sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — kan perenna grödor vara effektiva för att lagra in mer kol. Det krävs fortsatt forskning kring dessa metoder. Det kan handla om hur ökade arealer för vall kan Kompletterande åtgärder i utvecklingen mot netto-noll och netto-negativa utsläpp nyttiggöras i djurhållning eller produktion av biogas eller hur od- lingsmetoder som ger bättre inlagring av kol i mineraljordar kan utvecklas och tillämpas. Flera av åtgärderna har dock svagheten att beständigheten inte kan garanteras – ändrad markanvändning kan ändra en sänka till en källa. Parallellt behövs bättre kunskap om lämpliga styrmedel för att kunna främja ett klimatvänligt jordbruk som konkurrensförmågan för svensk livsmedelsproduk- tion kan utvecklas. 9.2Bio-CCS och CCU (Carbon Capture and Utilisation) Koldioxidavskiljning och lagring1 är ett resultat av ett flertal tekno- logier i samverkan, där syftet är att undvika utsläpp av koldioxid till atmosfären genom att lagra gasen permanent och under högt tryck, i djupa formationer i berggrunden. Den internationella beteckningen för bio-CCS är Bio-Energy with Carbon Capture and Storage (BECCS). I har CCS- tekniken främst diskuterats som en åtgärd för att minska utsläppen från järn- och stålindustrin, cementindustrin och raffinaderier. Mycket talar för att en satsning på utveckling av CCS-tekniken behöver ske. Att det finnsstora punktkällor bidrar till att hålla nere kost- naderna för CCS. Den svenska utsläppsstatistiken visar att utsläppen från punkt- källor om koldioxid uppgår till sammanlagt knappt fossil och nära biogen koldioxid. Av de biogena utsläppen kommer ca från massa- och pappersbruk. En bedömning utifrån dagens situation är att det finns stora möjligheter att även inkludera biogena utsläpp i en CCS-strategi. Det förutsätter dock att det skapas incitament för de framtida producenterna av biogena utsläpp, för att de aktivt ska med- verka. talas det om möjligheten att använda den infångade kol- dioxiden som en insatsvara i andra industriella eller biologiska pro- cesser, Carbon Capture and Utilisation (CCU). Tanken är att åter- skapa organiska molekyler med hjälp av energi för vidare använd- 1 Från engelskan Carbon Capture and Storage, CCS. Kompletterande åtgärder i utvecklingen mot netto-noll och netto-negativa utsläpp ning i den kemiska industrin. Infångad koldioxid kan även använ- das i odlingar i växthus eller i vid odling av mikroalger. Tillämp- ningar som inte ger beständiga material kan inte användas för att åstadkomma negativa utsläpp men kan, om energikällan är fossilfri, bidra till substitution av fossila insatsvaror i olika tillämpningar. På forskningsstadiet finns processer som syftar till att binda kol- dioxid i mineraler. Genom en reaktion med vissa silikatmineraler skulle koldioxiden kunna bindas i ett fast material med lång bestän- dighet som kan bidra till ”negativa utsläpp”. Sådana material skulle kunna användas som byggmaterial. Ett problem med denna process är att den bedöms gå för långsamt. Vill man accelerera processen krävs högt tryck och värme, som kostar energi. 9.3Åtgärder i andra länder Det gap som föreligger mellan ambitionsnivå om att begränsa medeltemperaturökningen till väl under två grader samt sträva efter att begränsa temperaturökningen till 1,5 grad och de nationella klimatplanerna under avtalet är omfattande. Betydande ambitionshöjningar kommer alltså krävas från alla parter i den fort- satta processen. Internationellt samarbete kommer att ha stor be- tydelse för möjligheten att höja ambitionen och genomföra länder- nas klimatplaner. Ett flertal institutionella arrangemang finns på plats och nya meka- nismer under Klimatkonventionen är under utveckling, se kapitel 3. kan fortsätta att vara en internationell förebild genom sitt nationella klimatarbete och genom att bidra till finansiering av utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Stödet kan ha många olika former, t.ex. lån, gåvomedel, garan- tier eller tillhandahållande av tekniska lösningar och expertis, så länge som man kan hänföra stödet till klimatnytta och att hållbar utveckling främjas. Grundläggande förutsättningar för att åtgärder i andra länder ska vara del av ett svenskt mål till 2045 är att det går att verifiera utsläppsminskningarna och att dubbelräkning inte sker. Det innebär vidare att utsläppsminskningar som härrör från Sve- riges bidrag till FN:s gröna klimatfond potentiellt sett skulle kunna vara del av målet under dessa förutsättningar. Detta är beroende av att det framtida regelverket tillåter det. Kompletterande åtgärder i utvecklingen mot netto-noll och netto-negativa utsläpp inte räknas både som klimatfinansiering och som investering för att erhålla reduktionsenheter, eftersom det