utgör därefter grund för medelstilldelning. 49 Vi är medvetna om det förekommer utvärderingar av innovationskontoren lik- som av andra främjandeåtgärder. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Slutligen är det centralt att innovationskontoren arbetar med en bred palett av moderna och konkurrensutsatta servicealternativ för ökad kommersialisering av forskningsresultat, inklusive företags- , entreprenörskolor, acceleratorer och nya digitala lösningar (t.ex. crowdfunding/sourcing och rådgivning över nätet). 5.8.3Skapa förutsättningar för sekretesshantering Förslag: Regeringen bör ta initiativ till en översyn av sekretes- slagen, så att forskningsresultat och idéer som kommer in till lärosätenas enheter för rådgivning och initial analys/bedöm- ning, och som kan vara föremål för immaterialrättsligt skydd, får ett sekretesskydd. Dessutom bör anställd som planerar att söka immaterialrättsligt skydd, eller kommersialisera redan im- materialrättsligt skyddade idéer, ha en anmälningsplikt till lämplig enhet på lärosätet. I (SOU 2012:41) konstaterades att det finns brister i offentlighets- och sekretesslagens (OSL) skydd för högskolornas hantering av immateriella resultat. Offentlighetsprin- cipen syftar till öppenhet och insyn i myndigheters verksamhet. I likhet med statliga myndigheter omfattas universitet och högsko- lorav offentlighetsprincipen, vilket ligger i linje med förväntningar på spridning av ny kunskap och nyttiggörande av forskningsresultat. innebär detta att det finns brister i sekretessbestäm- melserna för rådgivning och stöd som äger rum vid statliga universi- tet och högskolor.50 Detta kan skapa problem för innovationskonto- ren vad gäller möjligheten att skydda de forskningsresultat och idéer som hanteras. Utredningen pekade på att problemet accentueras i de fall rådgivningen äger rum vid ett annat lärosäte än det där idébäraren är anställd, då informationen rör sig från en myndighet till en annan. En konsekvens av offentlighetsprincipen är att forskare och andra idégivare inom akademin i vissa fall avstår från att exempelvis kon- takta innovationskontor och andra kanaler för kommersialisering. Om innovationskontoren öppnas upp även för enskilda innovatörer 50 Det går att inom ramen för gällande lagstiftning hävda sekretess med hänvisning till en en- skilds egna intressen, men inte avseende information som genereras inom ramen för forskning. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation så kan frågan bli än mer aktuell. Vi ställer oss därför bakom den tidi- gare innovationsstödsutredningens förslag att regeringen bör ta ini- tiativ till en översyn av sekretesslagen, så att forskningsresultat och idéer som kommer in till lärosätenas enheter för rådgivning och ini- tial analys/bedömning, och som kan vara föremål för immaterial- rättsligt skydd, får ett sekretesskydd. Översynen bör också upp- märksamma behovet av skydd för idéer som kommer in vid samverkan med ett annat lärosäte eller från fristående innovatörer. Kombinera detta med att införa anmälningsplikt för fakulteten. Detta för att dels stödja den anställde som är på väg att immaterial- rättsligt skydda sin idé eller licensiera/sälja sitt patent, dels för att klargöra konsekvenser och förpliktelser för lärosätet. 5.8.4Öka rörligheten mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor genom ändrade meriteringsgrunder Förslag: Förändra bedömningsgrunderna i högskoleförord- ningen så att relevant erfarenhet inom forskning och innova- tion i andra sektorer tillmäts större betydelse vid lönesättning och vid tjänstetillsättningar av professorer och lektorer inom lärosätena. En hög grad av mobilitet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor är viktigt för effektiv kunskapsöverföring. Kompetens från näringslivet, exempelvis i form av adjungerade professorer, förelä- sare och gemensamma programråd, är några mekanismer som kan bidra till att göra forskningen mer samhällsrelevant. är det en viktig del i nyttiggörandet av forskningen att fler forskare söker sig ut i det privata näringslivet. Inte bara till etablerade storföretag utan också till små innovativa företag med