sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Vi anser därför att vid utvecklandet av en nationell webbplats för insamlingen av underskrifter bör en lösning utveck- las som möjliggör andra tillförlitliga sätt för identifikation. En möj- lighet är att skapa personliga användarkonton. Möjligheten att väcka initiativ, oavsett om det sker i form av en folkmotion eller avser ett folkinitiativ, ska dock inte vara begränsat till att namninsamling sker via internet. Det ska också kunna ske på papper, på samma sätt som tidigare gällt för folkinitiativet. Enligt reglerna för folkinitiativ får ärende om att hålla folkomröst- ning i en viss fråga väckas av av de röstberättigade medlemmarna i kommunen eller . Vid beräkning av antalet initiativtagare ska endast de räknas med som har skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. Initiativtagarna överlämnar därmed initiativet först när de samlat in det nödvändiga antalet underskrifter och det är först då kommunen eller formellt sett informerats om initiativet. Vi föreslår att samma regler i princip bör tillämpas vid väckandet av en folkmotion. Vid beräkningen av antalet motionärer ska endast de räknas med som har undertecknat folkmotionen som föregått inlämnandet. Genom att samma regel- verk tillämpas för de olika inflytandeverktygen blir det lättare för den enskilde att utöva sina demokratiska rättigheter. Det förenklar även för kommuner och landsting om regelverken för de olika inflyt- andeverktygen är likartade. Folkmotioner bör publiceras på kommunens eller hemsida En förutsättning för att folkmotionen ska vara ett reellt verktyg i demokratin är att det blir möjligt för enskilda att ta initiativ till och underteckna motioner över internet. Det är genom att insamlingen sker på internet som folkmotionerna kan nå en större offentlighet och som den enskilde enkelt kan delta. På detta sätt blir folkmotio- nen en påverkansmöjlighet som finns på den digitala arenan där också den större delen av de politiska diskussionerna sker. Genom att enskilda kan länka till den sida där undertecknandet sker kan mobiliseringen och den politiska debatten ske över sociala medier. I kapitel 11 om medborgardialog föreslår vi att alla kommuner och landsting på sin webbplats bör ha information om det som är relevant för kommun- och landstingsmedlemmarnas demokratiska delaktighet. Kommunerna och landstingen har, i enlighet med vårt förslag om att fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förut- sättningar att delta i politiska beslutsprocesser, ett ansvar för att medlemmarna har tillgång till information som är relevant för deras demokratiska delaktighet. Information om hur man väcker ett ärende i fullmäktige genom en folkmotion bör finnas på en sådan webb- Det gäller både det antal underskrifter som krävs samt hur det går till, digitalt och på papper. Även information om pågående folkmotioner bör finnas. Eftersom det inte finns ett krav på att initiativtagaren registerar motionen när insamlingen påbörjas kan det inte heller finnas ett krav på att kommunen eller ska informera allmänheten om pågående insamlingar. Genom att enskilda kan lägga upp och skriva under motioner på den nationella webbplats som vi föreslår i kapitel 12 blir det dock möjligt för kommuner och landsting att få information om att en insamling pågår och i det fall kommunerna och landstingen länkar sin webbplats till denna kan medborgarna få information om pågående motioner även genom kommunernas eller landstingens hemsida. Om kommun eller landsting i stället önskar direkt publicera en folkmotion på sin webbplats måste uppmärksammas att det kan kräva samtycke enligt personuppgiftslagen (1998:204), i det fall att personuppgifter förekommer, och att hinder för publicering även i övrigt kan finnas, t.ex. på grund av sekretess (jfr avsnitt 12.7.2 och 12.7.5). Det är också viktigt att kommunen eller förmedlar information om möjligheten att väcka en folkmotion på ett tillgäng- ligt språk och att information om pågående liksom väckta folk- motioner ges på ett lättillgängligt sätt. Exempel på material som är tillgängligt är dokument som går att konvertera till ljudfiler. 