sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Skolinspektionens regelbundna tillsyn visar att runt var tredje gym- nasieskola brister när det gäller att erbjuda eleverna utbildning och resurser i enlighet med författningarna.53 Myndigheten pekar på att ju mer säkerhetsmarginal som finns i schemat, desto större möj- ligheter finns att hantera oförutsedda händelser utan att den garant- erade undervisningstiden äventyras. Betydelsen av att ha en viss marginal när den totala undervisningstiden planeras är något som Skolinspektionen därför tar hänsyn till i sin regelbundna tillsyn. har myndigheten påpekat att skolornas planerade undervisning ligger för nära skollagens krav på minsta garanterad undervisningstid och att skolorna behöver ha större marginaler när det gäller den utlagda tiden. Annars behöver, menar , de inspekterade skolorna noggrant bevaka alla av- vikelser som förekommer från den planerade undervisningstiden för varje elev.54 Det kan i sammanhanget nämnas att det enligt före- kommer att såväl huvudmän som rektorer ibland är restriktiva med att bevilja ledighet med specifik hänvisning till den garanterade undervisningstiden.55 Det bör dock påpekas att det inte finns något i författningarna som medför att elevfrånvaro automatiskt innebär en skyldighet att erbjuda den garanterade undervisningstiden en gång till. Tidsredovisningar bygger ofta på den planerade undervisningen, inte på den genomförda undervisningen Enligt studie Undervisningstid och heltidsstudier i gym- nasieskolan är det oklart i vilken utsträckning eleverna faktiskt får den undervisningstid de har rätt till på nationella program.56 Många huvudmän och rektorer uppger i studien att eleverna på samtliga nationella program får minst den undervisningstid de har rätt till. pekar uppgifter från bl.a. lärare i studien på att dessa redovisningar ofta bygger på den planerade undervisningen, inte på 53Skolinspektionens regelbundna tillsyn. 54Skolinspektionen, se bl.a. ärende nr 2012:1173, 2012:1174 och 2014:4008. 55Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan. 56Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier den undervisning som faktiskt genomförts. Det innebär att det ibland saknas säkra uppgifter om i vilken utsträckning som eleverna får minst den undervisningstid som de har rätt till. Enligt flera rektorer som deltagit i studien är det viktigare att eleverna snarare får undervisning i alla moment i en kurs om lektioner blivit inställda, än att de får faktisk kompensation för de timmar som gått bort. Utredningen vill dock understryka att den totala undervisningstid som genomförs aldrig får understiga den minsta garanterade undervisningstiden. Det finns en önskan om flexibilitet men det är schabloner som används Både huvudmän och rektorer anser att det har stor betydelse att lokalt kunna bestämma hur många timmar som ska erbjudas per kurs. Enligt förekommer det dock ofta att timantalet läggs ut som en schablon, per 100-poängskurs på ett yrkesprogram och per 100-poängskurs på ett hög- skoleförberedande program. I vissa fall används information om huruvida eleverna når kunskapskraven som utgångspunkt för om antalet undervisningstimmar på en kurs ska ändras. Det finns också exempel på att en kurs kan ges mindre antal timmar än vad schablo- nen anger, t.ex. om det är färre elever än normalt i en grupp. Om man gör så förutsätter det att eleverna i den gruppen erbjuds fler undervisningstimmar än schablonen i en eller flera andra kurser som kompensation. Andra undersökningar visar att spridningen är stor vad gäller hur mycket undervisningstid elever på olika skolor ges i kurserna, vilket också har framkommit i utredningens samråd. I en studie gjord av uppger en tredjedel av lärarna att 80 eller färre timmar läggs ut i 100-poängskurserna och endast 5 pro- cent av lärarna uppger att fler än läggs ut.57 I en studie av och Elevkårer uppger av lärarna att de endast lite eller inte alls kan påverka tilldelningen av undervisningstid utifrån elevernas behov, vilket är en ökning jämfört med en motsvarande undersökning 2013. 