sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — Utredningens bedömning bygger bland annat på att totalförsvarspliktig personal genomför repetitionsutbildning med i enlighet med principerna i VU 60-systemet (SOU 1965:68), se kapitel 11. Utredningen föreslår vidare att en ny typ av krigsförband – lokalförsvarsförband – ska införas i Försvarsmaktens organisation. Dessa förband bemannas med totalförsvarspliktig personal. Förslaget innebär att efter erforderliga politiska beslut grundutbilda cirka 1 000 totalförsvarspliktiga mot krigsbefattningar i lokalförsvarsförband. Fortsatt krigsplacering av förtidsavgångna yrkesofficerare som värnpliktiga officerare i personalreserven medför ökade kostnader enligt tabell 14.16. Kostnaderna avser lön och verksamhetskostnader . 1 Lön (dagpenning) och verksamhetskostnader. Ökade utbildningsvolymer innebär även att kostnaden för de totalförsvarspliktigas resor ökar. Kostnaden för 4 000 totalförsvarspliktiga bedöms baserat på Försvarsmaktens underlag till cirka 56 miljoner . Utredningens förslag att öka utbildningsvolymen med 2 000 totalförsvarspliktiga och med 4 000 totalförsvarspliktiga 2022–2025 bedöms ge ökade kostnader för resor med ytterligare 2021 och med 2022–2025. Utredningens förslag medför även ökade kostnader för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet med 60– vilka särredovisas under avsnittet konsekvenser för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. De sammantagna kostnadsförändringarna samt utredningens förslag till finansiering av utredningens förslag 2021–2025 redovisas nedan. 1Se tabell 14.21 Förändringar i kostnader för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 2021 –2025. 2För att hantera ökad ärendevolym för utbetalning av dagpenning och familjebidrag. Utredningen har undersökt olika möjligheter att finansiera den kostnadsökning som förslaget medför. De möjligheter som övervägts från utredningens sida är främst en förändring i balansen mellan de olika personalkategorierna och en anslagsförstärkning. Utredningen har undersökt möjligheten att balansera kostnadsökningen för ökade utbildningsvolymer genom att den planerade fortsatta ökningen av antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) antingen reduceras eller avbryts. fanns 5 556 anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Den långsiktiga målsättningen – vilken är finansierad i Försvarsmaktens budgetunderlag – är 6 600 anställda i kategorin. Om antalet anställda vidmakthålls på nuvarande nivå utan att öka ytterligare uppstår en möjlig kostnadsminskning om endast avseende lönekostnader. Till detta kommer en kostnadsminskning i fråga om verksamhetskostnader. Att reducera eller ha ett oförändrat antal kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän bör värderas utifrån krav på operativ effekt och användbarhet. Utredningen menar att det ytterst är en politisk fråga som måste bottna i och kopplas till de operativa krav och målsättningar som ställs på Försvarsmakten. Utredningens uppfattning är att regeringen bör föreslå en ökning av försvarsanslagen till nästa försvarsinriktningsperiod. Om det efter en fortsatt och närmare analys utifrån bland annat de operativa kraven skulle visa sig finnas möjligheter att låta den planerade ytterligare tillväxten av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän minskas, innebär detta att det kan finnas ett utrymme för att till exempel finansiera en ökad grundutbildningsvolym. Ett sådant utrymme kan i sådant fall användas för en snabbare utökning av grundutbildningsvolymen jämfört med utredningens förslag. En lägre målsättning avseende antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän skulle även innebära ett långsiktigt bidrag till finansieringen av den nödvändiga ökningen av antalet grundutbildade, och därigenom kunna vara en del av finansieringen av utökade volymer i nästa inriktningsperiod. Ytterst måste frågan avgöras politiskt utifrån närmare underlag från Försvarsmakten. Utredningen ser för sin del – utifrån utredningens uppdrag att säkerställa Försvarsmaktens förmåga att tillväxa om politiken så beslutar – att konsekvenserna i den delen kan innebära en begränsning. 