sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — För att dessa instrument ska vara effektiva krävs att finansieringen är tillräckligt stor. Tävlingarna behöver ha stora prissummor för att skapa intresse och även crowd-sourcing behöver resurser för att fungera. Vi räknar med att kostnaderna för dessa två insatser behöver ligga på . 7.6Förslag i kapitel 5 ”Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation” 7.6.1Ökad konkurrensutsättning av universitets- och högskoleforskning Vi hävdar universitet och högskolor i internationell toppklass är av- görande för den framtida svenska konkurrenskraften. Vägen dit är enligt vår uppfattning en ökad konkurrensutsättning av basanslagen. Samverkan med näringslivet bör också få ett betydligt större genom- slag i anslagstilldelningen än . Vi presenterar några riktlinjer för hur konkurrensutsättningen bör utformas. Men denna utformning bör utredas i detalj. Kostnaden för utredningen uppskattas till mel- lan 5 och . 7.6.2Ställ krav på ledarskapet inom akademin Vi kan inte förutse några statsfinansiella konsekvenser av detta för- slag. Vi har skrivit att det bör övervägas om inte forskningsfinansieringen bör konsolideras på ett likartat sätt som i . i förlängningen bör detta leda till lägre administrativa kostnader för staten. 7.6.4Stöd till rekrytering av ledande forskare För att svenska universitet ska kunna hålla internationell toppklass krävs att de har tillräckliga resurser för att kunna rekrytera interna- tionellt ledande forskare. Vi menar därför att den satsning som nyli- gen genomförts bör fortsätta. beräknades kostnaden för att stimulera dessa rekryteringar till 250 miljoner kronor.6 Ett årligt an- slag på anser vi vara motiverat. 7.7Möjliga insatser för digital kompetens Detta område har vi lyft för att vi anser att det är avgörande för svensk framtida konkurrenskraft. Enligt ett färskt regeringsbeslut ska grundskoleelever ha rätt till 200 timmars teknikundervisning. Det är positivt men enligt vår bedömning långt ifrån tillräckligt. bidrar företag och entreprenörer på olika ad hoc mässiga sätt för att lindra kompetensbristen inom bl a programmering. Intiativen är lov- värda men det är varken långsiktigt hållbart eller trovärdigt för att möta det framtida kompetensbehovet. För att öka incitamenten för näringslivets eller andra aktörers medverkan i kompetenshöjande åt- gärder föreslår vi att regeringen matchar privat pengar med offent- liga upp till ett belopp om . Upplägget kan motsvara det som tidigare skett vad gäller Tekniksprånget där IVA varit intermediär. 6 Regeringsbeslut U2013/1699/F. 7.7.1Uppdrag om vidareutbildning och löpande kompetensutveckling för högutbildade Konsekvenserna av detta förslag är svåra att överblicka innan refor- men utformas i detalj. Det finns cirka 2 000 000 i arbetskraften som genomgått högskoleutbildning.7 Om alla dessa skulle vidareut- bildas var femte år skulle det innebära omkring 400 000 personer i vi- dareutbildning , vilket skulle vara ohanterligt. Vi menar därför att arbetsgivararna och/elle de anställda delvis måste finansiera denna vidareutbildning. Med ett antagande om att en femtedel av målgrup- pen skulle vara intresserade innebär det cirka 80 000 vuxenstude- rande . Genomsnittskostnaden för en student på högskolan ligger på per år.8 Vi räknar med att dessa stu- denters utbildningstid motsvarar ungefär en tiondel av ett helt stu- dieår vilket då skulle innebära en kostnad på . Den totala årliga kostnaden blir därmed cirka 640 miljoner kro- nor. Med en subventionsgrad på uppgår statens kostna- der till . 7.7.2Bredda samverkan kring samhällsutmaningar Vi räknar inte med att detta förslag ska ge upphov till ökade statliga kostnader. Vi föreslår att högskolor och universitet själva ska få besluta om sin policy för intellektuella äganderättigheter. Det bör inte ge några ef- fekter på statens finanser. 