sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Jegermalm, M., & , E. (2009). Patterns of Informal Help and Caregiving in : a 13-year Perspective. , 43(7), s. 681–701. (1993). Frivilliga insatser i – en befolkningsstudie. I SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete - Kartläggning och kunskapsöversikt. (1997). För andra och för mig. Det frivilliga arbetets innebörder. : skriftserie, nr.8. & , L. (1996). ‘Voluntary Action in a Scandinavian Social Welfare Context: of ’, Nonprofit and Voluntary Sector Quarterly, 25, s. 415-427. & , L. (1999). Insatser i och utanför föreningslivet. I E. Amnå (red.) SOU 1999:84 Civilsamhället. Jeppsson-Grassman, E. & , L. (2007). participation in a Scandinavian welfare state: patterns in contemporary . I L. Trägårdh (red.) State and in Northern Europe. The Swedish Model Reconsidered. : Berghahn Books. (2003). Stöd eller styrning? En utvärdering av stats- bidragsmodellen till ideella organisationer inom det sociala området. (2007). Dom under trettio, vem bryr sig och varför? Ungdomarnas värderingar och politiska deltagande. : CEFOS och Förvaltningshögskolan. Kaase, M. (1979). Political action: participation in five western democracies. , L B.; Kuusela, K. & Rantakeisu, U. )(2013). Utsatthet, marginalisering och utanförskap. & , U. (2014). Idealitet i omvandling? Om det civila samhällets organisationer på psykiatriområdet. (1977). Folkrörelserna i det svenska samhället 1850- 1920. : Studia historica Upsaliensia. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? (2010). Demokratiskola eller hälsoprojekt? Forskning om föreningsliv, socialt kapital och inflytande. : Sektor 3. (2009). Schools of democracy? Disentangling the relationship between civic participation and political action in 17 European countries. , 48(2), s. 281–308. Mesch, D. J.; Tschirhart, M.; , J. & , G. (1998). Altruists or Egoists? & Leadership, 9(1), s. 3-22. Musick, M. & , J. (2008). A Social Profile. , L-E (2007). Frivilligt arbete inom idrotten – möjlighet eller ofrånkomlighet. FoU rapport 2007:4. & , E. (2005). Medborgarnas insatser och engagemang i civilsamhället - några grundläggande uppgifter från en ny befolkningsstudie. Papakostas, A. (2012). De medlemslösa organisationernas tidevarv. I F. Wijkström (red.) Civilsamhället i samhällskontraktet. En antologi om vad som står på spel. Paxton, P. (2002). Social capital and democracy: An interdependent relationship. American sociological review, 67(2), s. 254-277. Polkinghorne, D. (1983). Methodology for the Human Sciences. Systems of Inquiry. (1993). Making Democracy Work: Civic Traditions in Modern . (2001). SCB (2011). Det civila samhället – ett regeringsuppdrag med under- sökningar från . (2003). Sociala fällor och tillitens problem. Schattschneider, E (1960). The Semisovereign People: A Realist's View of Democracy in . : , Rinehart and . Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Schlozman, K. L., Verba, S. & , H. E. (2012). The unheavenly chorus: Unequal political voice and the broken promise of American democracy. Skocpol, T. (2003). From membership to management in American civic life. (2013). Reflektioner kring medlemsmodellens betydelse. I L. Trägårdh m.fl. (red.) Civilsamhälle klämt mellan stat och kapital. Välfärd, mångfald, framtid. (1994). Determinants of Participation and Volunteering: A . Nonprofit and Voluntary Sector Quarterly, 23(3), s. 243-263. SOU 2000:1 En uthållig demokrati! , L., , J. & Jegermalm, M. (2010a). Svenskarnas engagemang är större än någonsin – insatser i och utanför föreningslivet. , L., , J. & Jegermalm, M. (2010b). Trends of Stability and Variations in Civic Engagement: in prosperity and recession. ISTR working paper series. (2003). Linking Social Capital to Political Participation: in Sweden1. Scandinavian Political Studies, 26(1), s. 49–66. & , A. (1999). Att bestämma sig för att vara med och bestämma: Om varför vi röstar — allt mindre. Valdeltagande i förändring. forskarvolym XII, : , s. 137-204. Verba, S & Nie, H (1987). : , Reprint. Verba, S., Schlozman, K. L., & , H. E. (1995). Voice and equality: Civic voluntarism in American politics. , MA: . , J., Amnå, E., , I. & Häll, L. (2003). Föreningslivet i : välfärd, socialt kapital, demokratiskola. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? (2014a). Within the Local Political Context: of the Organizations and the Local Governments Influence Perceptions of Success. VOLUNTAS: Organizations, 25(4), s. 1 041–1 061. (2014b). Democratic Values and Civic Engagement of . , 24(3), s. 263–283. (2015). Participation: What Type of Political Participation is Influenced by Community Level Involvement in ? 21(1), s. 140–157. Wijkström, F. (red.)(2012). Civilsamhället i samhällskontraktet. En antologi om vad som står på spel. Wijkström, F. & , T. (2006) Från nationalstat till näringsliv. Det civila samhällets organisationsliv i förändring. Wijkström, F. & , T. (2002). Den ideella sektorn: Organisationerna i det civila samhället. : Sober Förlag. (2000). , 26, s. 215–240. Wollebæk, D. & Sivesind, K. (2010). Fra folkebevegelse til filantrop? Frivillig innsats i –2009. : Senter for forskning på sivilsamfunn og frivillig sektor, rapport . Wollebaek, D. & Strømsnes, K. (2008). Voluntary associations, trust and civic engagement: a multilevel approach. Nonprofit and voluntary sector quarterly, 37(2), s. 249–263. Wuthnow, R. (1991). Acts of Compassion. Caring for others and helping our selves. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? , PO., , , , P. M., Nørgaard, A. S., Rommetvedt, H., & , G. (2011). Disrupted exchange and declining corporatism: Government authority and interest group capability in . Government and Opposition, 46(3), s. 365–391. , P., & , T. (2012). Civil society and deliberative democracy: voluntary organisations faded from national public politics? Scandinavian Political Studies, 35(3), s. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Folkrörelser, föreningsliv och civilsamhälle ....................... Föreningslivets förutsättningar i fyra bostadsområden .. Ekonomiska utmaningar för föreningarna.......................... Lokaler är en förutsättning för verksamheterna................. Civilsamhällets betydelse för lokalsamhället ............... Gemenskap och samhörighet............................................... Aktiviteter som meningsskapande och vägledande............ Barn och ungdomar .............................................................. Lokal, regional och nationell förankring...................... Föreningars förmåga att ta del av stöd ................................ Relationer med politiker ...................................................... Relationer med tjänstemän .................................................. Civilsamhällets betydelse för politiskt deltagande och Samverkan mellan civilsamhälle och offentlig sektor ... I jämförelse med andra områden ............................... Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Tendenser och trender i samverkan mellan föreningslivet och offentlig sektor.............................. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Att relationen mellan staten och civilsamhället präglas av ömsesidigt förtroende är centralt för en demokrati. Civilsamhället spelar en viktig roll för förtroendet för demokratin och dess för- ankring i lokalsamhället. I samhällsvetenskaplig forskning betonas ofta föreningslivets betydelse för människors politiska deltagande och inflytande. Föreningar och sociala nätverk anses väsentliga för att skapa socialt kapital som i sin tur kan förklara varför demokratiska institutioner fungerar bättre i vissa samhällen och på vissa platser än andra.1 Civilsamhällets organisering, betydelse och förhållande till staten har skiftat . De brokiga och föränderliga uttrycken av civilsamhällets organisering gör det till en svårfångad företeelse som förtjänar en fördjupad studie. I