14.4.2Konsekvenser för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Konsekvenser i nuvarande inriktningsperiod 2016–2020 Utredningen bedömer att de volymsberoende kostnaderna av förslaget utgörs av ökade kostnader för ökat antal prövningar och till en del av ökade personalkostnader. Utredningen bedömer att myndigheten kan komma att behöva förstärkas med ytterligare personella resurser för den hantering av data som kommer att krävas intill dess att IT-stödsystemen PLIS och är utvecklade. Utredningen bedömer att kostnaden för detta kan komma att uppgå till cirka 3–. Till detta kommer de kompetenser som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet behöver rekrytera med anledning av återinförande av plikten. Dessa personalkostnader beräknas uppgå till . Det är svårt att precisera hur stor andel av dessa kostnader som är volymsoberoende och vilka som är volymsberoende. Utredningen bedömer att antalet prövningar behöver öka för att kunna hantera såväl de frivilliga som mönstrar efter annan utredning som de totalförsvarspliktiga som inkallas till mönstring. Utredningen bedömer att antalet prövningstillfällen för frivilligheten kommer att minska från 11 000 till 8 000. En bedömning är att det kommer att kallas 5 000 för mönstring inom ramen för plikt. Den totala prövningskapaciteten för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet uppgår därmed till cirka 13 000 prövningstillfällen. Kostnaderna för att ersätta PLIS är inte volymberoende. De totala kostnadsökningarna, såväl de volymberoende som de volymoberoende redovisas nedan. De ökade kostnaderna föreslås finansieras genom överföring av anslagsmedel från Försvarsmaktens förbandsanslag. De ökade kostnaderna för Försvarsmakten föreslås i sin tur finansieras med anslagsparande , se avsnitt 14.4.1, tabell 14.13. 1 Hanteras genom överföring av anslag eller genom avgifter från Försvarsmakten. Konsekvenser i nästa inriktningsperiod 2021–2020 Med de ökade utbildningsvolymer som föreslås 2021–2025 ökar kostnaderna för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ytterligare. Det är kostnader som i huvudsak är volymsberoende, främst kostnader för ökat antal prövningstillfällen men också ökade personalkostnader. Den totala prövningskapaciteten för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör uppgå till 17 000 prövningstillfällen och till 21 000 prövningstillfällen . Kostnadsökningen baseras på en bedömd kostnad på per prövning (i beloppet ingår prövningskostnader, resor samt kost och logi för de prövande). Kostnader för att ersätta PLIS är inte volymsberoende. Utvecklingen av ersättaren till detta IT-stödsystem bedöms vara avslutad . De totala kostnadsökningarna, såväl de volymsberoende som de volymsoberoende redovisas nedan. De ökade kostnaderna föreslås finansieras genom förstärkning av försvarsanslagen, se avsnitt 14.4.1. 1 Hanteras genom överföring av anslag eller genom avgifter från Försvarsmakten. Konsekvenser i nuvarande inriktningsperiod 2016–2020 Baserat på erfarenhetsvärden för perioden –2015 då utbetald dagpenning och familjebidrag i snitt uppgick till , vilket genererade årliga kostnader på för administration, bedömer utredningen att utbetalningarna skulle kunna öka med vid en utbildningsvolym på 5 000 totalförsvarspliktiga. Ökningen av ärendevolymerna skulle därmed öka årliga kostnader med för att administrera utbetalningarna . Konsekvenser i nästa inriktningsperiod 2021–2025 Utredningen bedömer att ärendevolym skulle kunna öka med vid en ökad utbildningsvolym till 6 000 totalförsvarspliktiga och med vid en ökad volym till 8 000 totalförsvarspliktiga. Detta skulle medföra ökade administrativa kostnader för med och med . 