skulle kunna anses vara en dubbelräkning Det är även möjligt att koppla åtgärder i andra länder till andra målsättningar inom klimatpolitiken, exempelvis att sprida kunskap om effektiva styrmedel, främja svensk miljöteknik eller stödja forsk- ning och innovation. Kapacitetsuppbyggande insatser och spridning av goda exempel gällande styrmedel är nödvändiga för att utveck- lingsländer ska kunna skapa effektiva energisystem som det skapar förutsättningar för teknikexport från länder som . Åtgärder i andra länder kan därför, rätt inriktade, främja svensk teknikexport och tjänsteexport, som nätverk och kontak- ter byggs upp. 10Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export 10.1Förbättrad uppföljning av utsläpp kopplade till import och export Statistiken över de konsumtionsbaserade utsläppen av växt- husgaser utgör ett viktigt komplement till den officiella sta- tistiken över de nationella utsläppen av växthusgaser som rapporteras till UNFCCC. Uppföljningen av växthusgasutsläpp kopplade till import och export kan förbättras genom fördjupade analyser inom om- råden med särskilt stor klimatpåverkan samt genom använd- ning av fler indikatorer. I enlighet med generationsmålet och miljömålet om Begrän- sad klimatpåverkan kommer behöva överväga att vidta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser kopplat till konsumtion Förbättrad uppföljning av växthusgaser kopplade till import och export Beredningen framhåller betydelsen av förbättrad uppföljning av växthusgaser kopplade till import och export genom användning av fler indikatorer samt fördjupade analyser inom områden där det föreligger särskilt stor klimatpåverkan. Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export Statistiken över växthusgasutsläpp kopplade till slutlig använd- ning är ett komplement till den officiella statistiken över de territo- riella utsläppen från och utgör ett viktigt kunskapsunderlag i relation till generationsmålet eftersom den ger en bild av hur de konsumtionsbaserade utsläppen utvecklas. Det är därför viktigt att ansvariga myndigheter även fortsätt- ningsvis utvecklar statistiken och kunskapen på området. Statisti- ken över utsläpp kopplade till slutlig användning är dock behäftad med metodologiska svårigheter och osäkerhet, främst avseende utsläppen av växthusgaser i andra länder. Därför ska utsläpps- siffrorna ses som indikationer på storleksordningar och riktning på utvecklingen . Statistik över konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser har publicerats av och , och arbetet med statistiken är kopplat till generationsmålet. Vidareutveckling och uppföljning av växthusgasutsläpp kopp- lade till import och export avseende metoder och data är en uppgift för de ansvariga myndigheterna. En viktig del av en förbättrad uppföljning kan vara fördjupade analyser (så kallade hot-spot-analyser) inom de områden där växt- husgasutsläpp kopplade till import och export har särskilt stor kli- matpåverkan. Ytterligare ett perspektiv i sådana fördjupade studier är att se vilka varor och tjänster som konsumeras i som har störst klimatpåverkan i andra länder. Ett annat område med relevans är att förstå hur som land bidrar till global klimatnytta eller skadlig klimatpåverkan. Exempel kan vara export av el, raffinaderiprodukter, stål, produkter från skogen, miljöteknik, livsmedel samt internationella transporter. använder indikatorer för att följa utsläppen kopplade till inhemsk slutlig användning i . Indikatorerna som redovisas är utsläpp av växthusgaser i och andra länder från total slutlig användning, samt konsumtionsbaserade utsläpp per person och år. Syftet är att följa utvecklingen . För att förbättra uppföljningen kopplat till import och export kan även fler indikatorer följas upp, exempelvis indikatorer inom områden där hushållens konsumtion har stor klimatpåverkan i andra länder. Att mäta den globala klimatnyttan av svensk export är också be- häftat med metodologiska svårigheter, bland annat avseende den import som sker av insatsvaror för produktion som är avsedda för Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export export samt antaganden om alternativvaran som svensk export er- sätter. Däremot kan det vara möjligt att exempelvis utveckla indi- katorer för eller prestandajämförelser (benchmarking) inom vissa branscher. Exempelvis kan emissionsfaktorer för olika produkt- grupper (växthusgasutsläpp per kg produkt) analyseras och jämfö- ras med andra länder. De ansvariga myndigheterna kan få i uppgift att ytterligare utveckla kunskapen avseende växthusgasutsläpp kopplade till export samt, om möjligt, global klimatnytta från svensk export. kan även fortsättningsvis stödja forskning på området samt bidra till det internationella samarbetet inom , och