57 : Undervisningstiden i gymnasieskolan – en undersökning av gym- nasieskolans viktigaste resurs, rapport. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier uppger att de fått för få timmar i sitt ämne i förhållande till de mål som eleverna ska nå under kursen.58 I en studie från anger var femte lärare att eleverna på skolan inte får sin minsta garanterade undervisningstid medan var tredje lärare svarar att de inte vet om eleverna får det.59 Enligt och Elevkårer anser dess- utom mer än var tionde elev att man inte fått tillräckligt med lärar- ledd undervisning för att nå målen i de obligatoriska kurserna i historia och samhällskunskap.60 Vad händer om läraren är borta? Som nämnts ovan behöver det finnas en marginal för oförutsedda händelser i schemaläggningen, t.ex. för tillfällen när den ordinarie läraren blir sjuk och det inte finns någon vikarie att tillgå. Så kallade lärarlösa lektioner kan som tidigare beskrivits inte bedömas utgöra undervisningstid.61 Enligt studie av undervisningstiden i gymnasie- skolan är det dock av lärarna som anger att lektioner vanligen genomförs av en vikarie när de är borta.62 När det gäller andra lärare än yrkeslärare är det enligt enkätsvaren van- ligast () att deras lektioner ersätts av att elever får arbeta på egen hand. När yrkeslärare är frånvarande från en lektion är det enligt enkätsvaren vanligast att en annan lärare ansvarar för flera grupper (). Från lärare och rektorer har utredningen fått exempel på huvud- män som fattar principbeslut om att inte ta in vikarier förrän . En sådan modell förutsätter som tidigare beskrivits ett överutlägg i schemat eller andra strategier för att kompensera förlorad undervisningstid. 58Lärarnas och Elevkårer: Från avhopp till examen. 59Lärarförbundet: Särskilt stöd och arbetsbelastning i gymnasieskolan. 60Lärarnas och Elevkårer: Rätten till kunskap en fråga om tid. 1990/91:85. 62Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Ges eleverna förutsättningar att studera på heltid? I en undersökning av och Elevkårer framkommer att det råder olika förutsättningar för elevers heltids- studier på olika program i gymnasieskolan. Så många som hälften av yrkeseleverna upplever att de har mycket liten eller liten arbets- belastning. upplever av eleverna på högskole- förberedande program att de har en ganska stor eller mycket stor arbetsbelastning.63 påpekar att organisatoriska faktorer i skolan som schemaläggning kan vara en bidragande orsak till att elever har lång- varig och ogiltig frånvaro. God schemaläggning med t.ex. få hål- timmar är däremot en åtgärd som främjar närvaro. Det är därför viktigt att se över skolans inre organisation och skapa bra scheman för eleverna. I en god lärandemiljö ingår bl.a. att minimera antalet håltimmar.64 Studier visar också att elever trivs när skolmiljön ger möjlighet till aktiviteter under raster och håltimmar.65 En bristande organisering av verksamheten, som bl.a. kan yttra sig genom många håltimmar och inställd undervisning vid lärares frånvaro, riskerar att skicka signaler om undervisningen och utbildningen som mindre viktig och kan därmed bidra till elevfrånvaro. I bl.a. en studie från folhälsoakademi framkommer att gymnasieelever ibland tycker att det är för många håltimmar eller för få lektioner för att de ska ägna tid åt att åka till skolan.66 Enligt vad som framkommit vid utredningens samråd kan en utmaning för skolor som vill erbjuda många valbara kurser vara att undvika många håltimmar. Detta tycks gälla inte minst skolor med högskoleförberedande program. I utredningens fokus- och referensgrupper liksom i bransch- kontakter har framkommit många synpunkter på att utbildningarna inte alltid anses bedrivas som heltidsstudier. Vissa tycker inte att omfattningen på ett fullständigt program, 2 500 poäng, motsvarar heltid medan vissa understryker att det är en huvudmannafråga att 63Lärarnas och Elevkårer: Från avhopp till examen. 