14.5Kostnads- och konsekvensanalys av utredningens förslag att införa ett incitament kopplat till studieekonomi Utredningens bedömning: De två möjliga modellerna för studieekonomiska incitament som utredningen förordar, högre bidragsbelopp från CSN respektive att Försvarsmakten återbetalar en del av individens studieskuld, är finansierade. Utredningen bedömer att de kan innebära en större utgiftsminskning än utgiftsökning. Båda erbjuder tidigare kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän ett studieekonomiskt incitament för att kvarstå i tjänst än dagens prognosticerade medelanställningstid. De medför utgiftsökningar, i det första fallet för CSN och i det andra fallet för Försvarsmakten. Vid ett eventuellt införande av högre bidragsbelopp från CSN bör CSN tillföras ytterligare medel. Dessa utgiftsökningar finansieras genom att regeringen allokerar medel avsatta för personalförsörjningen av Försvarsmakten. Detta möjliggörs genom att det uppstår ett minskat årligt behov av utbildningsplatser för värnpliktiga och kostnader knutna till detta. Utredningen förordar i kapitel 12 två möjliga vägar att genomföra utredningens förslag om studieekonomiskt incitament med syfte att uppnå en kvarhållande effekt av anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Som utredningen redovisat i avsnitt 12.4 uppger hälften av denna yrkeskategori som avslutar sin anställning att de kommer att gå till studier. Dagens prognostiserade medelanställningstid för kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän är . Det finns skäl att tro att medelanställningstiden egentligen är något lägre för gruppen som väljer att studera, se avsnitt 12.4, med hänsyn till deras ålder när de slutar och det faktumet att de måste uppnått en viss ålder för att få en anställning. Med studieekonomiska incitament vill utredningen uppnå att dessa individer förändrar sitt beteende. Utredningen bedömer att incitament uppnår effekt genom, dels att det innebär en nytta för individen som redan varit motiverad att genomföra värnplikt och sedan ta anställning, men vars nästa naturliga steg är studier, dels för att man genom studieekonomiska incitament kommer att locka individer som vanligtvis inte hade sökt anställning i Försvarsmakten att göra detta. Försvarsmakten har inkommit med underlag till utredningen hur stora kostnaderna för 1 000 utbildningsplatser är. Utredningen har använt detta underlag för att estimera vad de minskade kostnaderna för 1 000 utbildningsplatser skulle kunna uppgå till, se avsnitt 14.4.1. Varje utbildningsplats innebär därmed en kostnad om per individ. Denna summa kommer ligga till grund för beräkningarna för besparingar. Utredningen redovisar nedan bedömda kostnaderna för de två möjligheterna som förordas och besparingarna de innebär för Försvarsmakten i minskade utbildningskostnader. Kostnaderna beräknas på årsbasis när reformen nått fullt genomslag. Utredningen har inkluderat och kommer att redovisa eventuella ökade lönekostnader som uppstår på grund av den längre anställningstiden och ökad erfarenhet. Som grund för dessa beräkningar har utredningen använt sig av Försvarsmaktens underlag om kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömäns medianlön respektive tjänstgöringsår. 14.5.2Antalet individer som påverkas Försvarsmakten har angett att deras behov uppgår till 6 600 anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Om medelanställningstiden för dessa är , innebär omsättningstakten att Försvarsmakten har, något förenklat, behov av att utbilda och anställa 1 650 av denna yrkeskategori för att upprätthålla personalstocken. Om man tar med i beräkningarna att inte alla som påbörjar grundutbildningen slutför denna och av dem som slutför den kommer inte alla att ta anställning, så kommer behovet av utbildningsplatser i stället, baserat på erfarenhetsvärden, uppgå till cirka 2 170 stycken för att kunna anställa 1 650 kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Utredningen kommer att redovisa utifrån båda antagandena, dock bör man notera att antagandet att Försvarsmakten endast behöver ut- bilda så många man har ett behov av att anställa är ett lågt antagande. Utredningen bedömer att det är rimligt att utgå från att hälften av alla som avslutar sin anställning har för avsikt att studera efter avslutad anställning, det vill säga 825 individer enligt den förenklade beräkningen. Det är ett högt antagande att alla dessa kommer att välja att ta del av ett incitamentsprogram, men utredningen bedömer att ett sådant erbjudande också kommer att motivera unga vuxna som inte väljer att söka sig till Försvarsmakten att göra detta. 