stora tillväxtambitioner. En av riskerna som forskare behöver ta hänsyn till i beslutet om de ska våga ta steget mot att arbeta i näringslivet, antingen i ett eget företag eller som anställd, är att lärosätena sällan sätter något stort värde på detta arbete vid tillsättningen av tjänster. Även om en fors- kare bidragit till en kommersiellt framgångsrik innovation väger detta lätt mot till exempel publikationer i vetenskapliga tidskrifter. Detta innebär att om en forskare delar sin tid mellan akademi och näringsliv så kommer det med största sannolikhet att leda till en Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation sämre akademisk karriär. kan arbete i näringslivet, liksom inom andra sektorer, mycket väl leda till bättre tillämpad forskning. Men med dagens meriteringssystem är det riskfyllt för forskare att ägna tid åt samverkansuppgiften. Relevant arbetslivserfarenhet inom forskning och innovation bör tillmätas större betydelse vid lönesättning och vid tjänstetillsätt- ningar inom lärosätena. Det är dock svårt att påverka meriterings- systemet via lagstiftning eftersom lärosätena själva utformar sina kriterier vid urval till befattningar. Förslag har tidigare presenterats på hur meriteringssystemet kan förändras. I SOU 2012:41 föreslogs att högskoleförordningen skulle förändras så det framgår att skick- lighet avseende nyttiggörande av forskningsresultat och annan sam- verkan utgör bedömningsgrunder vid tillsättning av professorer och lektorer. 5.8.5Skapa incitament för campus-baserade ”kluster” Förslag: Fördela en andel av basmedlen på basis av tydliga sam- verkanskriterier för att stimulera högskolor och universitet att aktivt involvera entreprenörer, företag och offentliga aktörer i olika former av samarbeten. En god samverkansmiljö karaktäriseras av närvaro av såväl stora som små och nya företag på campus. Dessa nya företag bör komma såväl inifrån lärosätena som utifrån. Kluster- eller systembaserade åtgärder som syftar till att stärka länkarna inom ett ”lokalt innovationssys- tem” bör vara en av utgångspunkterna för mycket av den brobyg- gande verksamheten. Viktiga aktörer i detta hänseende är inno vationskontor, inkubatorer/acceleratorer och holdingbolag. Genom att tillgängliggöra exempelvis rådgivning och fysisk infrastruktur till fler entreprenörer samt små och medelstora företag skapas förutsätt- ningar för innovation i bredare kretsar. Innovationskontoren har en nyckelroll i universitetens innova- tionsansträngningar och deras mandat behöver tydliggöras. En fram- gångsrik matchning mellan, å ena sidan, forskare, innovatörer och uppfinnare med forskningsresultat eller idéer men utan ambitioner om att etablera och driva företag, och, å andra sidan, studenter och andra potentiella entreprenörer eller befintliga företag, kräver rätt Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Det är en ledningsfråga att se till att den finns på plats. Detta kan antingen ske inom de akademiska innovationsstödjande systemen eller i samverkan med privata initiativ. Det är även viktigt att premiera andra initiativ för att stimulera kunskapsöverföring mellan universitet och näringsliv, exempelvis ti- diga accelerator, innovativa labbverksamheter, KICs51 och så kallade co-working-areas. ”Things”, som verkar på KTHs campus men är ett initiativ taget utanför högskolans ledning, är ett exempel. PULS (Partners för utvecklingsinvesteringar inom Life Science) i Helsing- borg, är ett privat initiativ som kopplar samman forskare inom fram- för allt läkemedelsutveckling med erfarna personer. Externa företags satsningar i dessa miljöer bör inräknas i det sam- verkanskriterium som redogjorts för tidigare. Ett ekonomiskt incita- ment baserat i tydliga kriterier för utvärdering och samverkan bör styra medelstilldelningen (framtagna innovationer, patent, företags- etableringar, m.m.). Finns tydliga incitament kan det förväntas sti- mulera att best-practice rutiner etableras. 