13.5.2Synpunktshantering bör införas i kommuner och landsting Vår bedömning: För att ta emot alla medborgarnas synpunkter eller klagomål om kommunens eller verksamhet kan en förslagslåda införas av kommuner och landsting. Kommunerna och landstingen uppger att de vardagsnära frågorna dominerar bland de medborgarförslag som lämnas. Dessutom är en stor del av medborgarförslagen snarare synpunkter eller klagomål på kommunernas eller landstingens service. Vi anser att den här typen av vardagsnära frågor inte behöver lyftas till kommunens eller lands- tingets högsta beslutande församling, utan att de kan hanteras genom en särskild funktion som fångar upp synpunkterna eller klago- målen. Funktionen, som kan vara i form av en elektronisk förslags- eller synpunktsbrevlåda, bör finnas tillgänglig på kommunens eller webbplats. En sådan funktion finns i de flesta kommuner och landsting. Fördelarna för den enskilde som lämnar en idé, en synpunkt eller ett klagomål i stället för att lämna en folkmotion är att be- handlingen av ärendet effektiviseras, eftersom det inte kräver poli- tisk behandling. En förslags- eller synpunktslåda är att betrakta som ett redskap för enskilda individer att föra fram idéer och syn- punkter till förvaltningen, snarare än ett redskap för politisk på- verkan. Det står naturligtvis kommunen eller fritt att skapa en ordning där inkomna synpunkter redovisas en gång för fullmäktige. Möjligheten att lämna en idé, synpunkt eller klagomål bör omfatta alla som på något sätt är berörda av kommunens eller verksamhet, även de som inte är folkbokförda i kom- munen eller i en kommun inom . En grupp som gynnas av detta är personer utan känd hemvist. Personer utan känd hem- vist kan vara hemlösa personer vars bosättning inte går att knyta till en viss kommun, men som sociala myndigheter eller polismyndig- heten har kännedom om. beräknades 34 039 personer vara hemlösa. En mycket liten del av dessa gick inte att knyta till en viss kommun, 2 154 individer.18 För att göra synpunktshanteringen till- gänglig anser vi att kommunerna och landstingen även bör ta emot synpunkter i olika format, t.ex. i form av en inspelad film eller motsvarande. 18 , 2012. 14 Ungas delaktighet och inflytande Enligt direktiven ska utredningen undersöka ungas förutsättningar att medverka i formella beslutsprocesser och föreslå åtgärder som kan bidra till att stärka ungas inflytande och delaktighet i politiska beslutsprocesser. Utredningen ska även undersöka vilka effekter befintliga forum för inflytande har haft för att öka ungas möjlig- heter till inflytande och delaktighet. Som exempel på sådana forum nämns ungdomsråd, ungdomsfullmäktige och demokratilotsar. Slut- ligen har utredningen i uppgift att se över och analysera skillnader i delaktighet och inflytande mellan olika grupper av unga, utifrån faktorer såsom kön, födelseland, socioekonomisk bakgrund och funktionsnedsättning, för att därefter föreslå åtgärder för hur skill- naderna kan minska. 14.2Vem är ung? Ålderspannet för vem som definieras som ung varierar mellan olika myndigheter och instanser. Målgruppen för regeringens ungdoms- politik är personer , medan EU:s ungdoms- politik riktar sig till personer i åldrarna 15–291, alternativt 13–302. Många kommuner och landsting har också utformat en egen ung- domspolitik där de själva avgränsat målgruppen. Gränsen mellan barn och ungdom samt ungdom och vuxen varierar därmed mot bakgrund av de skiftande definitionerna. och Barnombuds- mannens verksamhet riktar sig till personer . Rösträttsåldern liksom åldern för valbarhet är satt till myndighets- 2Erasmus+, EU-program. Ungas delaktighet och inflytande Den övre gränsen för vem som anses vara ungdom har däremot förflyttats uppåt i takt med att etablerings- åldern har ökat. Vem som är att betrakta som ung anpassas