7 /sv_/Hitta-statistik/Temaomraden/Jamstalldhet/Fordjupningar/I-och-utanfor- arbetskraften/Anknytningsgrad/ Sysselsatta-2064-ar-efter-anknytningsgrad-till-arbetsmarknaden-och-utbildningsniva-2015/ 8 /sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Utbildning-och-forskning/ Befolkningens-utbildning/Kostnader-for-utbildningsvasendet/9905/9912/ Behallare-for-Press/395391/ 7.7.4Skapa förutsättningar för sekretesshantering Frågan bör utredas. Kostnaden för detta uppskattar vi till . 7.7.5Ökad rörlighet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor genom ändrade meriteringsgrunder Förslaget förväntas inte ge några statsfinansiella konsekvenser. Vi menar att om samverkan med näringslivet får en större inverkan på den konkurrensutsatta delen av basanslagen kommer det att sti- mulera till bättre och tätare kontaktytor med näringslivet och möj- lighet att utveckla ”mini-kluster”. Några ytterligare statliga medel behöver alltså inte tillföras. 7.7.7Öppna innovationsrådgivningen i tidiga skeden Möjligheterna för att öppna upp de akademiska innovationsstöd- jande systemen för fristående aktörer behöver ses över. Kostnaden för att utreda detta beräknas till . 7.7.8Erbjud operativt stöd för användning av fysisk infrastruktur Vi gör bedömning att kostnaden för detta bör rymmas inom ramen för det utökade anslag till och som aviserats i den se- naste budgetpropositionen. 7.7.9Stöd små och medelstora företag i intrångsprocesser avseende immateriella rättigheter I har staten investerat cirka 100 miljarder i ett statligt pa- tentbolag för att hantera dessa frågor. Men det finns också andra lös- ningar. Vi förordar att en utredning tillsätts vilket bör kosta 5–10 mil- joner kronor. Den snabbare hanteringen av ansökningar bör kunna lösas inom or- dinarie anslag. 7.8Förslag i kapitel 6 ”Hur främja den entreprenöriella dynamiken?” 7.8.1Ge ett tydligt samordningsansvar till för företagsfrämjande insatser Vi menar att tillväxtpolitiken måste samordnas i högre utsträckning än för att undvika överlappningar. Inspiration finns att hämta i arbetet med Team , men alla främjarinsatser som syftar till tillväxt, innovation och internationalisering behöver samordnas. Vi menar att detta inte behöver leda till högre statsfinansiella kostnader. 7.8.2Förutsättningarna för regionalt genomförande av nationella uppdrag måste tydliggöras Många uppdrag kan med fördel delegeras ned till regionalt tillväxtan- svariga aktörer. Men en förutsättning för det är att det säkerställs att de regionalt tillväxtansvariga har tillräckliga resurser för att både ge- nomföra och avrapportera uppdragen. Vi ser inte att förslaget ska ha några effekter på statens kostnader. Uppföljningsbara mål är ett avgörande verktyg för att få till en läran- deprocess inom främjarpolitiken. Vi menar att Tillväxtanalys bör få ett uppdrag att stödja främjarmyndigheterna i formuleringen av dessa mål. Kostnaden för detta uppskattar vi till . 7.8.4Utveckla samhällsekonomiska kalkyler för främjandeinsatser Samhällsekonomiska kalkyler över främjarinsatser måste enligt vår uppfattning börja användas som ett redskap för utvärdering. Sanno- likt går det inte att genomföra kalkyler inom samtliga områden, men i de flesta fall bör det vara möjligt. Därför är det viktigt att utreda inom vilka områden som dessa kalkyler är genomförbara men också föreslå alternativa sätt att väga olika insatser mot varandra inom de områden där de samhällsekonomiska kalkylerna inte ger någon säker vägledning. Kostnaden för en sådan utredning uppskattar vi till . 7.8.5Förstärk och renodla utvärderingsrollen för relevant myndighet Vi menar att effektutvärderingar av främjarinsatser ska genomföras av en fristående myndighet till exempel Tillväxtanalys. Finansie- ringen av detta bör genom renodling av uppdraget kunna hanteras inom nuvarande anslag. 7.8.6Konsolidera stöden till färre men mer omfattande program och insatser I förlängning bör detta förslag leda till kostnadsbesparingar för sta- ten, men det är svårt att ha någon uppfattning om hur stora bespa- ringarna kan tänkas bli. Vi menar att utvecklingen mot mer enklare digital rådgivning kan finansieras genom att den sker i takt med en neddragning av den fysiska rådgivningen. 