14.5.3Beräkningen av antalet sparade utbildningsplatser Som ovan redogjorts för har utredningen använt sig av två beräkningsmetoder för att beräkna hur många utbildningsplatser för värnpliktiga som behövs för att personalförsörja behovet av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Bägge beräkningsmetoderna utgår från hur de stannar i anställning. har Försvarsmakten ett behov om 6 600 anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. I den förenklade beräkningsmetoden beräknas hur många utbildningsplatser som krävs för att tillgodose detta genom att antalet anställda divideras med antal år i anställning och detta blir omsättningstakten, tillika behovet av utbildningsplatser. I den alternativa beräkningsmetoden har det simuleringsverktyg som tagit fram för utredningen med kvalitetssäkringsstöd av Försvarsmakten använts. I verktyget tas hänsyn till andra parametrar såsom avhopp, skador, hur många som tar anställning efter avslutad utbildning med mera. Antalet som avbryter under utbildning är baserat på erfarenhetsvärden från värnpliktstiden. Utredningen gör i de föreslagna modellerna olika antaganden för hur länge man kan förlänga anställningstiden genom studieekonomiska incitament och hur många till antalet som kommer att göra detta. I bägge metoderna jämförs beräkningar för behov av utbildningsplatser utan incitamentsprogrammen med beräkningar för behov av utbildningsplatser efter incitamentsprogrammens bedömda påverkan på genomsnittliga tjänstgöringstider och därmed kan därefter ekonomiska effekter beräknas, givet program- mens kostnader respektive besparingar per utbildningsplats. I beräkningen av hur många utbildningsplatser som behövs så kan införandet av ett incitamentsprogram komma att påverka hur många som tar anställning direkt efter genomförd värnplikt och bortfallet från just den gruppen kan då minska något. 14.5.4Möjlighet 1 – Det högre bidraget från CSN Kostnadsberäkningarna görs med utgångspunkt i beloppen , vilka baseras på prisbasbeloppet . Kostnadsförändringar som inte kan hänföras till förslagen i betänkandet tas inte med i beräkningarna. Det innebär att kostnaderna kan bli högre eller lägre än beräknat om ersättningsnivåerna av andra skäl ökar eller minskar. Beräkningarna och bedömningarna är utredningens egna. Utredningens förslag innebär att studiemedlets totalbelopp ska vara oförändrat, men att tidigare anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän som innehaft anställning i sammanlagt kvalificerar sig för högre bidragsnivåer. Som utredningen redogjort för ovan gör vi bedömningen att 825 individer kommer att välja att utnyttja incitamentsprogrammet och därmed inte avsluta sin anställning utan i stället kvarstå i anställning . Detta innebär att Försvarsmakten skulle behöva utbilda mellan 275 och 365 färre värnpliktiga à . Detta innebär en besparing mellan 132,8 miljoner och . Det högre bidraget innebär en ökad kostnad om och individ. Det högre bidraget skulle kunna utgå som längst vilket genererar en kostnad om per individ om alla fullt ut utnyttjar maximalt antal veckor. Detta innebär att med antagandet att bortfallet är noll, det vill säga att Försvarsmakten endast behöver utbilda så många värnpliktiga som man sedan har behov av att anställa, blir den beräknade besparingen ett sådant incitamentsprogram skulle kunna komma att generera . Om man i stället använder sig av antagande baserade på erfarenhetsvärden skulle incitamentsprogrammet innebära en besparing om . Till detta bör