sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — 79950000-8 (Tjänster för organisering av utställningar, mässor och kongresser) 79951000-5 (Organisering av 79952000-2 (Evenemang) 79952100-3 (Anordnande av 79953000-9 (Festivalarrangemang) 79954000-6 (Festarrangemang) 79955000-3 (Anordnande av 79956000-0 (Anordnande av mässor och utställningar) Andra samhälleliga och person- liga tjänster, inklusive fack- utförda av politiska organisa- tioner, tjänster tillhandahållna Från 55100000-1 till 55410000-7 Från 55521000-8 till 55521200-0 (55521000-8 Catering för privata hushåll, 55521100-9 Hemkörning av mat, 55522000-5 Catering för transportföretag, 55523000–2 Catering för övriga företag eller övriga institutioner 55524000-9 Skolbespisning 55510000-8 Matsalstjänster 55511000-5 Matsalstjänster och övrig kafeteriaverksamhet för särskild kundgrupp, 55512000-2 Drift av matsal 55523100-3 Servering av skol- måltider Från 79100000-5 till 79140000-7 75231100-5 Från 75100000-7 till 75120000-3 75123000-4 Från 75125000-8 till 75131000-3 Från 75200000-8 till 75231000-4 Från 75231210-9 till 75231230-5 Från 75240000-0 till 75252000-7 794300000-7 98113100-9 Tjänster i samband med religionsutövande Juridiska tjänster, i den mån de inte är undantagna enligt 3 kap. 22 och 23 §§ denna lag Övrig statsförvaltning och statliga tjänster Samhällstjänster Fängelserelaterade tjänster, tjänster för allmän säkerhet och räddningstjänster, i den mån de inte är undantagna enligt 3 kap. 26 § denna lag Från 79700000-1 till 79721000-4 (Undersöknings- och säkerhets- tjänster, Säkerhetstjänster, tjänster, Eftersökning, Uppspårning av försvunna, Patrullering, Utfärdande av id- kort, Utredning och Detektiv- 79722000-1 (Grafologi) 79723000-8 (Avfallsanalys) 98900000-2 (Tjänster tillhanda- organisationer och organ) 98910000-5 (Särskilda tjänster för 64000000-6 (Post- och tele- 64100000-7 (Post- och bud- 64110000-0 (Postgång) 64111000-7 (Posttjänster för tidningar och tidskrifter) 64112000-4 (Posttjänster för brev) 64113000-1 (Posttjänster för paket) 64114000-8 (Postkassörstjänster) 64115000-5 (Förhyrning av post- 64116000-2 (Poste restantetjänster) 64122000-7 (Internpost) 50116510-9 (Regummering av 71550000-8 (Smedtjänster) Förteckning över tjänster som omfattas av 19 a kap. CPV-kod 75200000-8 75231200-6 75231240-8 79611000-0 79622000-0 (Tillhandahållande av hemtjänstpersonal) 79624000-4 (Förmedling av vård- personal) 79625000-1 (Förmedling av läkare) Från 85000000-9 till 85323000-9 98133100-5 98133000-4 98200000-5 98500000-8 (Privata hushåll med anställd personal) Från 98513000-2 till 98514000-9 (Arbetskrafttjänster för hushåll, Bemanningstjänster för enskilda, Tjänster utförda av kontors- personal för enskilda, kontorspersonal för enskilda, Tillfällig personal för hushåll och Hemtjänst) 75000000-6 (Offentlig förvalt- ning, försvar och socialförsäk- ringstjänster) 75121000-0, 75122000-7 Från 80000000-4 (Undervisning och utbildning) till 80660000-8 Hälsovård, socialtjänst och närbesläktade tjänster Administration inom social- tjänsten, utbildnings- administration och hälsovårds- förvaltning Förteckning över tjänster som omfattas av bestämmelsen om reserverade kontrakt enligt 19 a kap. 5 § Hälsovård, socialtjänst och när- Från 85000000-9 till 85323000-9 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade vid regeringssammanträdet att tillkalla en särskild utredare för att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda väl- färdstjänster bör regleras. utsågs f.d. kommunalrådet till särskild utredare. Syftet med utredningen är en- ligt direktiven att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvud- regel ska återföras till den verksamhet där de uppstått. Utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekono- misk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. De nya reglerna ska omfatta verksamhet inom skolväsendet och äldreomsorgen samt sådan hälso- och sjukvård som omfattas av hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763). Vidare ska hem för vård och boende (HVB) och all verksamhet inom som bedrivs i privat regi om- fattas, även sådan verksamhet som en kommun eller ett landsting genom avtal har lämnat över till en enskild aktör att utföra, liksom all verksamhet som är kopplad till insatser enligt lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Vad gäller personlig assistans som bedrivs i privat regi inkluderas sådan assistans som bedrivs med stöd av assistansersättning. De regler som tas fram ska beakta den enskilda brukarens behov, självbestämmande och rättig- heter. Utredningens ska också enligt direktiven utreda hur aktörer utan vinstintresse ska kunna utvecklas och få en mer framskjuten roll som utförare inom välfärden. Det finns behov av att hitta ytter- Utredningens uppdrag och arbete ligare former för hur det offentliga kan samverka med idéburna aktörer, t.ex. genom att utveckla möjligheterna för det offentliga och icke vinstdrivande aktörer att ingå partnerskap. I ett delbetänkande skulle utredningen analysera och redovisa möjligheterna att använda tillståndssystem eller andra alternativ till upphandling när privata aktörer ska anförtros att utföra välfärds- tjänster, utreda vilka välfärdstjänster sådana alternativa system är lämpliga för och föreslå hur dessa system bör utformas, klarlägga hur valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) bör klassificeras rättsligt och bedöma om det finns behov av justeringar av LOV utifrån den rättsliga klassificeringen. Vidare skulle utredningen föreslå hur regleringen skulle ändras så att lands- tingen inte skulle vara skyldiga att ha vårdvalsystem i primärvården. I ett tilläggsdirektiv till utredningen beslöt regeringen att återkalla utredningens uppdrag att föreslå ett avskaff- ande av det obligatoriska kravet på vårdval i primärvården. Utred- ningen fick också ett vidgat uppdrag. Utredningen ska utreda behov av tillståndsplikt gällande t.ex. boendestöd och avlösarservice och vad som ingår i begreppet hemtjänst och innefattas av tillstånds- plikt. Vidare ska utredningen vidareutveckla Ägarprövningsutred- ningens förslag om krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet genom att förtydliga dessa begrepp och föreslå de ändringar av författningsförslag som utredaren anser är nödvändiga. Utredningen ska även bedöma om en motsvarande prövning i någon form bör göras av anställda i offentlig verksamhet som befinner sig i ledande ställning. Vidare ska utredningen analysera och utvärdera för- och nack- delar med att redovisa ekonomisk information för välfärdstjänster på enhetsnivå, och endast föreslå bestämmelser om sådan redovis- ning om fördelarna bedöms väga över. Om utredningen bedömning är att redovisning på enhetsnivå är att rekommendera ska utredaren även överväga om det är möjligt och lämpligt att en sådan redovis- ning även omfattar verksamhet i offentlig regi, och i så fall presentera förslag på hur motsvarande krav för verksamhet i offentlig regi ska utformas. Utredaren ska beakta de särskilda förutsättningar som gäller för verksamhet i offentlig regi. Utredaren ska vidare analysera hur olika kvalitetsmått kan an- vändas på ett strategiskt sätt vid exempelvis upphandling av välfärds- tjänster och uppföljning av utförda välfärdstjänster. Utredningens uppdrag och arbete I syfte att skapa bättre förutsättningar för tillsyn ska utredaren analysera vilka möjligheter som finns att förbättra de register som Inspektionen för vård och omsorg för över verksamhet inom social- tjänsten och hälso- och sjukvården samt efterlevnaden av anmälnings- plikten för sådan verksamhet. Som ett tillägg till uppdraget om tillstånds- och auktorisations- system och andra alternativ till upphandling får utredaren också i uppdrag att, inom ramen för utredningens bedömning av hur valfri- hetssystem enligt LOV bör klassificeras rättsligt, utreda behovet av utökade möjligheter att utesluta utförare i valfrihetssystemen. Utredaren ska även föreslå de ändringar i LOV som i övrigt bedöms vara motiverade och möjliga med hänsyn till den rättsliga klassifice- ringen. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som utreda- ren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Utredning har antagit namnet . Utöver utred- ningens sekretariat har en expertgrupp och två referensgrupper del- tagit i utredningsarbetet. tillsattes en expertgrupp med representanter från berörda departement, myndigheter och organi- sationer. Till gruppen förordnades experter från Finansdeparte- mentet, , , Näringsdeparte- mentet, , och Utbildnings- departementet. Därutöver förordnades experter från Kommuner och Landsting, , , , Myndigheten för vårdanalys, Inspektionen för vård och omsorg samt . Två referensgrupper har varit knutna till utredningen. I referens- gruppen för utbildningsområdet har ingått representanter från Fri- skolornas , , , Idéburna skolors riksförbund, Företagarna, i (LO), och Tjänstemännens central- organisation. I referensgruppen för vård och omsorg har ingått representanter från Famna, Föreningen , Handi- kappförbundens samarbetsorgan, , , Svensk Vård, Vårdföretagarna , (SPF Seniorerna), Intresse- Utredningens uppdrag och arbete gruppen för Assistansberättigade, Privata Assistansanordnares Riks- organisation , Forum: Idéburna organisationer med social inriktning, Företagarna, i (LO), , akademikers centralorganisation, och fackförbundet . Utredningen har vidare haft möten med ett stort antal organisa- tioner och sammanslutningar, bl.a. , , och arbetsutskottet i . Utredningen har även fört en dialog med de utredningar som är särskilt angivna i dess direktiv, , Utred- ningen om statliga finansieringsinsatser, Utredningen för ett stärkt civilsamhälle och Utredningen om Offentlighetsprincipen i fristå- ende skolor. Vidare har utredningen samrått med flera andra stat- liga utredningar. 3Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet I detta avsnitt beskrivs utvecklingen av privata aktörer som utförare av tjänster inom välfärdsektorerna. I avsnittet lämnas en översiktlig beskrivning av hur antalet eller andelen privata aktörer utvecklats på olika områden och en aktuell beskrivning utifrån den senast till- gängliga statistiken. I avsnittet redovisas även de viktigaste regel- ändringar som beslutats i syfte att påverka eller möjliggöra för privata aktörer att verka på området och de motiv som legat till grund för förändringarna. Utredningen har i avsnittet omväxlande använt beteckningarna privat regi och enskild regi för att avse driftsformer som är organi- satoriskt fristående från den offentliga sektorn, exempelvis i form av aktiebolag, stiftelser och ideella föreningar. Det görs dock ingen betydelseskillnad mellan begreppen. 3.1Privat regi och konkurrens Andelen privata utförare minskar Privata aktörer som bedriver hälso- och sjukvård, förskole- och skolverksamhet samt omsorgsverksamhet har, i större eller mindre grad, funnits . och startades exempelvis många privata skolor. Dessa finansierades av elevavgifter utan offentligt stöd.1 etablerades privata sjukhus på ideell grund, exempelvis sjuk- hus och Sofiahemmet i . 1 SOU 2008:8, Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet, s. 42. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet också majoriteten av läkarkåren av allmänpraktiserande privatläkare.2 Inom bl.a. barnhälsovård och barnomsorg växte det fram koopera- tiva lösningar under 1900-talet.3 När välfärdsstaten expanderade minskade dock andelen som bedrevs i privat regi och andelen som var privatanställda inom sektorn sjönk. När den offentligt finansierade omsorgen om äldre och personer med funktionshinder expanderade kraftigt så förlades denna i princip helt i offentlig regi. Även skolorna kom att drivas i huvudsak i offentlig regi. Kring 1980 gick drygt en halv procent av grund- skole- och gymnasieeleverna i landet i drygt 30 fristående grund- skolor och drygt 40 fristående gymnasieskolor. Det