sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Utbudet av nationella program och … Inriktningen ger färdigheter i att manövrera och framföra mobila arbetsmaskiner i anläggningsarbete utifrån krav på funktion och säker- het. Den omfattar 900 poäng för att eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper i trafiksäkerhet, fordonsunderhåll och användning av navigationsutrustning samt grundläggande anläggningskunskaper, till exempel schaktning, täktverksamhet, isolering och dränering.10 Önskemål uppstod om ökat fokus även på kunskaper för B-körkort I den nya utbildningen ingick, som tidigare nämnts, inte kunskaper som behövs för körkort B. Att få plats med detta förespråkades dock av företrädare för byggbranschen. I linje med dessa önskemål gav regeringen i uppdrag att revidera ämnes- planerna inom inriktningen anläggningsfordon på bygg- och anlägg- ningsprogrammet. Syftet var att möjliggöra för huvudmän att erbjuda eleverna på denna inriktning utbildning för körkorts- behörighet B inom sin gymnasieutbildning. Den reviderade föreskriften om ämnesplan som tog fram började gälla 2014 och gäller än . Det är frivilligt för huvudmannen att erbjuda eleverna möjlighet att få kunskaper för B-körkort. Förändringen jämfört med innan var att man i den reviderade ämnesplanen för ämnet anläggningsförare lade till formuleringar om att ämnet bl.a. behandlar körteknik och trafiksäkerhet, att det syftar till att bl.a. framföra mobila arbetsmaskiner och att under- visningen i ämnet ska ge eleverna förmåga att bl.a. köra och manövrera fordon i olika trafikmiljöer.11 I praktiken innebär för- ändringen framför allt att eleven övningskör med en personbil i stället för en anläggningsmaskin i trafiken. innehåller denna utbildningsväg fem kurser inom ämnet anläggningsförare, som tillsammans uppgår till 900 poäng. Ämnet behandlar sammanfattningsvis jordförflyttande anläggnings- maskiner och hur dessa hanteras, anläggningsarbeten, körteknik, trafiksäkerhet samt miljöpåverkan. 11Skolverket: Redovisning av uppdrag som avser Bygg- och anläggningsprogrammet, inrikt- ning Anläggningsfordon. Utbudet av nationella program och … Frågan om kunskaper även för C-körkort Byggbranschen har framfört önskemål om att även kunskaper för körkort C ska ingå i inriktningen anläggningsfordon på bygg- och anläggningsprogrammet. Motivet är att en del av dem som arbetar som anläggningsmaskinförare även behöver C-körkort i sitt arbete. Byggbranschen har till påpekat att det vid framförandet av vissa anläggningsfordon och vid transport av anläggningsfordon mellan olika arbetsplatser behövs C-körkort (tung lastbil). Som bestämmelserna är utformade är det svårt att få plats med de kurser som skulle krävas för sådan behörighet inom ramen för dagens program. Problembild: Gränsdragningsproblem mellan program och utrymmeskonkurrens inom anläggningsmaskinförarutbildningen På fordons- och transprogrammets inriktning transport är kunskap för olika slags körkort en central del i utbildningen. På bygg- och anläggningsprogrammet står däremot andra kunskapsområden, t.ex. anläggning, i fokus. Motivet till att flytta den utbildnings- inriktning som avser yrket anläggningsmaskinförare till bygg- och anläggningsprogrammet var just att sådana anläggningskunskaper var viktiga för yrkesgruppen och därför behövde prioriteras mer än som varit fallet när utbildningen var placerad inom fordons- och transportprogrammet. Kunskaper för C-körkort har inte bedömts rymmas inom den aktuella utbildningsvägen. Att få utrymme för det skulle kräva att andra kunskapsområden prioriterades ned, vilket inte har bedömts lämpligt. Även om en annan bedömning skulle göras, som innebar att kunskaper för C-körkort borde prioriteras framför andra kun- skaper i utbildingen till anläggningsmaskinförare, är det viktigt att påpeka att vissa regelförändringar som gäller har gjort detta betydligt svårare. höjdes nämligen åldersgränsen för att få köra lastbil från 18 till inom alla EU-länder. Syftet var ökad säkerhet