också en löneeffekt läggas, beroende på att soldaterna stannar i yrket och uppnår högre lönenivåer, som uppskattningsvis uppgår till för personalkategorin, eller . Besparingen blir därmed totalt . Kostnader för övriga myndigheter Utredningen föreslår att CSN ska hantera beslut och utbetalningar av det högre bidragsbeloppet. CSN kommer därmed att få ökade utgifter om cirka 93 miljoner hänförliga till utbetalningen av det högre bidraget. Utredningen bedömer att denna kostnad bör finansieras genom att man flyttar motsvarande medel från Försvarsmaktens budget för personalkostnader till CSN. Alternativet medför inte någon nämnvärd ökad administrativ börda, då det avser 825 personer , varav flertalet endast har valt att senarelägga sina studier, vilket innebär att de blir föremål för ärendehantering i ett senare skede än vad som annars varit fallet. Utredningen bedömer vidare att ett sådant förslag inte kommer utgöra någon ökad kostnad i hantering för andra myndigheter. 14.5.5Möjlighet 2 – Försvarsmakten återbetalar en viss del av individens studieskuld I denna modell betalar Försvarsmakten en viss del av tidigare anställda kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller sjömäns studieskulder efter studier. Utredningen har bedömt att det är rimligt att fördelningen mellan hur individen kvarstår i anställning är följande. Beräkningarna av förändringen av behovet av årliga utbildningsplatser utgår från volymerna utan incitament om 1 650 respektive 2 170. När det framtagna simuleringsverktyget används resulterar ovan beskrivet beteende i följande behov av utbildningsplatser : –För dem som avslutar sin anställning – 825 respektive –För dem som avslutar sin anställning – 66 respektive –För dem som avslutar sin anställning – 110 respektive –För dem som avslutar sin anställning – 236 respektive –För dem som avslutar sin anställning – 83 respektive Det sammanlagda behovet av utbildningsplatser med incitamentsprogrammet uppgår då till 1 319 respektive 1 731 stycken i stället för 1 650 respektive 2 170 stycken. Detta innebär att behovet av utbildningsplatser minskar med mellan 331 respektive 439 stycken. Detta innebär en sparad utbildningskostnad om knappt 159,8 miljoner respektive , medan kostnaden är . Nettobesparingen blir enligt utredningens beräkningar mellan knappt 83,6 miljoner respektive . Till detta bör också en löneeffekt läggas, även här beroende på att soldaterna stannar i yrket och uppnår högre lönenivåer. Denna löneeffekt kan uppskattas till eller motsvarande . Kostnader för övriga myndigheter Den myndighet som, utöver Försvarsmakten, berörs av denna möjlighet är CSN. Då modellen inte medför några nya arbetsmoment samt att den inte kommer att innebära någon nämnvärd tillströmning av studenter bedömer utredningen att det inte behöver ske någon ytterligare resurstilldelning. 15Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten 15.1Nationella och regionala åtgärder I detta avsnitt ger utredningen exempel på vissa åtgärder som kan genomföras för att öka Försvarsmaktens rekryteringskraft. Som utredningen beskriver i kapitel 4 säkerställer en hög andel frivilliga som ingår ett anställningsförhållande med Försvarsmakten bemanningen av stående krigsförband med hög tillgänglighet i fredstid, korta beredskapstider för intagande av höjd beredskap samt att krigsförbanden kan användas i alla Försvarsmaktens uppgifter såväl nationellt, i närområdet som i operationer bortom detta. Det är angeläget att andelen frivilligt sökande hålls på en så hög nivå som möjligt, vilket kräver att Försvarsmakten utöver de rekryteringsfrämjande åtgärder som myndigheten vidtagit fortsätter att stärka incitamenten för att frivilligt söka sig till och stanna kvar i Försvarsmakten. Utredningen har genom deltagande i olika forum med bland annat Försvarsmakten, intresseorganisationer, arbetsgivare, utbildningsanordnare, potentiella rekryter och gruppbefäl, soldater, och sjömän identifierat några områden som kan bidra till kunskap och intresse för värnpliktstjänstgöring och att bidra till och i vissa fall möjliggöra för enskilda att ta anställning. Vissa regioner har nått långt i detta arbete medan andra har ett utvecklingsarbete framför sig. Utredningen anser att detta också utgör en viktig del i arbetet med att uppnå lokal förankring. Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten 15.2Dagens utbildningar på gymnasial nivå och dess påverkan vid urval för mönstring 15.2.1Betyg och behörighet till militär grundutbildning En individ som ansöker om att få genomföra militär grundutbildning måste vara och svensk medborgare. Utöver detta krävs att individen har godkänt betyg i gymnasieämnena svenska 1, matematik 1 (a, b eller c) och engelska 5. Det finns inga krav på gymnasieexamen eller studiebevis från gymnasieskolan. Utredningen ser i likhet med utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning inget skäl att rekommendera att Försvarsmakten bör se över behörighetskraven utan de kan med fördel tillämpas i ett system med värnplikt. Däremot är det utredningens bedömning att man bör se över om man kan stötta de individer som inte uppfyller betygskraven i processen att bli behöriga. Utredningen gör bedömningen att nyckeln till en framgångsrik rekrytering av dessa är att identifiera hur man hjälper dem som inte uppfyller betygskraven, att nå hela vägen fram, utan att för den delen kompromissa med kravsättningen. 15.2.2Genomströmningen i gymnasieskolan och studieresultat Genomströmning här avser hur många elever som slutfört sin gymnasieutbildning. Normaleleven genomför sin utbildning , men elever byter utbildning, tar studieuppehåll eller kanske inte påbörjar ett nationellt program utan läser på ett introduktionsprogram inledningsvis. Denna statistik avser genomströmningen av elever som påbörjade sin gymnasieutbildning och slutförde utbildningen med en gymnasieexamen , det vill säga eleven slutförde sin utbildning i normal takt. För att få en gymnasieexamen måste en elev bland annat ha godkända betyg i svenska 1, engelska 5 och matematik 1(a, b eller c). påbörjade 90 388 elever årskurs 1 på ett nationellt program. slutförde av eleverna sin gymnasieutbildning med en gymnasieexamen. Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten har bistått utredningen genom att ta fram särskild statistik rörande betyg. Av det underlaget inkommit med framgår att sammantaget av alla avgångselever , 83 711 stycken, som läst ett nationellt program oavsett när de påbörjade utbildningen, var det eller 6 534 elever som inte klarade av att få godkända betyg i svenska 1, matematik 1 (a, b och c) och engelska 5. Notabelt är att elever som fått streck i stället för betyg inte ingår här. En elev kan få ett streck om läraren har gjort bedömningen att det inte finns tillräckligt med underlag för att sätta betyg på eleven. framhåller i sin analys att i det tidigare systemet som gällde före gymnasiereformen (Gy 2011), erhöll en större andel elever ett slutbetyg jämfört med andelen elever som uppnår en gymnasieexamen i Gy då det krävs ett större antal godkända betyg . Detta innebär att det ställs högre krav på eleverna för att de ska få ut en gymnasieexamen, än vad det gjordes av tidigare årskullar för att få ett slutbetyg. 15.2.3Minskade årskullar och högre kunskapskrav Åldersgrupperna som är och kommer att bli aktuella för grundutbildning har minskat och i och med gymnasiereformen 2011 uppnår färre individer de krav på behörighet i form av betyg som Försvarsmakten har. Till exempel är kunskapskraven som ställs för att få godkänt betyg i matematik 1 högre jämfört . Utredningen har tagit del av statistik avseende utbildningsbakgrund för de som genomfört rekryttestet för att kvalificera sig för frivillig grundläggande militär utbildning. Denna statistik är hänförlig till . Rekryttestet innehöll tre frågor om utbildning. På frågan om man var behörig att söka ett nationellt gymnasieprogram var det 392 personer som inte var behöriga att genomföra grundläggande militär utbildning.