7.8.8Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällsutmaningar och stimulera innovation Konsekvensanalysen av detta förslag finns beskrivet i avsnitt 7.5 7.8.9Introducera ett efterfrågedrivet upphandlingsprogram som bidrar till kommersialisering av ny kunskap Finansieringen av detta ska ske från genom de dryga som svenska myndigheter och offentliga forskningsstiftelser använde för att finansiera FoU i andra organisationer. I ett första steg kan av dessa medel ()avsät- tas för detta ändamål. 7.8.10Låt ha en stödfunktion gentemot andra myndigheter och upphandlare För att få fler innovationsinriktade upphandlingar krävs att kommu- ner och mindre myndigheter får stöd för att genomföra dessa. Upp- handlingsmyndigheten kan här få en central roll. Vi anser att 10 mil- joner kronor ska avsättas i ett pilotprojekt för att erbjuda denna typ av stöd. 7.8.11Fortsätt fokuseringen av statens finansieringsinsatser till tidiga skeden Förslaget bör inte innebära några ökade kostnader för staten, utan det handlar om att styra om befintligt kapital. Det kan bland annat göras genom en tydligare reglering av insatser inom både riskkapital och lånefinansiering. 7.8.12Redovisa främjandeinsatserna på ett transparent sätt Med de förslag vi lämnar, där får ett övergri- pande ansvar för samtliga tillväxtfrämjande insatser och målformule- ringarna förtydligats som en oberoende utvärderingsmyn- dighet analyserar olika insatser, kommer det att bli betydligt enklare att redovisa främjandeinsatserna på ett sammanhållet och tydligt. Vi ser därför inget behov av att någon särskild finansiering av denna insats. De flesta av de förslag vi lämnar kommer att behöva ytterligare be- redning och några fall föreslår vi ytterligare utredning. Dimensionen på en del av de frågeställningar som finns i direktivet (t ex hällsutma- ningar) har inte möjliggjort annat än en kombination av mer detalje- rade förslag och sådant som bör beredas vidare. Följaktligen innebär inte våra förslag i dessa fall någon större statsfinansiell belastning. Tillsammans landar finansieringsbehovet på . Vi uppskattar att förslagen kan finansieras genom den effektivisering av främjarsystemet som vi föreslår. Med bättre effektutvärderingar, skarpare målformuleringar och tydligare styrning bör staten kunna spara stora belopp inom främjar systemet. Vi har också lyft proble- men med en icke-fungerande bostadsmarknad pga. en rad olika om- ständigheter (se kapitel 2). Detta har bäring på entreprenörskapets förutsättningar i särskilt storstäderna. Ett skäl till problemen på bo- stadsmarknaden är ränteavdragen. Vi förordar en gradvis nertrapp- ning av dessa vilket mer än väl skulle frigöra medel för att finansiera våra förslag. Acemoglu, , och (2003), ”Distance to Frontier, Selection and Growth”. ropean , 1(2), 630–638. Acemoglu, D., , J., and T. Verdier (2012), ”Can’t we all be more like Scandinavians?” MIT Working Paper, , . Acs, ., . Audretsch, och (2004), ”The Missing Link: The Knowledge Filter and Entrepreneurship in Endogenous Growth”. CEPR Discussion Paper 4783. Acs, ., , . Audretsch, och (2009), ”The Knowledge Spillover Theory of Entrepre- neurship”. Small Business Economics 32(1), 15–30. Acs, . och . Audretsch (1987), ”Innovation in Large and ”. Economics Letters 23(1), 109–112. Acs, . och . Audretsch (1990), Innovation and . , MA: . Aghion, och (1992), ”A Model of Growth through Creative Destruction”. Econometrica 60(2), 323–351. Aghion, och (1998), Endogenous Growth Theory. , MA: . Aghion, , and (2008). The economics of growth. MIT press, 2008. Aghion, , , och (2004), ”Entry and Productivity Growth: ”. mic Association 2(1), 265–276. Aghion, , , , och (2006), ”The Effects of Entry on Incumbent Innovation and Productivity”. NBER Working Paper nr 12027. , MA: . Aghion, P, Akcigit, U. och P. Howitt, (2013) ”What Do We Learn from Schumpeterian Growth Theory?” NBER Working Paper 18824, NBER, Ma. , , , , , , (2008), Producti- vity