detta kapitel kommer det lokala föreningslivets betydelse för demo- kratiska uttryck i dess närområde belysas. Vi kommer även beskriva hur samspelet och samverkan mellan det lokala civilsam- hället och den offentliga sektorn fungerar för att stärka dessa för- eningar. Föreningslivet präglas av den specifika kontext de verkar i och får därmed olika karaktär beroende på varifrån de agerar. Kapitlet baseras på en studie som genomfördes i fyra bostadsområden i (Holma och Kroksbäck) och Helsing- borg (och Drottninghög) med finansiering från Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Tyngdpunkten i kapitlet ligger på att återge röster och erfarenheter från det lokala föreningslivet för att utifrån ett lokalt perspektiv belysa relationen till offentlig sektor. Inledningsvis placeras studiens genomförande i en historisk kontext. I kapitlet lägger vi även vikt vid civilsamhällets rumsliga position, det vill säga 1 , 1993, 2000. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden betydelsen av varifrån civilsamhället agerar för hur deras frågor bemöts. Aspekter som klass, kön, etnicitet och ålder berörs i relation till det rumsliga perspektivet. Socialt och ekonomiskt utsatta områden brukar präglas av lågt valdeltagande. I många polit- iska satsningar, främst i storstädernas ytterkantsområden, betonas vikten av ökat valdeltagande och de boendes delaktighet i det lokala samhället uppmuntras som ett sätt att stärka områdena socialt. Länken mellan valdeltagande och områdesutveckling är dock inte helt självklar. Det har inte heller visat sig finnas något direkt sam- band mellan föreningsdeltagande och valdeltagande på nivå.2 Föreningslivet präglas främst av gemenskaper som kan beskrivas som praktiska och vardagliga och som kan bistå medlem- marna med olika former av service och kompensera där den offentliga servicen brister.3 De flesta föreningar är frivilliga organiseringar med syfte att vara till nytta för medlemmarna. Många föreningar är främst en frivillig institutionalisering för att i någon omfattning gemensamt bidra till medlemmarnas nytta.4 1.1Folkrörelser, föreningsliv och civilsamhälle De första folkrörelserna bildades som frivilliga demokratiska organisationer kring en politisk, religiös eller social idé.5 Betydande sammanslutningar som arbetarrörelsen, och växte fram i takt med samhällets omvandling från jordbrukssamhälle till industrisamhälle och kom att spela en viktig roll för demo- kratisering och framväxten av välfärdsstaten. Många av folkrörels- erna var i praktiken ideologiskt eller organisatoriskt knutna till Socialdemokraterna.6 Folkrörelserna och statens nära relation gjorde att tidigt kom att förknippas med en demokratisk korporativ samhällsmodell. Den korporativa forskningen har beskrivit denna relation som en makt-utbytesprocess där organi- sationerna genom förhandlingar och kompromisser erbjöds inflyt- 2Lundåsen, 2004. 3Kings, 2011. 4Bengtsson, 2004. 5Lundberg, 2011; 2012. 6Johansson, 1954; , 2011. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden ande i politiken medan staten erhöll kunskap och information, disciplinerade medlemmar, legitimitet och politisk stabilitet. Den korporativa modellen har kritiserats för att i vissa situationer gynna särintresse på bekostnad av allmänintresset och för att ha ett beslutsfattande som inte var transparent och ansågs därför ha demokratiska brister.7 drog sig organisationerna ur som representanter i flera statliga styrelser och myndigheter och det mest typiska kännetecknet för den korporativa strukturen försvann.8 anses korporatismen ha minskat i och det rådande politiska systemet uppfattas som mer pluralistiskt än före 1990-talet.9 Introduktionen av civilsamhället som centralt begrepp inom samhällsvetenskaplig forskning och i den politiska retoriken bidrog med nya perspektiv på relationen mellan det civila och offentliga samhället där organisationerna inte längre var ”en del av” eller en nära samarbetspart till staten.10 