även efter sammanhang. I vårt arbete har det blivit tydligt att det inte är helt ovanligt att politiker som är och otvivelaktigt räknas till vuxenvärlden kan klassas som unga politiker. I olika undersökningar används också olika åldersgrupperingar och därför varierar också definitionen av unga i den statistik som används i detta kapitel och i betänkandet i sin helhet. Ungdomar är inte en homogen skara Ungdomar som grupp är liksom andra åldersgrupper i samhället en heterogen skara. Det enda som personer i gruppen säkert har gemen- samt är sin unga ålder, som åldersskillnaderna inom grup- pen också kan vara betydande. Till att börja med består gruppen unga av både myndiga och omyndiga personer. Detta är två grupper med skilda politiska och medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Personer får rösta och kandidera i de allmänna valen och har därmed ett reellt och lagstadgat inflytande över det politiska beslutsfattandet. Enligt utredningens direktiv ska vi ta hänsyn till faktorerna kön, socioekonomisk bakgrund, födelseland och funktionsnedsättning i våra analyser av ungas villkor. Det är viktigt att synliggöra hur dessa olika faktorer påverkar och samvarierar med ungas möjligheter till inflytande och delaktighet och därför berörs faktorerna återkom- mande i redovisningen av statistik. Det kan också vara så att ungas bostadsort påverkar deras villkor och möjligheter till inflytande och delaktighet. Därför tar vi även hänsyn till att erfarenheterna ibland skiljer sig åt bland unga från olika miljöer såsom glesbygd, förort, bruksort och storstad. Ungas delaktighet och inflytande 14.3.1Inflytande som en del av de ungdomspolitiska målen formaliserades ett samhällstöd särskilt riktat till ungdomsorganisationer. Fokus var på sociala reformer. Menings- fulla aktiviteter för barn och ungdomar förordades, i synnerhet för ungdomar som inte var föreningsaktiva.3 Det dröjde dock till 1980- talet innan ungdomspolitiken växte fram som ett eget politikområde. Den första renodlade ungdomspolitiska propositionen kom 1994 (prop. 1993/94:135). I den fastställde ett övergripande mål för ungdomspolitiken som bl.a. omfattade främjandet av ungas inflytande. Propositionen utgjorde på så vis ett viktigt styrdoku- menten i det efterföljande arbetet med ungas delaktighet och inflyt- ande. Även FN:s konvention om barns rättigheter, som trädde i kraft , har drivit på arbetet med att stärka ungas delaktighet. Enligt konventionen ska alla barn ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter, rätt att bli hörda och deras åsikter ska också tillmätas betydelse.4 De ungdomspolitiska målen har förändrats vid ett flertal tillfällen. Propositionen som beslutades (prop. 1993/94:135) innehöll sex punkter som fastställde den huvudsakliga inriktningen. En punkt var att ungas ansvarstagande och inflytande skulle främjas. antogs en mer målstyrd proposition med tre övergripande mål (prop. 1998/1999:115). Ett av målen var att unga skulle ha verklig tillgång till inflytande och delaktighet. I propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd, som beslutades (prop. 2004/05:2), slogs två övergripande mål fast. Dessa var att unga skulle ha verklig tillgång till välfärd och att unga skulle ha verklig tillgång till makt. I propositionen presenterades även fyra grundläggande perspektiv som regeringen ansåg skulle genomsyra arbetet med unga varav ett var rättighetsperspektivet. Rättighetsperspektivet innebar att unga skulle ges rätt att påverka sitt eget liv, sin närmiljö och samhället i stort samt att de unga omfattades av de mänskliga rättigheterna. antog dåvarande regering en förnyad strategi för ungdoms- politiken och presenterades en handlingsplan med ung- domspolitiska prioriteringar. Målen förblev oförändrade, men be- 3Gunnarson, 2009. 