i trafiken. När det gäller gruppen yrkesförare innebär dock de EU-gemensamma reglerna att de får ta C-körkort redan , under förutsättning att de utbildas till att få yrkes- kompetensbevis. Motivet till en lägre åldersgräns för denna grupp Utbudet av nationella program och … är att yrkeskompetensbevis innebär en sådan omfattande och gedigen utbildning och träning att den anses väga upp de ungas mindre erfarenhet och mognad. Dessa regler framgår av EU:s körkortsdirektiv, EU:s yrkesförardirektiv och den svenska kör- kortslagstiftningen.12 gäller således att kurser för C-körkort i gymnasie- skolan i praktiken måste hänga samman med kurser för yrkes- kompetensbevis. De nya reglerna innebär nämligen att en person i gymnasieåldern inte längre får ta C-körkort utan att även ha yrkes- kompetensbevis. För yrkeskompetensbevis krävs ett omfattande kursinnehåll (1 400 poäng), varav merparten inte ingår i bygg- och anläggningsprogrammet. I fordons- och transportprogrammet är däremot just dessa kurser en central del. Som nämnts har branscherna sett just yrkeskompetensbevis som något som bör ligga inom fordons- och transportprogrammet men inte i bygg- och anläggningsprogrammet. Den starka kopplingen som finns mellan C-körkort och yrkeskompetensbevis innebär således att möjligheterna att lägga in kunskaper för C-körkort i bygg- och anläggningsprogrammets anläggningsmaskinförarutbild- ning har minskat ytterligare. Kunskaper för C-körkort inom en gymnasieutbildning kräver därmed i praktiken en större poäng- omfattning än . I ett svar på en skriftlig fråga i 2010 uttryckte utbildningsministern regeringens syn på frågan om i vilken ut- sträckning gymnasieskolor ska kunna erbjuda sina elever kör- kortsutbildning. Svaret var följande. Körkortsutbildning förekommer som obligatoriskt inslag i gymnasie- skolan enbart på inriktningen Transport på fordonsprogrammet. Det är en förarutbildning som leder till behörighet att framföra tunga fordon för godstransporter. Frågan om gymnasieskolan mer allmänt ska ge körkortsutbildning aktualiseras återkommande i genom frågor och interpellationer. Behovet av körkort i andra yrken, men även trafiksäkerhets- och rättviseskäl, åberopas ofta som argument för att körkortsutbildning bör införas i gymnasieskolan. Frågan måste dock ses ur ett bredare perspektiv. De kostnader som ett ökat samhälleligt åtagande i fråga om körkortsutbildning skulle medföra, måste bland annat ställas mot andra angelägna behov inom skolans område. Vidare har tidigare framfört att en 12 Lag (2007:1157) om yrkesförarkompetens. Utbudet av nationella program och … fungerande privat körskolemarknad i betydande grad skulle påverkas negativt (PM dnr 134/2002). Regeringens ställningstagande har därför varit att körkorts- utbildning inte är en primär uppgift för gymnasieskolan. Regerings- rättens dom (RÅ 2009 ref. 96) ger stöd för regeringens hållning i frågan.13 Både bygg- och transportbranschen har behov av personer med C-körkort och är utifrån detta positiva till alla möjligheter att stärka sin rekryteringsbas. Generellt sett förespråkar bransch- erna dock inte längre lika starkt som vid införandet av Gy11 att C-körkort bör ingå i anläggningsmaskinförarutbildningen på bygg- och anläggningsprogrammet. Bakgrunden till den delvis förändrade inställningen är att den stärkta kopplingen mellan C-körkort och yrkeskompetensbevis, och den omfattande utbildning ett sådant bevis kräver, skulle innebära att andra viktiga delar i utbildningen skulle behöva prioriteras ned. Branschföreträdare ser det sålunda generellt sett inte som särskilt givande att erbjuda kunskap för C-körkort men inte för yrkeskompetensbevis. Branschorganisationer som är centrala när det gäller denna fråga, och Maskinentreprenörerna, har dock framfört att det för vissa skolor i glesbygd, i framför allt norra , skulle vara mycket positivt med en möjlighet att utbilda för C-körkort inom bygg- och anläggningsprogrammet, även utan yrkeskompetensbevis. Motivet är att det i glesbygd är relativt vanligt att en anläggningsmaskinförare själv behöver transportera sin maskin eller sin utrustning på lastbil långa sträckor, utan att själv vara yrkesförare. Mot denna bakgrund förespråkar nämnda branschorganisationer att möjlighet till C-körkort utan yrkes- kompetensbevis införs på bygg- och anläggningsprogrammet. De anser att detta skulle öka elevernas anställningsbarhet. De anser också att det skulle vara relativt enkelt att lägga in de kunskaper som behövs i utbildningen genom vissa tillägg och justeringar i kursplaner. 