and international trade: Firm level evidence from a small open economy, Review of world economics, 144, 774–801. , M. and Klepper, S. (2013). Characteristics and Perfor- mance of in , Industrial and Corporate Change, 22, 245–280. , M., , J., & , J. (2016). How Local are Spatial Density Externalities? - Neighborhood Effects in Agglo- meration Economies. Regional Studies, 50(6), 1082–1095. doi:10.1080/00343404.2014.968119. , M., & , J. (2016). Local entrepreneurship clusters in cities. , 16(1), 39–66. doi:10.1093/jeg/lbu049. Arrow, K., (1962), ‘Economic Welfare and the Allocation of Re- sources for Invention’. In , R. ), The Rate and Direc- tion of Inventive Activity, , NJ: . Audretsch, . och Keilbach, (2004), Entrepreneurship Capital and Economic Performance, Regional Studies, 38, 949– 959. , . och (1999), ”Entry, Innovation and Firm Growth”. I . Acs, red., Im- portant? Their Role and Impact. Bastani, och (2014), ”Bunching and Non- Bunching at Kink Points of the Swedish Tax Schedule”. , 109, 36–49. , och , (1995), Företagsstödet Vad kostar det egentligen? DS 1995:14, . (2002), The Free-Market Innovation : Analyzing the Growth Miracle of Capitalism. och Ox- ford: . (2010), The Microtheory of Innovative Entre- preneurship. , NJ: . , , och (2005), ”SMEs, Growth, and Poverty: Cross-Country Evidence”. NBER Working Paper nr 11224. , MA: . , (2012), – Sourcing Strategy, Financing and Relation to Trade. , och (2003), ”Empirical Models of Entry and Market Structure”. I och , red., Handbook of : North . Block, Joern Hendrich, A. och (2009), ”What Turn Knowledge Into Growth? The Role of Entrepre- neurship and Knowledge Spillovers”., Research Paper ERS -2009-049, Braunerhjelm, (2011), ”Entrepreneurship, Innovation and Economic Growth. Interdependencies, irregularities and regula- rities”, in Audretsch, D., , O. and Heilbach, P. ), Handbook of Innovation and Entrepreneurship, . Braunerhjelm, ; , och , (2012). ”Ett ramverk för innovationspolitiken”, Samhällsförlaget. , Bo (2007), ”: A Survey of the Litera- ture from a Schumpeterian Perspective”. I och , red., to Neo-Schumpeterian Economics. Cheltenham, UK och Northamption, MA: . , och (1992), ”Schumpeterian Growth and International Business Cycles”. American Econo- mic Review 82(2), 409–414. Chetty, , , och (2011), Adjustment Costs, Firm Responses, and Micro vs. Macro Labor Supply Elasticities: Evidence from . Quar- terly , 126, 749–804. , Hyunbae, Jung-Wook , och (2007), ”Creative Destruction and Firm-Specific Performance Heterogeneity”. NBER Working Paper nr 13011. , MA: . , C. Haskel, J. Jona-Lasinio, C. Lommi, M (2012), Intan- gible Capital and Growth in Advanced Economies –Measure- ment Methods and Comarable Results, 6733. Dosi, och , (2014), The Role of Intellectual Property Rights in the Development Process, with Some Les- sons from Developed Countries: An Introduction, i M. Cimoli,G. Dosi, K. Maskus, R. Okediji, J. , and J. Stiglitz (red. ), Intellectual Property Rights and Development, , . Durnev, A., Morck, R. and Yeung, B., (2004), ‘Value-enhancing Ca- pital Budgeting and Firm-Specifik Stock Return Variation’. Jour- nal of Finance, 59, 65–105. , (2005), ”Systems of Innovation: Perspectives and Challenges”. I , och , red., Handbook of Innovation, : . , (1991), ”Modeling the Experimentally Organized Economy – in an Empirical Micro-Macro Model of Endogenous Economic Growth”. 16 (1–2), 153–182. , (2007), Entreprenörens roll i tillväxtteorin. En doktrinhistorik översikt. : (). Etskowitz, (1998), The norms of entrepreneurial science: cognitive effects of the new university–industry linkages, Research Policy, 27, 823–833. , M., (1994), The Geography of Innovations, and : Kluwer Academic Publishers. Feldstein, , 1999, Tax Avoidance and the Deadweight Loss of the Income Tax, , 81, 674–680. , C., 1995, in Histori- cal Perspective , C., 1995, ”ovation in Historical Perspective,” mics, No. 19, pp. 5–24., , 19, 5–24. , och (2004), ”Effects of New Busi- ness Formation on Regional Development over Time”. Regional Studies 38(8), 961–975. , F., (1945), ‘The Use of Knowledge in Society’. Ameri- can , 35, 519–530. , V. and Thisse, J.