4FN:s konvention om barns rättigheter, artikel 12. Ungas delaktighet och inflytande greppet makt ersattes med inflytande då makt ansågs förknippat med ansvar, något som inte kunde utkrävas av personer (Skr. 2009/10:53). I den ungdomspolitiska propositionen som antogs 2014, Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande 2013/14:191), fastställdes ett nytt mål för ungdomspolitiken som ersatte de tidigare två. Målet fastslår att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över sam- hällsutvecklingen. Med ett övergripande mål ville dåvarande regering tydliggöra att ungdomspolitiken bara är ett av flera verksamhets- områden som ska bidra till måluppfyllelsen och att ett ungdoms- perspektiv ska genomsyra alla politikområden. Regeringens ungdoms- politiska råd, som instiftades , föreslogs även få en mer strategisk roll i arbetet med ungdomspolitikens genomslag. Rådet består av representanter från olika ungdomsorganisationer, nätverk och verksamheter som på olika sätt arbetar med ungdomar. Rådet träffar ungdomsministern med jämna mellanrum. 14.3.2Ungdomars inflytande i tidigare utredningar I slutet av tillsattes ett antal utredningar som på ett eller annat sätt berörde frågor om ungas inflytande och delaktighet och som på många sätt har föranlett den utveckling av ungdomspoliti- ken som har beskrivits ovan. kom delbetänkandet Ungdom och makt (SOU 1991:12). Kommittén redo- visade flera förslag för att stärka ungas inflytande, vilket ledde till att flera kommuner började utveckla metoder för inflytande för unga, t.ex. ungdomsråd. I sitt betänkande Politik för unga (SOU 1997:71) for- mulerade kommittén tre utgångspunkter som skulle vägleda rege- ringens ungdomspolitik. Ungas möjlighet att leva ett självständigt liv skulle underlättas, unga skulle ha verkliga möjligheter till makt, inflytande och delaktighet och unga skulle även ses som en resurs och deras kritiska tänkande skulle tillvaratas. I den tidigare demokratiutredningens slutbetänkande betonades skolans roll i att skapa kritiskt tänkande och moraliska individer med goda demokratikunskaper- och färdigheter. För att säkerställa att ungas perspektiv och villkor beaktades i utredningsarbetet Ungas delaktighet och inflytande tillsatte den tidigare demo- kratikommission som samlade sina reflektioner och förslag del- rapporten ?. Ungas inflytande och delaktighet var även något som disku- terades i betänkande Att vara med på riktigt (SOU 2001:48). Kommittén hade i uppdrag att ge förslag på hur barn och ungdomar kunde få bättre kunskaper om den kommunala politiken och förvaltingen och hur de kunde bli mer delaktiga i den kommunala demokratin. De hade också i uppdrag att kartlägga erfarenheterna av ungdomsråd. Kommittén landade i att den medborgerliga förslagsrätten skulle gälla även för personer samt att rösträtts- och valbarhetsåldern i de allmänna valen skulle knytas till det kalenderår en person är född och inte till födelsedagen. Det första förslaget blev sedan verklighet, men röst- rätts- och valbarhetsåldern är fortfarande knuten till kalenderår och inte födelsedag. 14.4Om ungas politiska inflytande, delaktighet och deltagande 14.4.1Känner unga att de har inflytande i demokratin? Ett sätt att bedöma ungas villkor i demokratin är att studera deras upplevelser av att kunna påverka. Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF, före detta ) värderingsstudie menade av unga att de inte har något eller ganska lite inflytande över politiska beslut. av unga i åldrarna 16–25 upplevde sig ha ett stort eller mycket stort inflytande över politiska beslut. En fjärdedel av de unga svarade ”varken eller”. uppgav av unga i åldrarna 16–att de känner sig helt eller delvis del- aktiga i det svenska samhället i myndighetens ungdomsenkät . Var fjärde ungdom uppgav att hen inte alls eller knappt känner sig delaktig.5 I sammanställningen av den nationella ungdomsenkäten framgår det att av unga i åldern mellan 16–25 vill vara 5 , 2010, s. 233–237. Ungas delaktighet och inflytande med och påverka på lokal nivå. Av de unga som inte vill vara med och påverka anger de flesta () att det är för att de inte är intresserade. Det är också vanligt