13 Svar på skriftlig fråga. 2009/10:770 Körkortsutbildning i gymnasieskolan. Utbudet av nationella program och … Som nämnts är det dock inte möjligt att utbilda gymnasie- ungdomar till C-körkort utan yrkeskompetensbevis, eftersom den EU-gemensamma regleringen enbart medger en lägre åldersgräns än för dem som utbildar sig till yrkesförare och som därmed uppnår yrkeskompetensbevis. Den möjlighet till lägre åldersgräns som finns är sålunda villkorad med att eleverna ska få den utbild- ning som ger just yrkeskompetensbevis. Ett alternativ för utredningen är att inte föreslå någon förändring. Det innebär att bygg- och anläggningsprogrammets anläggnings- maskinförarutbildning inte heller fortsättningsvis innehåller kun- skaper för C-körkort eller för yrkeskompetensbevis. Utbildningen är värdefull även utan dessa kunskaper, och det är inte alla elever från denna utbildning som behöver de önskade tillagda kun- skaperna i sitt fortsatta yrkesliv. För dem som behöver dem finns möjligheter att tillägna sig dem efter sin gymnasieutbildning, på eget initiativ eller exempelvis i form av färdigutbildning inom ramen för en anställning. Ett annat alternativ är att lägga in kunskaper för C-körkort men inte för yrkesförarkompetens i bygg- och anläggningsprogrammets anläggningsmaskinförarutbildning. En nackdel med detta alternativ är att den nytta det skulle ge är begränsad, eftersom båda dessa två delar i de flesta fall behövs för att få utföra avsett arbete. Som nämnts krävs yrkeskompetensbevis för att få arbeta som yrkes- förare. Ett betydande hinder för detta alternativ är vidare att det skulle kräva ett undantag från den av EU fastställda åldersgränsen. Det enda undantag som finns avser elever på fordons- och transportprogrammet. Detta undantag bygger, som nämnts, på att de får de omfattande kunskaper som ger yrkeskompetensbevis. Ett tredje alternativ är att lägga in kunskaper för både C-körkort och yrkesförarkompetens i bygg- och anläggningsprogrammets anläggningsmaskinförarutbildning. Nackdelen med detta är att utrymmet för anläggningskurser skulle bli mycket begränsat. De kurser som krävs för yrkesförarkompetens är omfattande. Ett fjärde alternativ är att flytta tillbaka den aktuella studievägen till fordons- och transportprogrammet. I detta program står kun- Utbudet av nationella program och … skaper för olika slags körkort i fokus. Även detta alternativ skulle medföra att utrymmet för anläggningskurser blev mycket begränsat. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen El- och energiprogrammet är det största av yrkesprogrammen, och har ökat sin andel av alla elever på yrkesprogram från mellan läsåren 2011/12 och 2015/16. till antal har eleverna 1 på programmet minskat från knappt 5 700 till drygt 4 800 elever . Den största inriktningen är elteknik, som har av programmets elever. Dator- och kommunikationsteknik är den näst största inriktningen av eleverna. De andra två inriktningarna, automation och energiteknik, har av programmets elever. Programmet är starkt mansdominerat. av eleverna är män. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet från elprogrammet respektive energi- programmet /11 (dvs. i gymnasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden . Andelen som fanns i högskolestudier efter Utbudet av nationella program och … Det är relativt vanligt med heltidsarbete bland dem som arbetar efter utbildningen. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Vid de diskussioner som förts inom det nationella programrådet, i utredningens kontakter med intressenter och i andra sammanhang har framkommit flera synpunkter och önskemål om förändringar. Behovet av inriktningen dator- och kommunikationsteknik är emellanåt ifrågasatt och inriktningen saknar engagerad bransch Inriktningen dator- och kommunikationsteknik kan leda till yrken som exempelvis nätverkstekniker, teknisk säljare, supporttekniker och servicetekniker. Mot bakgrund av en oklar arbetsmarknads- efterfrågan har det förts diskussioner, bl.a. inom det nationella programrådet, om huruvida denna inriktning borde förändras eller avvecklas. Men bilden är inte entydig och diskussionerna har inte lett till någon klar uppfattning om att något bör förändras. Enligt finns ingen samverkans- modell på nationell nivå mellan utbildning och arbetsliv för kvalitetssäkring av denna inriktning. Detta beror på att det saknas branschorganisationer som känner anledning att engagera sig i utbildningen, och detta kan ses som ett varningstecken för att utbildningen möjligen inte anordnas med tillräckligt god kvalitet. Det är i flera fall svårt att ordna relevanta för elever på denna inriktning. Det är också vanligt att det är svårt att hitta ett relevant arbete efter utbildningen, eftersom många arbeten inom yrkesområdet kräver eftergymnasial utbildning. finns en viss efterfrågan från arbetslivet på kompetens på gymnasienivå. Enligt är elevernas arbetsmarknad otydlig även om det finns många områden där elevernas kompetens efterfrågas. Dator- och kommunikationsinriktningen har koppling till flera högskoleutbildningar och relativt många elever går vidare till högskolestudier. Att denna yrkesutbildning inte har en tydlig 14 SOU 2015:97 Välja yrke. Utbudet av nationella program och … målarbetsmarknad som den har en jämförelsevis stark högskolekoppling innebär att dess identitet kan sägas ligga någon- stans emellan ett yrkesprogram och ett högskoleförberedande program. På det högskoleförberedande teknikprogrammet finns den angränsande inriktningen informations- och medieteknik, som utbildar mot delvis samma arbetsmarknad och högskoleutbild- ningar. finns givetvis stora skillnader mellan teknik- programmets och el- och energiprogrammets innehåll. Högskole- förberedande program innehåller fler teoretiska kurser medan yrkesprogram har fokus på yrkeskurser. Vid utredningens dialog med gymnasielärare har också framförts synpunkten att gymnasieutbildning inom it-området inte är till- räckligt synlig inom dagens utbud av nationella program och inrikt- ningar, och önskemål har framförts om att sådan utbildning koncentrerades till teknikprogrammet. Vid Gy11 gjordes dock bedömningen att olika delar av kunskapsområdet behöver finnas inom yrkesprogram respektive högskoleförberedande program. Nära en tredjedel av eleverna på programmet går denna inriktning (av eleverna 3, /15). Det är dock sannolikt att detta inte entydigt speglar elevernas verkliga intresse. Enligt kontakter med s.k. programreferens- skolor är det nämligen relativt vanligt att elever som haft den största inriktningen elteknik som sitt förstahandsval hänvisas till dator- och kommunikationsinriktningen, som är deras andrahands- val och den inriktning som skolorna oftast erbjuder vid sidan av inriktningen elteknik. Många elever finner att det är stor skillnad mellan dessa inriktningar och tappar motivation när de inte får möjlighet att gå på sitt förstahandsval.15 Inriktningarna automation och energiteknik är små och matchar inte helt arbetsmarknadens behov Programmets två övriga inriktningar, automation och energiteknik, erbjuds av färre skolor och har färre elever i landet än in- riktningarna elteknik och dator- och kommunikationsteknik. Det finns dock ett stort arbetsmarknadsbehov av utbildade från dessa 15 : Uppföljning av gymnasieskolan per program. Utbudet av nationella program och … inriktningar, och berörda branscher är angelägna om att fler elever får sådana kunskaper. Det låga elevantalet hänger samman med att