5.8.6Öppna lärosätenas innovationsrådgivning i tidiga skeden för flera Förslag: Möjligheterna att öppna upp de akademiska innova- tionsstödjande systemen för fristående entreprenörer med kva- lificerade idéer behöver ses över. En utredning av konsekven- serna av nuvarande regelverk behöver genomföras. Det bör också övervägas i vilken utsträckning de akademiska systemen kan behöva kompletterande resurser för att klara en sådan utö- kad uppgift. Innovationskontoren kan vara ett stöd i arbetet. har kritiska röster höjts mot en alltför ensidig sats- ning på forskning och innovationer inom akademi, trots att flertalet banbrytande innovationer kommer från fristående innovatörer eller befintliga företag (Bourelos 2013, 2014, 2015). 51 KICs (Knowledge and Innovation Centers) är ett av EU initierat och medfinansierat initia- tiv för miljöer som innefattar hela kunskapstriangeln: forskning, utbildning och näringsliv. De är i regel förlagda till universitetsområden. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation kanaliseras en förhållandevis stor del av offentligt finansierade rådgivningsinsatser till individer med innovativa idéer i tidiga skeden via de akademiska innovationsstödjande systemen. Inkubatorer och science parks utgör en del av det övergripande svenska innovationsstödssystemet och huserar en stor andel företag som inte kommer från akademin. Historiskt har dessa ofta haft en stark förankring i något av landets lärosäten. Enligt (2015) har dock akademiinnehållet i företagsidéer som väljs för inkubation sjunkit kraftigt , både i absoluta och relativa tal. An- delen idéer från fristående innovatörer ligger relativt om- kring , medan andelen från näringslivet har ökat, både i antal ansökningar och i andel av antagna ansökningar. Utvecklingen är enligt Ejermo (2016) bekymmersam eftersom inkubatorer baseras på ett offentligt åtagande som motiveras av att just idéer från akade- min kan ha särskilt stor samhällsekonomisk effekt, som de också kan vara förknippade med betydande risker. Innovationskontoren har ett uttalat uppdrag att bidra till utveckling och kommersialisering av idéer och forskningsresultat från lärosätena, exempelvis genom patentering, licensiering eller fö- retagsetablering. Motsvarande stöd till fristående innovatörer i ti- diga skeden tycks däremot vara begränsade. Det är i huvudsak innovationslån som riktar sig till innovativa projekt, men möjlighe- ten att få stöd för kommersialisering är litet om ambitionen inte är att etablera ett nytt företag. I (SOU 2012:41) påtalades brister som i första hand gällde förankring på ledningsnivå, bristande kom- petens, strategier och policyer för hantering av immaterialrättsliga frågor samt ett svagt sekretessskydd. I utredningens betänkande fö- reslogs ett tydligare innovationsstödjande uppdrag för lärosätena och en ökad finansiering. Mer föreslogs (SOU 2015:64) att ökade medel för innovationsstöd via och huvudsakli- gen bör kanaliseras genom innovationskontor och inkubatorer. Om innovationskontoren tilldelas den uppgiften måste det klart framgå i uppdragsbeskrivningen. Det finns skäl att se över möjligheterna att i högre grad öppna den akademiska innovationsrådgivningen även mot fristående innovatö- rer med idéer av kvalificerad karaktär, exempelvis baserad på ny tek- nik eller forskning. Detta skulle bidra till att skapa kritisk massa i ärendehantering och förbättrade möjligheter till rekrytering av Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation kompetens inom strategiskt viktiga områden, som exempelvis IPR. är det inte helt enkelt att inom ramen för rådande regelverk tillhandahålla rådgivning till juridiska personer som inte har koppling till ett lärosäte.52 5.8.7Erbjud operativt stöd för användning av fysisk infrastruktur Förslag: Ge och i uppdrag att se över behovet av information/kommunikation, samt eventuellt behov av opera- tivt stöd, till entreprenörer, unga och små företag i samband med utnyttjandet av nya och/eller större test- och demonstra- tionsanläggningar. har gjort omfattande investeringar i fysisk forsk- nings- och innovationsinfrastruktur. I budgetpropositionen lyfter regeringen fram ESS (European Spallation Source), och for Life Laborator (SciLifeLab) som strategiska sats- ningarna på forskningens infrastruktur. har i upp- drag att samordna och finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationell infrastruktur. För att räknas som en nationell infrastruktur ska den vara öppet tillgänglig för forskare inom området och vara av brett nationellt intresse. publicerar på sin hemsida ett 70-tal nationella och internationella forskningsinfrastrukturer som fått bidrag för drift av Vetenskapsrå- det . De flesta av dessa infrastrukturer är i drift, andra är under planering. Parallellt med forskningsinfrastrukturen finns en stor bredd av så kallade test- och demonstrationsanläggningar. Enligt bedömningar finns det drygt 190 anläggningar i , varav ett hundratal 52 Svenska uppfinnareföreningens (SUF) har tillsammans med tagit initiativ till pilot- projektet för Regional Tillväxt (IRT), för att erbjuda uppfinnare och innovatörer kompetens, finansiering och oberoende rådgivning i tidiga skeden, på motsvarande sätt som lärosätenas Innovationskontor. Syftet är att erbjuda en process för verifiering av idéer och framtagning av ett underlag som sedan kan presenteras t.ex. för patentering eller för potenti- ella investerare. Det pågår ett arbete för att säkra en långsiktig finansiering av initiativet, som avser att komplettera befintliga strukturer (SUF/SI 2015). Alternativer är att utöka inno- vationskontorens mandat. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation återfinns bland forskningsinstituten inom RISE-koncernen.53 Insti- tutens test- och demonstrationsanläggningar är öppna för såväl nä- ringsliv, forskningsinstitut och lärosäten och har en stor betydelse ur ett innovationsperspektiv. Universiteten har ett ansvar för lokal/regional infrastruktur och utrustning. Även inom offentlig sektor finns ofta olika typer av labo- ratorieutrustning och anläggningar som kan utnyttjas för test och demonstration, exempelvis inom sjukvård och äldreomsorg. I identifierades ett 90-tal anläggningar enbart inom aka- demi och forskningsinstitut. Ambitionen var att med utgångspunkt i denna kartläggning utveckla metoder och former för ökat utnytt- jande framför allt bland små och medelstora företag. Sammantaget finns det en väl utvecklad forsknings- och innova- tionsinfrastruktur i , men det förefaller finnas en outnyttjad potential i användningen av densamma. Trots att av RISE-institutens intäkter kommer från näringslivet så är det framför allt större företag, med egen forskning och innovation, som drar nytta av institutens testbäddar. En orsak är de ofta höga kostnaderna för att utnyttja utrustningen och anlita kvalificerade forskare eller tekniker för att analysera resultaten. För att kunna utnyttja forsknings- och innovationsstrukturen på ett effektivt sätt är det troligt att ett flertal entreprenörer samt unga och mindre företag behöver stöd i planering, genomförande och ut- värdering av insatser. I internationella sammanhang har detta behov uppmärksammats, exempelvis genom de så kallade Steinbeiss-stiftel- serna vid tyska fackhögskolor. Frågan om att bygga upp motsvarande stödstrukturer inom de svenska universitetens holdingbolag har dis- kuterats, men någon motsvarande struktur finns inte . och (2013) föreslår i avrapporteringen av ett gemensamt upp- drag om tillgängliggörande av test- och demonstrationsanläggningar bland annat effektivare kommunikation om den befintliga infra- strukturen, processer för problemidentifiering, analys och hantering av IPR, samt en modell för finansiering av ökat utnyttjande och ut- veckling av anläggningarna. 53 har tilldelats av regerings satsning Testbädd (totalt ). 54 Inom finns ett antal helt statliga forskningsinstitut som bedriver en kombination av grundforsk-ning, uppdragsforskning och ren konsultverksamhet på samma plattform. Särskilt inom den senare funktionen kan konkurrenssituation uppstå där små och medelstora riskerar att trängas ut på grund av offentligt subventionerad verksamhet. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation har påbörjat ett arbete för att ta fram mo- deller och processer för utnyttjande av test- och demonstrationsan- läggningar, exempelvis i form av avtalsmallar, finansieringsmodeller, bokningssystem, m.m. Inom lärosätena har man ännu inte kommit så långt vad gäller att ta fram motsvarande stödfunktioner för att tillgängliggöra instrument, laboratorier m.m. Problemet förefaller inte var brist på test- och demonstrationsan- läggningar utan snarare hur en större grupp företag ska kunna ut- nyttja dessa resurser. och bör få ett uppdrag att utreda hur informationen till entreprenörer, unga och mindre företag kan förbättras angående möjligheterna att utnyttja dessa anläggningar, samt om det finns anledning att omallokera stöd (inom befintliga ramar) för att åstadkomma detta. som det är av stor vikt att både stora och små företag utnyttjar den stora potential som finns inom forskningsinstituten och offentlig sektor, är det viktigt att sä- kerställa att sådan verksamhet inte på ett otillbörligt sätt konkurre- rar med privata företag som erbjuder likartade tjänster. 5.9Övriga förslag för att öka forskning och innovation i näringslivet 5.9.1FoU-avdraget i en internationell jämförelse Som beskrevs i kapitel 2 har ett antal länder infört innovations- eller patentboxar där främst forskningsintensiva verksamheter i regel be- skattas med en bolagsskatt på 5–. Likaså har en betydande antal länder andra former för att subventionera näringslivets FoU- satsningar.55 Vi anser det bättre att reformera det FoU-avdrag som har funnits än att införa någon form av patent eller innovationsbox.56 Nuvarande regelverk innebär att av lönekostnaden för anställda som ägnar sig åt forskning eller ut- veckling kan dras av ifrån företagens arbetsgivaravgifter. Avdraget har ett tak som uppgår till för alla an- ställda. 55 Se delrapport (2015). 56 För en närmare diskussion om detta, se delbetänkande från utredningen . Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Intresset för avdraget har varit relativt stort. Enligt ansökte cirka 2 000 företag om avdraget . Den största grup- pen bland företag som ansökte var konsulter inom teknik, naturveten- skap och management.57 Genom att avdraget har ett tak vänder det sig framförallt till min- dre företag. För större företag har avdraget begränsad ekonomisk betydelse. Genom att de större företagen dominerar FoU-investe- ringarna, skulle det kunna antas att FoU-avdraget inte kan påverka de totala investeringarna i FoU. Det stämmer till viss del. Men en del av de FoU-investeringar som registreras i de större företagen utförs i mindre företag. I SCB (2014) visas att av utgifterna för FoU utgörs av konsultkostnader. Ofta utförs FoU i samarbete mellan stora och små företag. Ett alternativ till nuvarande ordning är att ta bort taket i FoU-av- draget. Detta skulle kunna göras utan ett bortfall av skatteintänkter om subventionsgraden sänks. I en reservation till SOU 2012:66 skriver professor att statens nettokostnad för FoU-avdraget skulle bli lika stor om taket slopades som subventionsgraden sänktes från av lönekostnaden till . är en subventionsgrad på låg i ett internationellt perspektiv som visats av . Vi anser därför att FoU-avdraget bör ligga på av lönesumman. En sådan förändring av FoU-avdraget skulle självklart gynna storföretagen och missgynna de mindre företagen. Vi menar ändå att förändringen skulle vara motiverad. FoU-avdelningar är relativt trögrörliga över nationsgränser eftersom företagen vill behålla sina viktigaste forskare och utvecklare. Storföretagen är däremot betyd- ligt mer fria att förlägga nya satsningar i regioner och länder där det är mest lönsamt och har en mycket låg subventionsgrad jämfört med andra länder.58 I exempelvis går taket vid (SOU 2012:66). bör det understrykas att kostnaderna bara är en del i beslutet när FoU-verksamhet ska lokaliseras. För att ska vara attraktivt som lokaliseringsland för FoU-investeringar är det även nödvändigt att vi har ledande kompetensförsörjning och forsk- ning inom strategiska områden för näringslivet. 58 Se /sti/rd-tax-stats.htm Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.9.2Stöd små och medelstora företag i intrångsprocesser avseende immateriella rättigheter Förslag: Utred möjligheterna att stärka små och medelstora fö- retags möjligheter att få stöd i immateriella rättsfrågor. En genomlysning av den svenska patentstatistiken genomfördes av (2016).