för att utveckla metoder och data avseende växthusgasut- släpp kopplat till slutlig användning. Förbättrad uppföljning av växthusgasutsläpp kopplade till import och export i form av fördjupade analyser och fler indikatorer kan utgöra ett kunskapsunderlag för varje regering att prioritera sin klimatpolitiska inriktning. Det kan även hjälpa medborgare och offentliga aktörer som vill konsumera hållbart, exempelvis vid val av resor, livsmedel eller vid offentlig upphandling. Det kan även hjälpa företag vid inköp av insatsvaror. Uppgiften att identifiera lämpliga områden, genomföra analyser samt kommunicera resultatet kan ges till ansvariga myndigheter genom särskilda regeringsuppdrag. Mål och åtgärder för att främja hållbar konsumtion och global klimatnytta Beredningen noterar att statistiken över de konsumtionsbaserade utsläppen fortsatt behöver utvecklas och kvalitetssäkras för att bli lika robust som statistiken över de territoriella utsläppen. Beredningen vill framhålla att generationsmålet och miljökvalitetsmålet om Begränsad klimatpåverkan visar en inriktning där klimatpåverkan i andra länder från konsumtion och användning i behöver minska. Dessa mål innebär också att klimatpolitiken i utformas på ett sådant sätt att de svenska utsläppen fortsätter att minska utan att produktion och utsläpp flyttas till andra länder. I betänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) har Miljömålsberedningen föreslagit att bör besluta om mellanliggande utsläppsminskningsmål för att fast- ställa målbanan till utsläppsminskningsmålet . Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export etappmål, exempelvis för vissa sektorer, mål som anger önskad effekt av ett styrmedel, mål för teknikutveckling eller övriga om- ställningsmål, kan däremot fattas av regeringen, i enlighet med den nuvarande huvudregeln inom miljömålssystemet. Beredningens bedömning är att det kan vara viktigt att främja hållbar konsumtion i och på så vis minska klimatpåverkan i andra länder, i enlighet med generationsmålet och målet om be- gränsad klimatpåverkan. Mot bakgrund av att utsläppen av växt- husgaser i andra länder är kopplade till konsumtion i , finns det anledning att överväga styrmedel, strategier och åtgärder för att tillgodose att utvecklingen är förenlig med generationsmålet. Även om rådigheten till stor är begränsad kan konkreta åtgärder vidtas för att minska utsläppen från sektorn. Svenska styrmedel och in- formationsinsatser kan få svenskarna att konsumera mindre av sär- skilt koldioxidintensiva produkter/tjänster som inte direkt går att substituera. Det kan också handla om att få svenskar att välja det miljövänligare alternativet när ett sådant finns, till exempel cellu- losafiber i stället för glasull eller elbil i stället för bensinbil. Beredningen noterar också att regeringens aviserade strategi för hållbar konsumtion i budgetpropositionen syftar till att främja mer hållbara konsumtionsmönster. I det här sammanhanget bör eventuella åtgärder och styrmedel för att främja hållbar kon- sumtion utformas av regeringen I enlighet med generationsmålet ska lösa de stora miljö- problemen nationellt utan att öka miljöpåverkan i andra länder. Strategiskt viktigt är därför att föra en politik som främjar utfasning av fossila bränslen samt utveckling av processteknik med näranoll- utsläpp inom industrin, på ett sätt som inte resulterar i att energi- intensiva industrier endast flyttar till andra länder. Beredningens bedömning är också att det är viktigt att tillvarata de möjligheter som föreligger med en omställning i enlighet med mål- sättningar. har goda möjligheter att bidra till global klimat- nytta genom en miljödriven näringslivsutveckling. Det långsiktiga klimatmålet i , generationsmålet och målsätt- ningar kan vara vägledande för att ta tillvara möjligheter och främja global klimatnytta. Beredningen föreslår inget utsläppsminskningsmål kopplat till konsumtion, men konstaterar att varje regering har möjligheter att besluta om och vidta åtgärder för att främja en hållbar konsumtion. Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export Generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer Generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället och lyder; ”att till nästa generation lämna över ett sam- hälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser”. har med generationsmålet åtagit sig att lösa de stora miljö- problemen i utan att öka den globala miljöpåverkan. Generationsmålet är ett inriktningsmål för miljöpolitiken. Målet ger vägledning om de värden som ska skyddas och den samhälls- omställning som krävs för att nå önskad miljökvalitet. För att nå målet krävs en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i in- ternationella sammanhang. Generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Enligt den sista strecksatsen i förteckningen över generationsmålsets innebörd anges att: ”Kon- sumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt.” Ur klimatsynpunkt är generations- målet särskilt betydelsefullt. Miljömålet Begränsad klimatpåverkan är preciserat genom ett temperaturmål och ett koncentrationsmål. Enligt defi- nition av målet ska halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Dessutom ska målet uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedels- produktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. anger också att tillsammans med andra länder har ett ansvar för att det globala målet kan uppnås.1 Generationsmålet kan tolkas som att bör minska utsläp- pen av växthusgaser nationellt, utan att bidra till ökad klimatpåver- kan i andra länder. Enligt är den höga och ökande konsumtionen ett av de största hindren för att vi till nästa generation ska kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser2. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2Naturvårdsverket (2012e), bilaga 9. Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export Utsläpp av växthusgaser till följd av total slutlig användning i Enligt den officiella statistiken som rapporteras till UNFCCC har utsläppen av växthusgaser i minskat mellan 1990–2014 och uppgick till koldioxidekviva- lenter, enligt . I den nationella totalen ingår däremot inte utsläpp från utrikes flyg och sjöfart, utsläpp/upptag från skog och mark, eller utsläpp som genereras i andra länder till följd av import till . Statistik från och visar att utsläpp av växthusgaser från inhemsk slutlig användning är be- tydligt högre än de totala territoriella utsläppen. I inhemsk slutlig användning ingår privat konsumtion, offentlig konsumtion och bruttoinvesteringar, och utsläppen som genereras därifrån kan för- enklat kallas för konsumtionsbaserade utsläpp. Konsumtionsbaserade utsläpp har uppgått till drygt koldioxidekvivalenter, vilket är nästan dubbelt så mycket som de territoriella utsläppen. Enligt Natur- vårdsverket och SCB finns det däremot stora osäkerheter i den absoluta nivån för de utsläpp som sker i andra länder, och statisti- ken över konsumtionsbaserade utsläpp bör därför tolkas som en utveckling och inte som en absolut nivå under enstaka år. Utsläpp i andra länder Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export Import till medför utsläpp av växthusgaser i andra länder, och andelen utsläpp i andra länder till följd av konsumtion och an- vändning i har ökat . Enligt en fallstudie från SCB uppstår den största andelen av koldioxidutsläp- pen från import till i , men en växande andel av utsläppen kan kopplas till utvecklingsländer3. Det konsumtionsbaserade utsläppsstatistiken kompletterar den officiella utsläppsstatistiken, som rapporteras i enlighet med inter- nationella överenskommelser. Alla länder som rapporterar till UNFCCC använder samma metod4 för bokföring av utsläpp och på så vis kan risken för dubbel bokföring av utsläpp undvikas. Ett flertal orsaker ligger bakom utvecklingen Det kan finnas flera orsaker till att de konsumtionsbaserade utsläppen har ökat i andra länder. Först och främst har utrikeshandel (import och export av varor och tjänster) med omvärlden ökat kraftigt . export av varor och tjänster har ökat från av BNP mellan1995 och 2015. har import av varor och tjänster ökat från av BNP. Utrikeshandel är positivt för ett litet och handelsberoende land som . Andra orsaker till att de konsumtionsbaserade utsläppen har ökat i andra länder kan vara att konsumtionen totalt sett har ökat, att befolkningen har ökat, samt att handeln har ökat med länder som har högre utsläppsintensitet än tidigare, exempelvis nya medlems- länder inom EU och med vissa utvecklingsländer. Hushållens konsumtion genererar betydande utsläpp av växthusgaser i och i andra länder Växthusgasutsläpp kopplade till hushållens konsumtion (från im- port och produktion i ) utgör en betydande andel av den inhemska slutliga användningen. Utsläpp av växthusgaser från hus- hållens konsumtion kan delas in i kategorierna livsmedel, boende, transporter och övrigt. 3SCB (2014b). 4UNFCCC (2013). Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export Livsmedel och transporter bidrar till de största andelarna av de växthusgasutsläpp som beräknas orsakas av hushållens konsumtion som genererar växthusgaser. 2013 svarade livsmedel för av hushållens utsläpp av växthusgaser från konsumtion, och transporter för . Utsläpp av växthusgaser kopplade till hushållens boende har minskat och svarade 2013 för ca en femtedel av utsläppen från hushållens konsumtion. Övrig konsumtion innefattar bland annat kläder, skor och elektroniska produkter och svarade endast för av utsläppen från hushållens konsumtion 2013.5 –ökade framför allt utsläppen av växthusgaser från hushållens konsumtion av livsmedel och trans- porter i andra länder. minskade utsläppen av växthus- gaser från livsmedel och transporter i . 