-F. (eds.) (2004). Handbook of Regio- nal and , : . , (1995a), ”R&D-Based Models of Economic Growth”. 103(4), 759–784. , (1995b), ”Time Series Test of Endogenous Growth Models”. 110(2), 495–525. Howitt (2007) Kirzner, I., (1997), ‘Entrepreneurial Discovery and the Comeptitive Market Process: An Austrian Approach’. , 35, 60–85 Klapper, , . och (2010), ”Entrepreneurship and Firm Formation Across Countries”. I och , red., International Differen- ces in Entrepreneurship. Kleven, och (2011), Estimating Taxable In- come Responses Using Danish Tax Reforms, Working Paper, och . Knight, F., (1921), Risk, Uncertainty and Profit. (2013), Konkurrensen i , . Laffont, och , (1993), A Theory of Incentives in Procurement and Regulation. , MA: . , och (1992), ”A Sensitivity Analysis of Cross-Country Growth Regressions”. American Economic Re- view 82(4), 942–963. (1988), ”On the Mechanics of Economic Develop- ment”. 22(1), 3–42. , B-Å., (1992), : Towards a Theory of Innovation and Interactive Learning. : Pinter Publishers. Mazzucato, (2013), The , Anthem Press, and 2013 Menger, (1981 [1871]), Principles of Economics (). in Economic Theory. : University Press. Michelacci, (2003), ”Low Returns in R&D to the Lack of Entrepreneurial Skills”. 113, 207–225. , och (1982), An Evolutionary The- ory of Economic Change. Nordhaus, (2004), Schumpeterian Profits in the American Economy: Theory and measurement, NBER Working Paper No. 10433, , Ma. , 2015a, The future of productivity, DSTI/IND1, , . , 2015b, The future of productivity, DSTI/IND1/ANN1, , . , 2015c, The future of productivity, DSTI/IND/ANN2, , . 2015d, Dynemp v.2 progress report: Cross-country evi- dence on start-up dynamics, DSTI/IND(2015)5, , . Polanyi, M., (1966), The Tacit Dimension. Rebelo, , (1991), ‘Long-Run Policy Analysis and Long-Run Growth’. , 99, 500–521. Regeringen (2014), Förbättrat klimat för entreprenörskap ocj inno- vativt företagande, Dir. 2014:46, beslut vid regeringssamman- träde . Regeringen (2015), Utveckling av innovations- och entreprenör- skapsklimatet, Dir. 2015:10, beslut vid regeringssammanträde (1986), ”Increasing Returns and Economic Growth”. 94(5), 1002–1037. Romer, (1990), ”Endogenous Technical Change”. 98(5), S71–S102. Saez, (2010), ”Do Taxpayers at Kink Points?”. : Economic Policy 2, 180–212). (1934 [1911]), The Theory of Economic Development. , MA: . (1942), Capitalism, Socialism and Demo- cracy. Scotscmer, , 2004, Innovation and Incentives, , Segerstrom, (1991), ”Innovation, Imitation and Economic Growth” 99(4), 190–207. Segerstrom, (1995), ”A Quality Ladders Growth Model with Decreasing Returns to R&D”. Mimeo, State Univer- sity. East , MI. Shepard, , , och , , (2009), Moving Forward: the Finacial and Emotional Costs of Business Failure, , 24, 134–148. (1956), ”A Contribution to the Theory of Econo- mic Growth”. 70(1), 65–94. (1957), ”Technical Change and the Function”. Review of Economics and Statistics 39(3), 312–320. Stiglitz, J., 2014, Leaders and followers: Perspectives on the Nordic model and the economics of innovation, NBER Working Paper 20493, Ma: , (2016), Det svenska innovations- och företagsstö- det, underlagsrapport till . Teece, D., (1968), ‘Profiting From Technological Innovation: Impli- cations For Integration, Collaboration, Licensing and Public Po- licy’. Research Policy, 15, 285-305. Temple, , (1999), The New Growth Evidence, nomic Literature, Vol. XXXVII, 112–156 Tillväxtanalys (2014), Utvärdering av statligt finansierad företags- rådgivning , Rapport 2014:08, Tillväxtanalys. Tillväxtanalys (2015) Tillväxt genom stöd. En bok om statligt stöd till näringslivet. Thurik, A. (1999), ”Entrepreneurship, Industrial Transforma- tion and Growth”. I , red., The Sources of Entre- preneurial Activity. , CT: JAI Press. Wennekers, och A. (1999), ”Linking Entrepre- neurship and Economic Growth”. Small Business Economics 13(1), 