få huvudmän erbjuder dessa inriktningar. Båda inriktningarna kräver kostsam utrustning som behöver regelbunden moder- nisering och uppdatering.16 I syfte att uppnå en situation där fler elever än läser automation har företrädare för elbranschen pekat på möjligheten att låta automation ingå som en nationellt föreslagen yrkesutgång i den större och mer eftersökta inriktningen elteknik i stället för att vara en egen inriktning. Företrädare för industrisektorn har å andra sidan varit angelägna om att behålla automation som en egen inriktning, för att den ska vara mer synlig.17 Automation berör flera program Kunskapsområdet automation berör även vissa andra program, framför allt det industritekniska programmet. Inom el- och energi- programmets automationsinriktning finns tre yrkesutgångar mot yrket automationstekniker och inom det industritekniska program- mets inriktning driftsäkerhet och underhåll finns en yrkesutgång mot yrket automationsmekaniker. Dessa studievägar har delvis överlappande utbildningsinnehåll, exempelvis vad gäller kunskaps- områdena elektroteknik, underhåll och driftssäkerhet. Frågan om hur det nationella utbudet av program och inrikt- ningar skulle spegla området automation sågs som problematisk även vid gymnasiereformens införande. Utredningen som låg till grund för reformen föreslog att vissa karaktärsämnen skulle bli gemensamma för el- och energiprogrammet, industritekniska programmet och VVS- och fastighetsprogrammet.18 Regeringen angav i sin proposition om reformen att skulle få i uppdrag att utreda hur olika branschers behov av automations- tekniker ska tillgodoses.19 16Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan per program. 2015; : Uppföljning av gymnasieskolan. 17Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan per program. – en reformerad gymnasieskola. 2008/09:199. Utbudet av nationella program och … Som grund för sitt övervägande genomförde ett brett rådslag om automation samt möten med elbranschen respektive industribranschen. Två alternativa modeller framkom: antingen att ämnesområdet bör ses som ett tvärgående område som behandlas i alla relevanta ämnen, eller att området bör tydliggöras genom att bli en egen inriktning inom el- och energiprogrammet. tog ställning för det . Därtill föreslog att de kurser som finns i anknytning till ämnesområdet automation skulle erbjudas som programfördjupningskurser inom el- och energiprogrammet, teknik- programmet och industritekniska programmet.20 En synpunkt som har lyfts vid utredningens samråd med de nationella programråden för el- och energiprogrammet och det industritekniska programmet är att kunskapsområdet automation är viktigt och att arbetsmarknaden behöver utbildade med dessa kunskaper. Men det finns olika uppfattningar om hur skiljelinjen mellan de två programmen bör se ut. I dialog med det nationella programrådet för el- och energiprogrammet har framhållits att automation har sin givna plats inom detta program, men att det bör finnas ett visst sådant innehåll även i det industri- tekniska programmet. Det har även framhållits att den tekniska utvecklingen har lett till att beröringspunkterna mellan el- och energiprogrammets inriktningar automation respektive dator- och kommunikationsteknik har stärkts avsevärt och kommer att fortsätta att stärkas. Som framgår i avsnittet om det industritekniska programmet har däremot vid utredningens dialog med programrådet för det industritekniska programmet framförts önskemål om en sammanslagen automationsinriktning, och att denna skulle placeras inom det industritekniska programmet. Argumenten är dels att en sammanslagen inriktning antas öka elev- tillströmningen, dels att automation är ett viktigt kunskapsområde för det industritekniska programmet. Därtill har det i det nationella programrådet för el- och energi- programmet även uttryckts ett intresse för en automations- inriktning på teknikprogrammet. 