att unga anser att de inte har tid (), att de inte vet tillräckligt om hur de ska gå till väga () eller att det ändå inte spelar någon roll för att de som bestämmer nog inte lyssnar ().6 Det finns ett glapp mellan andelen unga som vill påverka och andelen unga som upplever att de har ett faktiskt inflytande. Det är exempelvis av unga i åldrarna 16–25 som menar att de kan föra fram sina åsikter till beslutsfattare i kommunen. Motsvarande siffra 2004 var dock så det vanligare att unga anser sig kunna framföra sin åsikt till beslutsfattare än vad det var för ett decen- nium sedan. Det finns några faktorer som samspelar med upplevelsen att kunna påverka politiska beslut och känslan av att vara delaktig. Tyd- ligt är att föräldrarnas utbildningsnivå spelar roll. Unga med hög- utbildade föräldrar vill både vara med och påverka och upplever att de faktiskt kan påverka politiska beslut i större utsträckning än andra unga. De känner sig också mer delaktiga. Unga med minst en förälder som är arbetslös eller sjukskriven och unga som är socio- ekonomiskt marginaliserade upplever däremot att de har sämre möjligheter att påverka.7 Unga vars föräldrar har låg utbildning och unga som är ekonomiskt utsatta känner sig också mindre delaktiga. Dålig hälsa och låg självkänsla påverkar även känslan av delaktighet negativt. Det finns inte några signifikanta skillnader i viljan att påverka eller upplevelsen av att kunna påverka beslut mellan unga som har en funktionsnedsättning och unga som inte har en funk- tionsnedsättning. Oviljan att påverka den lokala politiken bland unga med funktionsnedsättning beror dock inte främst på ointresse, som bland unga generellt, utan på att unga med funktionsnedsättning har en lägre tilltro till att de som bestämmer lyssnar.8 Det finns inga signifikanta skillnader mellan unga män och kvin- nor när det gäller upplevt inflytande och möjligheter att föra fram idéer. Unga kvinnor uppger dock okunskap som anledning till ute- blivet engagemang i större utsträckning än vad unga män gör. 6MUCF, 2015c. 7Ungdomsstyrelsen, 2010. 8Ungdomsstyrelsen, 2012. Ungas delaktighet och inflytande kvinnor känner sig mer delaktiga än unga män. Det finns inga skillnader i upplevelsen av att vara delaktig eller möjligheten att påverka politiska beslut mellan unga med utländsk bakgrund och unga med svensk bakgrund. Däremot anser unga i åldern 16–att de har större möjligheter att påverka beslutsfattare än vad unga i åldern 20–25 gör.9 Ungas politiska intresse och engagemang Sambandet mellan politiskt intresse och politiskt deltagande är starkt.10 Flera undersökningar visar att unga har ett stort in- tresse för politik. I de svenska valundersökningarna har frågor ställts om medborgarnas intresse för politik . Enligt dessa är unga något mindre intresserade av politik än äldre, men det politiska intresset bland unga är på samma nivå som . Intresset har till och med stigit något under de senaste tio åren.11 Även de återkommande SOM-undersökningarna bekräftar denna bild.12 Av MUCF:s återkommande mätningar framgår det också att andelen unga i som är intresserade av politik och samhälls- frågor är relativt hög. Studien omfattar unga i åldrarna 16–och mätning uppgav att de är intresserade av politik och att de är intresserade av samhällsfrågor. I undersök- ningen framgår det att unga män är något mer intresserade av politik än vad unga kvinnor är, men att unga kvinnors intresse för politik har ökat . Intresset för politik är även något högre bland unga med funktionsnedsättning, unga utrikes födda och unga med högutbildade föräldrar än genomsnittet.13 MUCF:s mätningar, som började , visar inte någon större förändring . Jämfört med undersökning har dock intresset för politik ökat med . Vad gäller ungas intresse för samhällskunskap och politik skiljer sig resultaten något åt mellan olika studier. 9Ungdomsstyrelsen, 2010; MUCF, 2015a. 10Abdelzadeh, 2015, samt Strömbäck, 2015. 11SKL, 2013b. 12Bäck m.fl., 2015; Super-riks-SOM, 1986–2013. 