27–55. , (1984), ”in Alternative Technological Regimes”. ganization 5(3–4), 287–320. , (2016), The place of entrepreneurship in ‘‘The Economics that Might ’’, Small Business Economics, 47, 15–34. Acemouglu , , (1998), Why Do New Technology Comple- ment Skills? Directed Technical Change and Wage Inequality, , 113, 1055-1089 Acemouglu, och , (2015), Bet- ween Man and : Implications of Technology for Growth, uppsats, december. Aghion, (2016), Rethinking Growth Theory and Policy: The Schumpeterian Perspective, Lecture (/web/2016__Aghion.aspx). (2014), Personaloptioner och innovationskraft, Stockhol, Alstadsaeter och (2012). ”3:12-reglerna har blivit för generösa och används för skatteplanering” Ekonomisk Debatt, 40, 5–12. Alstadsaeter m.fl. (2015). ”Patent Boxes Design, Patents Location and Local R&D”. Taxation Papers, Working papers 57 2015, European Commission. , , , och , the financial crisis and stabilisation policies. Challenges for the future, Underlagsrapport 36, . , och , Per (2008), Globalisering, arbets- kraftens rörlighet och produktivitet, Underlagsrapport 23, , , , , och , (2012) som kunskapsnation – klarar sig näringslivet utan storföreta- gen?, Entreprenörskapsforum, . , , och (2012), ”Entrepreneurs, Creative Destruction and Production. Entry by Type, Sector and Sequence”. Policy, 1, 125-146. Ardagna, S. and Lusardi, A., (2009), ‘Heterogeneity in the Effect of Regulation on Entrepreneurship and Entry Size’, NBER WP 15510, NBER, , Ma. , , , och , , 2016, The risk of Automation for in Countries: A Comparative Analysis, Social, Employment and Migration Workin Pa- pers No. 189, , . Asoni, och , (2009) : Taxation and the Qua- lity and Quantity of Entrepreneurship, IFN Working Paper, No. Auerbach, A. J., (2002), ”Taxation and Corporate Financial Policy”. I . Auerbach och Marting S. Fieldstein, red., Handbook of Public Economics, Vol. Autor, , (2014), Polanyi’s Paradox and the Shape of Employ- ment Growth, , . Autor, (2015), Why Are There Still So Many ? The History and the Future of Workplace Automation, , 29, 3–30. Autor, D., , och , G., 2016, ”The Shock: Learning from labour market adjustment to large changes in trade”, NBER Working Paper 21906. , (2013). Upphandling och kundval av välfärdstjäns- ter. Entreprenörskapsforum, Fores, Leading Healthcare. Bloom, N. M. Schankerman and J. (2013). ”Identifying technology spillovers and product market rivalry”, Econome- trica, vol. och (2012). ”Employee Compensation in Entre- preneurial Companies” IFN Working Paper, No 922. , (2015), Produktivitetstillväxt – hot och möjligheter, Ekonomisk debatt, nr 5, 2015, årgång 43. Bessen,2015, ”Toil and Technology,” Finance & Develop- ment. 52, on line version. , 2015, Launching a New Digital Agenda, . Bovenberg, A. , och (2012) Efficient Redistribution of Lifetime Income through Welfare Accounts, FISCAL STUDIES, vol. 33, no. 1, 1–37. Braunerhjelm, (2000). Knowledge Capital and the ”New Economy”, Kluwer academic publisher, . Braunerhjelm, , , och , , (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga – svensk ekonomi i en globaliserad värld, Slutrapport . Braunerhjelm, ; , och , (2012). ”Ett ramverk för innovationspolitiken”, Samhällsförlaget. Braunerhjelm, och , (2013), Entrepre- neurship, Institutions and Economic Dynamism: Lessons from a Comparison of the and , Industrial and Corporate Change, 22, 107–130. Braunerhjelm, och , (2014), Taxes, Tax Admi- nistrative Burdens and Formation, Kyklos, 67, 1–11. Braunerhjelm, och , (2015), An Innova- tion Policy Framework Bridging the Gap between , i Audretsch, and Link, A (red. ), Essays in Public Sector Entrepreneurship, kommande. Braunerhjelm, , och , Per (2015), Labour as a knowledge – How increased mobility influences entre- preneurship, , forthcoming, accepterad och publicerad online. Braunerhjelm, , 2016 Entreprenörskap, arbetsmarknad och arbetskraftsefterfrågan, Underlagsrapport till analysgruppen Arbetet , . Braunerhjelm, , och , Per. (2016), Does Labour Mobility ? Evidence from , uppsats, .