20 : Redovisning av uppdrag avseende examensmål och ämnesplaner för gymnasie- skolan m.m. (U2009/2114G, U2009/5688/G). Dnr: 2009:520. Utbudet av nationella program och … Flera frågor om möjliga behov av justeringar som inte avser program- eller inriktningsnivå Flera av de synpunkter som lyfts vid utredningens dialog med intressenter rör innehåll i kurser och yrkesutgångar. Exempelvis har framförts synpunkter om att det finns ett behov av att uppdatera och öka kunskapsinnehållet om tele- och fiberteknik och av att inrätta särskilda certifieringar inom data- och kommunika- tionsteknik. En annan fråga som har lyfts är oro över varierande utbildnings- kvalitet. Enligt en enkätundersökning bland elever på yrkes- program om deras nöjdhet med sin utbildning var andelarna som var nöjda relativt låga på el- och energiprogrammet, både när det gällde kvaliteten på utbildningen i skolan och kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet.21 De synpunkter som har lyfts i utred- ningens dialog med branschföreträdare kring inriktningen elteknik rör framför allt att det förekommer stora variationer i utbildnings- kvalitet, bl.a. avseende tillgång på lämpliga . Det har även framförts vissa önskemål om att stärka möjlig- heterna att inom programmet läsa till särskild behörighet till hög- skoleingenjörsutbildning. Frågor om särskild högskolebehörighet på yrkesprogram behandlas i kapitel 16 Särskild högskolebehörighet på yrkesprogram. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Antalet elever 1 på fordons- och transportprogrammet har minskat från ca 4 100 /12 till ca 3 2015/16. Deras andel av alla elever på yrkesprogram har ökat från 9,8 till 11,0 pro- cent . Inriktningarna transport och personbil dominerar och har av programmets elever. Inriktningen lastbil och mobila maskiner har av programmets elever och inriktningen karosseri och lackering har . Den femte inriktningen, godshantering, är mycket liten med mindre än 0,5 pro- 21 : Yrkesutbildningen i backspegeln. SOU 2016:77 Utbudet av nationella program och … cent av eleverna. inriktning är den minsta av alla de 42 inriktningar som finns inom yrkesprogrammen sammantaget. Männen är i majoritet på programmet och utgör av eleverna. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande hög- skolebehörighet från fordonsprogrammet 2010/11 (dvs. i gym- nasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och hade gått till högskolestudier . Andelen som får grundläggande högskolebehörighet är dock som lägst på detta yrkesprogram. Bland dem som arbetar är andelen som anser att arbetet till stor del stämmer överens med utbildning relativt hög (av dem som arbetar ansåg det). Det är också vanligt att de som arbetar har ett heltidsarbete.22 Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Önskemål om utveckling som diskuteras inom det nationella programrådet avseende programmet, rör bl.a. att det finns ett behov av att uppdatera programinnehållet kring kurser inom vissa kunskapsområden, t.ex. el och informations- och kommunika- tionsteknik. Utredningens uppdrag avser att föreslå eventuella förändringar på program- och inriktningsnivå. 22 SCB: Yrkesutbildningen i backspegeln. Utbudet av nationella program och … Inriktningen godshantering är mycket liten och behovet har ifrågasatts Inriktningen godshantering har minst elevantal av alla inriktningar på alla yrkesprogram. Vid utredningens dialog med det nationella programrådet har framkommit att denna utbildning är relativt okänd inom arbetslivet och att rekryteringen vanligtvis görs från andra håll. Synpunkten att inriktningen riskerar att innebära en inlåsningseffekt för eleverna har framförts. Den uppfattning som har uttryckts vid utredningens dialog med programrådet är att inriktningen bör läggas ned. Branschen pekar dock på behovet av att det finns en studieväg inom transportinriktningen som passar för de elever som inte önskar gå hela vägen till en yrkesutgång som handlar om att köra lastbil med släp. Därför förespråkas att en yrkesutgång mot lager och terminal inrättas som ett alternativ inom inriktningen transport.