13Ungdomsstyrelsen, 2013a; MUCF, 2015a. Ungas delaktighet och inflytande Abdelzadeh presenterar i sin underlagsrapport till utredningen figur 14.1 nedan, som visar att glappet mellan intresset för politik och intresset för samhällsfrågor bland unga är något större än vad som framgår i MUCF:s undersökning. Abdelzadehs studie, som om- fattar unga från 13-28, visar också att det finns stora skillnader utifrån ålder. Liksom i MUCF:s mätning är dock intresset för sam- hällsfrågor genomgående högre än intresset för politik, särskilt bland unga vuxna. Kommentar: Figuren visar andel ungdomar som har angivit att de är ”ganska intresserad” eller ”mycket intresserade” som svar på följande två frågor: Hur intresserad är du av politik? Och Hur intresserad är du av vad som händer i samhället? Data kommer från Political Socializaion Program. Källa: Abdelzadeh, 2015. Svenska ungdomars demokratiska kunskaper samt politiska intresse och engagemang har även sammanställts i två stora internationella studier . I studierna ingår 14-åringar från sam- manlagt 38 länder. Studien , International Civil and Citizen Education Study (ICCS), visar att intresset för politiska frågor som rör nationell nivå är större än för frågor som rör lokal nivå. En fjärdedel av fjortonåringarna uttrycker ett intresse för poli- tiska frågor i närområdet och är intresserade av politiska frågor på nationell nivå. Intresset för politiska frågor och samhälls- Ungas delaktighet och inflytande frågor är något lägre i än i majoriteten av de andra länder som ingick i undersökningen.14 Ungas attityder till demokratin Ett påstående som har förts fram i samhällsdebatten är att unga har en lägre tilltro till demokratin som sådan och en sämre förstå- else för hur demokratin fungerar än tidigare generationer. De återkommande World Value Survey-undersökningarna ger delvis stöd för detta påstående. Enligt undersökning uppger drygt var tionde person att de skulle kunna sälja sin röst i utbyte mot pengar eller en gåva. Studien visar även att den andel unga som är missnöjda med demokratin har ökat sedan år 2000.15 Undersökningen har dock kritiserats för att den baseras på ett begränsat urval. Dess resultat står dessutom i motsats till flera andra mer omfattande studier.16 Av resultatet i den ovan nämnda framgår det att av fjortonåringarna i håller med om att människor ska ha rätt att fritt uttrycka sina åsikter och att alla medborgare ska ha rätt att fritt utse sina ledare och kunna protestera om en lag är orättvis.17 I en under- sökning av Forum för levande historia om grund- och gymnasie- levers attityder till varandra och till samhället i stort, som genom- fördes 2009 och 2013, uttrycker också en stor majoritet av de till- frågade ett starkt stöd för demokratins grundläggande principer. Det finns således inget som otvivelaktigt tyder på att stödet för demokratin har försvagats över tid.18 MUCF:s attitydundersökningar visar också att demokratins grundläggande principer har ett starkt stöd bland unga . Det finns dock vissa ungdomsgrupper som uppvisar ett lägre förtroende för demokratin. Det gäller framför allt unga som uppger att deras föräldrar är arbetslösa, sjukskrivna eller har en lägre utbildning, samt i viss mån även unga som är utrikes födda eller vars båda för- äldrar är utrikes födda. 14Skolverket, 2010a. 15Lindberg & , 2012. 16Ungdomsstyrelsen, 2013b, s. 141 ff. 17Skolverket, 2010a. 18Forum för levande historia, 2014. Ungas delaktighet och inflytande dessa grupper anser att ett politiskt system med en stark ledare är ett bra eller ganska bra förslag.19 Överlag har unga ett starkt förtroende för de politiska institu- tionerna, de politiska partierna, fullmäktigeförsamlingarna samt riks- dagen och regeringen. Förtroende för dessa institutioner är enligt högre i än i de flesta andra länder.20 Enligt andra undersökningar, såsom den återkommande valundersökningen och SOM-undersökningarna, har förtroendet för de politiska insti- tutionerna bland unga stärkts .