rörde sig bland annat om internatskolor, skolor som bedrev utbildning på utländ- ska språk eller utifrån specifika pedagogiska profiler, exempelvis . Dessa skolor kunde drivas både med stöd av offent- liga bidrag och med privat finansiering.4 Inom hälso- och sjukvården har det vid sidan om den offentliga vården funnits privatpraktiserande läkare inom främst den öppna vården. Andelen privatpraktiserande läkare minskade under efter- krigstiden bl.a. på grund av den expanderande sjukhusvården som i huvudsak bedrevs i offentlig regi. infördes en obligatorisk sjukförsäkring och ändrades ersättningssystemen inom den öppna vården. Sammantaget innebar förändringarna att en mindre del av vården kom att stå utanför det offentligt finansierade systemet och antalet privatverksamma läkare minskade.5 2Läkartidningen nr 24–25 2006 volym 103, s. 1950. 3SOU 2002:31, s. 71. 4De enskilda skolor som fick statsbidrag fick i allmänhet bidrag som motsvarade av kostnaderna för rektor, studierektor och lärarkostnaderna. Vissa skolor kunde dock få större bidrag Bland de skolpliktiga eleverna gick av eleverna i enskilda skolor med statsunderstöd medan gick i skolor utan statsunderstöd. Bland gymnasie- eleverna gick i enskilda skolor med statsunderstöd medan gick i enskilda skolor utan statsbidrag., se SOU 1981:34, s. 19 och SOU 2013:56, s. 122. 5Se , i (red), 2007, Vem styr vården?, s. 65. , , Bo, Välfärdsstatens nya ansikte, 2000, s. 192. , volym 96, nr. 50, 1999, s. 5656–5658. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet Andelen välfärdsverksamhet i enskild regi ökar något . kom andelen verksamhet som drevs i enskild regi att öka något inom den offentligt finansierade välfärden. Utveck- lingen varierade dock mellan olika områden och var på flertalet områ- den relativt liten. Ett undantag var inom individ- och familjeomsorgen där antalet hem för vård och boende (HVB) som drevs i enskild regi ökade relativt mycket . Antalet platser vid sådana hem inom barn- och ungdomsvården samt missbrukarvården ökade med . stod de för närmare hälften av det totala antalet platser.6 En förutsättning för den stora ökningen av HVB-hem i enskild regi var att den då nya socialtjänstlagen (1980:620) medgav att sådan verksamhet bedrevs i enskild regi. Motivet till att tillåta enskild regi av HVB-hem var enligt förarbetena att de kunde utgöra ett komplement och spela en betydelsefull roll för metodutveckling, t.ex. i samband med startande av nya institutioner och försöksverksamheter.7 ökade antalet barn i enskilt drivna daghem. Mot slutet av decenniet stod de privata daghemmen för av alla daghems- och fritidshemsplatser.8 Främst var det fråga om daghem som drevs av sammanslutningar av föräld- rar, s.k. föräldrakooperativ. kunde dock stats- bidrag lämnas till barnomsorg som drevs i enskild regi så länge som det fanns angivet i den kommunala barnomsorgsplanen. Det inne- bar att även företag som drevs i vinstsyfte kunde få bidrag. beslutade att bidrag till enskilda endast skulle kunna läm- nas till daghem som drevs av vissa aktörer, främst föräldrakooperativ och sammanslutningar som hade anknytning till den ideella sektorn (den s.k. Inom skolväsendet kom andelen elever som gick i fristående skolor att öka relativt lite . Reglerna för att starta och driva fristående skolor förenklades dock något . Kravet på att fristående skolor, för att få stats- 6Av de som drevs i enskild regi 1990 drevs i stiftelseform. Se SOU 1991:104, s. 140. 1979/80:1, s. 352. 1983/84:177, bet. 1993/84:SoU31, rskr. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet bidrag, skulle driva en verksamhet som gav värdefulla erfarenheter för skolväsendet i stort, togs bort i slutet av 1980-talet.10 För att godkännas för att få statsbidrag skulle den fristående skolan dock utgöra ett komplement och tillföra något som inte fanns inom den offentliga verksamheten, dvs. erbjuda en särskild profil och inrikt- ning, såsom exempelvis Waldorf- eller . Inom hälso- och sjukvårdsområdet ökade antalet besök hos privat- läkare från cirka 2,9 till 4,3 miljoner . Antalet privatläkare varierade dock stort inom landet och fanns närmare hälften av alla privatläkare i och i län.11 En bidragande faktor till de inom landet skilda förhållandena var den s.k. Dagmarreformen. Reformen innebar att landstingen 1985 från försäkringskassorna övertog det ekonomiska ansvaret för ut- betalning av vårdersättning till privatverksamma läkare och sjuk- gymnaster.12 Nya former av styrning och organisation och NPM inleddes ett arbete med att förändra form- erna för hur kommuner och landsting styrde och organiserade sin verksamhet. Bakgrunden var en kritik mot den offentliga sektorn som vuxit fram . Kritiken rörde framför allt att sektorn blivit ineffektiv, för stor, för svårstyrd och att den inte svarade mot medborgarnas behov.13 Den offentliga sektorn uppfattades som byråkratisk och att den inte anpassade sig efter medborgarnas behov och önskemål. Kritiken riktade sig även mot uppfattad dålig produktivitets- och effektivitetsutveckling i sektorn. inleddes ett reformarbete i många kom- muner och landsting som syftade till att delegera och decentralisera beslutsfattandet och i mindre utsträckning detaljreglera verksam- heten. Detta låg i linje med de tankar som uttycktes i den dåvarande regeringens skrivelse om den offentliga sektorns förnyelse och som innebar att brukarnas ställning behövde stärkas och den 1987/88:100, bet. 1987/88:UbU14, rskr. 1987/88:304. 11Ds 1992:41, Husläkare – för kontinuitet och trygghet i vården, s. 21. 12Se 2000, s. 192. 13Se till exempel , , Den irriterade medborgaren: en undersökning av erfarenheter av byråkrati, , , 1985. Tarschys, , Den offentliga revolutionen, 2:a uppl, 1983. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet politiska styrningen behövde präglas mer av målstyrning än detalj- styrning.14 Den delegering av beslutsfattande som inleddes utgjorde i vissa fall ett första steg eller en förutsättning för att driva verksamhet i kommunalt ägda bolag eller i enskild regi, något som blev vanligare . Förändringarna av den kommunala organisationen och styrningen hämtade ofta inspiration från det privata näringslivet. Dessa förändringar har i forskningslitteraturen ofta gått under beteckningen (). NPM kan sägas vara en samlingsbeteckning för flera mer eller mindre sammanhängande beståndsdelar eller utgångspunkter. En vanlig sådan utgångspunkt är att verksamhet i ökad utsträckning ska upphandlas i konkurrens där privata aktörer kan delta. Konkurren- sen ska öka effektiviteten på områden med offentlig tjänsteproduk- tion men även göra välfärden mer medborgaranpassad. Styrningen ska enligt NPM vidare inspireras av de styrningsformer som tillämpas i företagsvärlden ofta benämnd management.15 De offentliga verk- samheterna ska också formulera mål- och resultatkrav som kan mätas, kontrolleras och utvärderas. De mer näringslivsinspirerade reform- erna kom dock inte att slå igenom på allvar förrän på 1990-talet.16 3.2Privat regi och konkurrens Andelen verksamhet som bedrivs i enskild regi ökar ökade andelen som arbetade för organisationer som bedrevs i enskild regi av all personal inom den offentligt finan- sierade välfärden Som framgår av figur 3.1 skiljer sig dock utveck- lingen åt mellan välfärdsområdena.17 Ökningen var störst inom äldre- och handikappomsorgen och för HVB. Inom dessa områden ökade särskilt andelen som var anställda i 1984/85:202, s. 53. 15”governance”. Inc., 2016. 16Montin, , Moderna kommuner, 2007, s. 12–13 , , Organisation och styr- ning på den lokala samhällsnivån – en forsningsöversikt om förändringar och utvecklings- tendenser, SOU 2015:24, bilaga 4. 17Med vinstsyftande avses enskilda firmor, handelsbolag/kommanditbolag och privat ägda aktie- bolag. Med icke-vinstsyftande avses ekonomiska föreningar, ideella föreningar och stiftelser. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet Bland de organisationer som drev skolverk- samhet och barnomsorg i privat regi dominerade icke- vinstsyftande aktörer. Inom barnomsorgen var det fråga om ekono- miska föreningar i form av personal- eller föräldrakooperativ och inom skolväsendet var det främst fråga om ideella föreningar eller stiftelser. Inom hälso- och sjukvården var den relativa förändringen inte lika stor som inom övriga välfärdsområden. Den privata vården präglades liksom tidigare av små privatläkarmottag- ningar.18 18 SOU 2001:52, s. 107. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet Källa: SOU 2001:52. 3.2.1Förändrat regelverk underlättar enskild regi genomfördes förändringar av de nationella regel- verken och förändringar i kommuner och landstings organisationer som underlättade enskild regi inom välfärdsområdena. En stor del av ändringarna i de nationella regelverken genomfördes på förslag av den dåvarande borgerliga regeringen –1993. Nedan redovisas de viktigaste förändringarna. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet kom flera kommuner och landsting att orga- nisera sin verksamhet i form av s.k. beställar-utförarmodeller. Det innebar att de kommunala organisationerna delades upp i beställare och utförare så att en intern marknad kunde uppstå. I ett nästa steg kunde sedan de kommunala beställarna anlita privata företag så att en konkurrenssituation uppstod mellan verksamhet som drevs i offentlig respektive privat regi. Inom hälso- och sjukvården utvecklade flera landsting organisa- tionsmodeller, exempelvis Stockholmsmodellen, Dalamodellen och Bohusmodellen. Utformningen av dessa varierade men det var van- ligt att budgetansvaret decentraliserades inom organisationen och att resurser tilldelades på basis av prestation. Modellerna syftade till att stimulera konkurrens mellan vårdgivarna genom att beställarna, vanligen politikerna i nämnder och styrelser, gavs möjlighet att köpa tjänster av landstingsdrivna vårdgivare men även av privata vårdgivare. Införandet av sådana interna marknader underlättades av den nya kommunallagen (1991:900) som antogs av 1991. För- ändringarna, som innebar att kommuner och landsting friare kunde bestämma sin organisation, möjliggjorde för kommuner och lands- ting att införa särskilda beställar- och utförarnämnder. Förändringarna som genomfördes låg i linje med de idéer som präglade NPM och som beskrivits tidigare. Ökade möjligheter till entreprenad fattade beslut om ändringar i bl.a. socialtjänst- lagen och hälso- och sjukvårdslagen som syftade till att öka inslagen av konkurrens i den kommunala verksamheten. Det tydliggjordes att kommunen eller fick sluta avtal med annan om att ut- föra kommunens eller landstingens uppgift så länge det inte hand- lade om myndighetsutövning.19 fattades även beslut om regeländringar på utbildnings- området som möjliggjorde för kommuner och landsting att sluta avtal med enskilda om att bedriva utbildning inom vissa ämnes- områden (entreprenad).20 1992/93:43, bet. 1992/93 SoU9, rskr. 1992/93:105. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406. Framväxten av privata aktörer på välfärdsområdet Statsbidrag till föräldrakooperativ och vinstdrivande företag inom barnomsorg ändrades bestämmelserna för statsbidrag så att fler driftsformer kunde få bidrag. ändrades reglerna så att även daghem och fritidshem som ägdes och drevs av personalen, s.k. personalkooperativ kunde få statsbidrag.21 Året därpå ändrades villkoren så att även barnomsorg som t.ex. drevs av vinstsyftande organisationer kunde få statsbidrag.22 En generell rätt till bidrag till fristående skolor fattades flera beslut som syftade till att en- skilda huvudmän för fristående skolor lättare skulle kunna få bidrag för sin verksamhet. uttalade en enig riksdag att det är rim- ligt att en enskild huvudman för fristående skola som godkänts borde få ekonomiska förutsättningar för verksamheten.23 Bakgrun- den var att kommunerna lämnade bidrag medan beslu- tade om godkännande av enskilda huvudmän för fristående skolor.