5 och (2014), se även konsumtionsomrade-Sverige/ Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export –2013 har importen av kött ökat i , vilket har bidragit till att de konsumtionsbaserade utsläppen från livsmedel i andra länder har ökat6. Enligt ökade konsumtionen av kött i mellan 1990–2012 med ca 40 pro- cent7. 2014 var den totala förbrukningen av kött i per person och år. Enligt konsumeras mer nöt- kött, men mindre griskött, fågelkött och får- och lammkött i än EU-genomsnittet. har andelen kött som importeras till ökat, vilket enligt beror på att den internationella konkurrensen har ökat. har dock andelen svenskproducerat kött ökat8. Klimatpåverkan varierar för olika typer av köttprodukter samt var dessa är producerade9. Metod och data behöver utvecklas ytterligare För att beräkna utsläppen baserat på konsumtion använder Statist- iska centralbyrån en miljöexpanderad input-outputanalys10. Med metoden kan utsläpp uppskattas från total slutlig användning i 6Naturvårdsverket (2015d). 7Jordbruksverket (2013). 9Naturvårdsverket (2011). 10SCB (2015). Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export där en produkts alla utsläpp inkluderas oavsett var i världen de uppstår. Den totala slutliga användningen mäts baserat på National- räkenskapernas statistik om aktiviteter i ekonomin samt utsläpp per bransch i . Total slutlig användning består av hushållens konsumtion, offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar och export. Växthusgaser som inkluderas är koldioxid, lustgas, metan och fluo- rerade växthusgaser. För importerade varor mäts utsläpp per BNP och SCB använder data om utsläppsintensiteter i olika länder från databasen . Utsläpp kopplade till export räknas bort från total slutlig an- vändning (inklusive utsläpp från insatsvaror som importeras till för förädling och sedan exporteras). När utsläppen från exportern räknas bort återstår utsläpp från inhemsk slutlig använd- ning. luft/Klimat/utslappen-av-vaxthusgaser/Konsumtionsbaserade-utslapp-av-vaxthusgaser/ Inhemsk slutlig användning inkluderar privat och offentlig kon- sumtion samt bruttoinvesteringar, t.ex. investeringar i byggnader och maskiner. Utsläpp från inhemsk slutlig användning kan fören- klat kallas för konsumtionsbaserade utsläpp. Storleken på de kon- Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export sumtionsbaserade utsläppen beror på importens storlek, hur ut- släppsintensiva varorna eller tjänsterna är och utsläppsintensite- teten i landet där produktionen sker. För att förbättra den konsumtionsbaserade statistiken krävs bättre data och bättre metoder. Detta är under utveckling bland annat i det så kallade projektet (Policy-Relevant Indi- cators for National Consumption and Environment), som pågår 2015–2017, finansieras av och leds av SCB. Fors- karna ska bland annat identifiera produktgrupperna med störst miljöpåverkan för privat och offentlig konsumtion samt ta fram metoder för uppföljning av generationsmålet. har för avsikt att analysera ett flertal miljöpåverkande faktorer, inte bara klimatpåverkan.12 Utveckling av metod och data pågår även inom , FN och inom . Utsläpp av växthusgaser kopplade till export och redovisar även utsläppen av växthusgaser som kan kopplas till export. Genom att redovisa de totala utsläppen från slutlig användning och räkna bort utsläppen kopplade till export ges en mer heltäckande bild av de utsläpp som kan härledas till konsumtion i . I kategorin export ingår utsläpp som kan kopplas till svensk ex- port av varor och tjänster. Exporten medför import av exempelvis råvaror, insatsprodukter och energi, innan produkterna exporteras. Sådan import som kan kopplas till export räknas bort från den in- hemska slutliga användningen eftersom varorna och tjänsterna inte används i Sverige.13 Statistiken över utsläpp kopplade till export från berör däremot inte den globala klimatnyttan av exporten. 12http:///projects?prid=2170 13SCB (2014b), se även Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och export rådighet att påverka konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser är begränsad Mot bakgrund av att utsläppen av växthusgaser i andra länder har ökat till följd av konsumtion i , finns anledning att överväga målsättningar, styrmedel, strategier och åtgärder för att tillgodose att utvecklingen är förenlig med generationsmålet. Rådigheten för är däremot begränsad när det gäller möjligheter att påverka utsläppen av växthusgaser som kan kopplas till import och export.