Den borgerliga regeringen (1991– 1994) gjorde begreppet till ett viktigt inslag i sin politik och den statsfinansiella krisen och omstruktureringen av välfärdsstaten öppnade upp för nya perspektiv på välfärdssamhället. Eftersom det civila samhället definierades gentemot staten kunde liberala och konservativa använda begreppet för att mobilisera mot (den social- demokratiska) välfärdsstaten och dess folkrörelser.11 I propo- sitionen En politik för det civila samhället slog dåvarande regering fast följande definition som pekar på en autonom relation till staten och marknaden: ”Begreppet det civila samhället används i betydelsen av en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen. Inom det civila sam- hället verkar bland annat ideella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund, men även nätverk, tillfälliga samman- slutningar och andra aktörer”.12 Även om den offentliga politiken därmed vägleds av en fastslagen definition diskuteras begreppets betydelse fortfarande inom såväl forskning som i samhällsdebatten. 7Öberg, 1994; SOU 1985:40; Wijkström & , 2002. 8Rothstein & , 1999. 9Öberg et al, 2011. 10Lundberg, 2011. 11Trägårdh, 1999. 2009/10:55. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Till skillnad från folkrörelserna och den korporativa samhällsmodellen som fokuserar på de stora, etablerade och resursstarka organisationer som varit ”en del av” eller en samarbetspart till staten, erbjuder begreppet civilsamhälle en teoretisk grund för att studera hela den mångfald av formella och informella nätverk, sammanslutningar och organisationer som utgör det svenska organisationslivet.13 Kritikerna menar dock att då begreppet försöker omfatta mer eller mindre alla organisationer som befinner sig mellan offentliga institutioner och näringslivets aktörer riskerar det att bli mångtydigt och urholkat. Vidare menar kritiker att begreppet civila samhället utgör ett förtäckt nyliberalt angrepp på den svenska välfärdsstaten.14 Sedan introduktionen har begreppet civilsamhället blivit alltmer avpolitiserat i , även om ideologiska skillnader i hur man anser att relationen mellan stat och civilsamhälle bör se ut kvarstår. I denna studie har vi valt att utgå från en bred tolkning av begreppet civilsamhälle som tar sin utgångspunkt i medborgares lokala engagemang. Civilsamhället i de bostadsområdena som har undersökts i denna studie är mångskiftande och verksamheterna omfattar etniska-, kultur-, idrotts-, intresse- och hyresgäst-fören- ingar, religiösa samfund och studieförbund. I alla områden finns både nya och gamla föreningar med mellan 10 och 400 medlemmar och de engagerar såväl unga som äldre. En del föreningar och engagerade personer har varit aktiva sedan områdena byggdes . De flesta sammanslutningar är registrerade föreningar och förväntningen om att identifiera viktiga informella nätverk infriades inte i studien. Om dessa finns är de troligen av sådan karaktär och verksamhet att de inte vill bli identifierade. Emellertid finns en del nätverk som har karaktären av en förening utan att vara registrerad. i har till exempel utsett en ordförande, sekreterare och kassör men inte sett behov av att registrera sig som förening eftersom man inte behöver stöd av kommunen eller andra externa parter. Nattvandrarna på Drottning- hög och i har inte lyckats få medlemmar att ställa upp i en styrelse och eftersom samarbetet med den nationella nattvandrarorganisationen och kommunen fungerar bra i nuvar- 13Lundberg, 2011. 14Trägårdh, 1999. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden ande organisationsform har gruppen inte registrerat sig som fören- ing. Formerna för organisering anpassas efter verksamhet och förutsättningar. I det följande beskrivs resultaten från den närstudie som genomfördes i och , men som troligen har stor giltighet även för andra bostadsområden i med utsatta livsvillkor. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden 2Föreningslivets förutsättningar i fyra bostadsområden Syftet med studien som presenteras här har varit att med fokus på bostadsområden med utsatta livsvillkor analysera civilsamhällets roll och betydelse för områdens utveckling; analysera förut- sättningar, hinder och strategier för samspel, dialog och kommuni- kation mellan civilsamhällets och det offentliga samhällets aktörer; samt genom samproduktion utveckla förslag på samverkans- strategier för att stärka områdesutveckling och ungdomars livssituation. I de fyra bostadsområdena i och har totalt 48 semistrukturerade intervjuer genomförts med fören- ingsaktiva och kommunala tjänstemän i eller med koppling till civilsamhället. Med hjälp av listor från kommunerna och fastighets- ägare samt sökningar på internet inventerades de fyra områdena på föreningar och civilsamhälleliga aktörer. Totalt identifierades då 70 aktörer i Holma och Kroksbäck och 39 aktörer på och Drottninghög med kopplingar till det lokala civilsamhället. Då informationen om föreningarna till en början var knapphändig var det svårt att göra ett urval baserat på den. I stället användes ett så kallat snöbollsurval eller målinriktat urval där de första fören- ingarna som kontaktades var sådana som hade kända samarbeten med den offentliga sektorn, oftast på inrådan av lokala kommunala tjänstemän. I andra hand kontaktades verksamheter som andra respondenter refererade till och som i samband med intervjuerna föreföll vara betydelsefulla för området och aktörerna i det. De etablerade forskningscirklarna i och med deltagare från områdesprogram, skola, individ- och familjeomsorg, polis, räddningstjänst, fritidsverksamhet och fastighetsägare har kunnat användas för att inventera civilsamhället och utveckla kunskap kring samverkan och dialog- och kommuni- Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden kationsformer mellan civilsamhälle och offentlig verksamhet samt faktorer som påverkar områdesutveckling och ungdomars levnads- villkor. Vid mötena har detaljerade protokoll förts.15 Styrgruppen för forskningsprojektet har därtill varit till stor hjälp och stöd i kontakt med föreningar och analys av händelser och verksamheter. I styrgruppen har representanter från , och Rädda barnen deltagit. Då intervjuer och analys av de civilsamhälleliga och kommunala verksamheterna genomförts bjöds ett flertal av respondenterna, såväl civilsamhälleliga aktörer som kommunala tjänstemän, in till ett gemensamt möte i respektive . På dessa möten diskuterades möjliga utvecklingsmöjligheter eller lösningar på problem som identifierats under intervjuerna. Genom gemensam dialog samproducerade deltagarna lösningsförslag för olika processer och situationer vilket resulterade i ett antal förslag till samverkans- strategier för utökad samverkan, dialog och kommunikation. De fyra bostadsområden i , respektive ligger angränsande till varandra och har skiftande karaktär av bebyggelse med en stor del hyreshus men också småhus och bostadsrätts- föreningar. En stor del av fastigheterna byggdes under miljon- programmet och ägs av de kommunala fastighetsbolagen () och AB Helsingborgshem. De fyra områdena bebos av mellan 3 000 och 5 000 invånare vardera och kännetecknas alla av liknande socio-ekonomiska förutsättningar med hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och ung befolkning. Områdena har också högre andel boende med utländsk bakgrund än och som helhet. har till skillnad från inte varit föremål för områdessatsningar, så som i Holma och Kroksbäck. startade emellertid projektet i syfte att förtäta och lyfta Drottninghög ekonomiskt, ekologiskt och socialt. DrottningH är ett långsiktigt projekt som beräknas ta . En viktig del av projektet är att göra området mer attraktivt, både för dagens boende men också för de boende som kan tänkas flytta till Drottninghög när området förtätas. 15Läs mer om forskningscirklarnas arbete i Ek et al, 2014. 16Styrgruppen var förutom en hjälp med att förmedla kontakter, även medfinansiärer och har kommenterat arbetet längs vägen och inför slutrapporten till MUCF. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden kommunala aktiviteter och verksamheter har därför förlagts till Drottninghög . Mest framträdande av verksam- heterna är det lokala som har kompletterats med den mötesplats som kallas IdéA. När Drottninghög framöver ska utvecklas och förtätas kommer de socio-rumsliga förutsättningarna att ändras vilket kan påverka det lokala civilsamhället. Områdena dras också med en del problem vilket på olika sätt omgärdar lokalsamhällets situation. I framför allt Kroksbäck har det förekommit betydande skadegörelse, anlagda bränder, konflikter mellan ungdomar och boende respektive ung- domar och polis. Det finns tendenser till parallella maktordningar i området som påverkar de boende negativt. Även på och Drottninghög säger boende att de upplever otrygghet i sitt bostadsområde.17 På Drottninghög har en grupp ungdomar som orsakar oordning och otrygghet i perioder förknippats med torget i centrum och detta har fragmenterat lokal- samhället. 2.1Ekonomiska utmaningar för föreningarna Den ibland uttryckta uppfattningen att föreningslivet är svagt i de socialt utsatta områdena får inte stöd av denna studie. De flesta föreningarna har ett naturligt tillflöde av nya medlemmar. Ett par kulturföreningar i menar att man upplevt ett visst bortfall då en konkurrerande förening startat i en annan del av staden och lockat över en del av medlemmarna. Att människor skulle vara mindre benägna att engagera sig märks endast i ett fåtal föreningar, bland annat hyresgästföreningarna. I dessa föreningar talar man om att föreningen minskar efter hand som medlemmarna dör bort och det är svårt att få folk att ställa upp i styrelsen. En ordförande berättar: Det står inte folk i kö direkt. […]Jag brukar säga att vi kan diskutera att ha någon annan [som ordförande]. har folk till och med skickat brev till mig där det står "hoppas du ställer upp till”. […] Jag tror att mycket dör med den generation jag tillhör. 17 Gerell & , 2014, , 2014. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Försök att rekrytera nya medlemmar misslyckas då yngre och nya medlemmar stöter på motstånd att genomföra förändringar och förnyelser. Även kulturkrockar mellan svenskfödda och utlands- födda har hindrat rekrytering av nya medlemmar. I områdena har engagemang för boendefrågor delvis tagit sig nya uttryck i form av odling och självförvaltning. Det finns dock en koppling mellan medlemstal och fören- ingarnas ekonomiska situation. De olika föreningarna och samman- slutningarna i bostadsområdena visar skiftande ekonomiska förut- sättningar. Det finns sammanslutningar med minimal ekonomi vilket kan bero på att de inte aktivt söker pengar eller begär medle- msavgifter. När budgeten redovisades på årsmötet visade det sig att vi har kvar som ska räcka till . Inom en del föreningar täcker medlemmarna de kostnader som uppstår efterhand, till exempel i samband med en fest, resa eller ett inköp. Vanligast är ändå att föreningarna söker hjälp med finans- iering, bland annat via kommunens olika bidrag. En årlig medlems- avgift och att organisera sin verksamhet som studiecirkel är ett annat sätt att få in medel även om detta brukar resultera i mindre summor. Vi får lite bidrag från Studiefrämjandet . Men det är så lite, du kan inte göra någonting för de pengarna. Vi tar ingen medlemsavgift [för barnen] nu men blir det nog . Jag vill inte sätta alltför höga avgifter, de har inte råd. Behovet av mer pengar är påtagligt i föreningarna, man pratar mycket om vad man mer skulle kunna göra om man hade mer resurser. Att medlemmar bidrar till föreningen genom att ta med hemmagjord fika, begagnade möbler, pennor och papper och annat material är vanligt för att få ihop verksamheten. Vi har inga kritor, målarfärg, papper, vi har ingenting. Det vi har det har jag köpt själv för mina egna pengar. Och i längden, jag kan inte köpa för mina egna pengar.