64Skolverket: Allmänna råd om arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro. 65Se t.ex. folkhälsoakademi: – Psykisk ohälsa och själv- mordshandlingar – implementering av resultat. 66Karolinska Institutets folkhälsoakademi: – psykisk ohälsa och självmords- handlingar – implementering av resultat. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier se till att utbildningen bedrivs som heltid och att säkra den garan- terade undervisningstiden samt aktiviteter inom utbildningen som helhet. I utredningens samråd har även framkommit många synpunkter på att mycket av vad som har bedrivits som lärarledd tid nu bedrivs som egenstudier och att unga elever inte är mogna att ta så mycket eget ansvar som det innebär. Många representanter för främst yrkesprogrammen anser att eleverna skulle behöva mer pedagogisk ledning, mer tid i skolan under lärares ledning och sammanhållna skoldagar. Det förekommer att branschföreträdare påpekar att vissa skolor minskar tiden för mängd- och färdighetsträning inom yrkes- programmen. Vissa påpekar att det är viktigt att ge utrymme för mängdträning inom ramen för APL och att eleverna kan behöva träna samma sak . Det påpekas ibland att det är lättare för elever på högskoleförberedande program att göra läxor hemma medan elever på yrkesprogram i många fall måste ha tillgång till t.ex. lokaler och utrustning. 11.2.6Ger mer undervisningstid bättre resultat? Undervisningstiden är en av gymnasieskolans viktigaste resurser, och en viss kvantitet när det gäller undervisningstid är nödvändig för att ge goda förutsättningar för lärande. påpekar att hur mycket tid som ska avsättas för undervisning i olika ämnen är ett viktigt beslut inom alla utbildningssystem. Tillräcklig undervis- ningstid är en nödvändighet för lärande och likvärdighet, men att enbart öka antalet undervisningstimmar ökar inte automatiskt elev- ernas måluppfyllelse, enligt . Skolor och utbildningssystem måste försäkra sig om att tillräcklig undervisningstid kombineras med rätt vägval när det gäller ämnesinnehåll, kompetenta lärare och goda lärmiljöer.67 har särskilt undersökt sambandet mellan undervisnings- tid i matematik och resultat och funnit att mer undervisningstid i genomsnitt leder till bättre resultat. Elevers socioekonomiska bakgrund får också mindre genomslag i skolsystem med relativt 67 : in focus, 54. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier mycket undervisningstid i matematik. I vissa länder kan dock inte se något tydligt samband mellan undervisningstiden och resultaten. Det kan förklaras av att elever lär sig olika mycket inom en viss undervisningstid. Detta understryker det faktum att såväl undervisningens kvalitet som dess kvantitet är viktiga faktorer. betonar att det är väsentligt att dels använda undervis- ningstiden väl eftersom den är begränsad, dels skapa förståelse hos eleverna för varför de ska lära sig ett visst ämnesområde. När elever förstår varför ett visst ämne är viktigt så blir mer undervisningstid ett effektivt sätt att förbättra elevernas måluppfyllelse.68 Det finns som framgått exempel på brister när det gäller under- visningen i gymnasieskolan. Eleverna får i vissa fall en låg grad av lärarstöd i undervisningen och möter låga förväntningar. De gym- nasiegemensamma ämnena på yrkesprogrammen kopplas inte heller alltid på ett meningsfullt sätt till programmet som helhet. Det betyder att eleverna inte alltid får den ledning och stimulans de behöver för sin kunskapsutveckling och för att nå så långt som möjligt. Det finns sannolikt många orsaker till dessa brister. I utred- ningens arbete har särskilt betonats tidsbrist och en ökande arbets- börda för lärare, vilket går ut över planeringen av undervisningen, liksom ett bristande pedagogiskt ledarskap på skolan och en organisation som saknar gemensamma strukturer för att underlätta genomförandet av undervisningen. Bristande kompetens när det gäller att ge ledning och stimulans till alla elever lyfts också fram. Tillräcklig undervisningstid är en viktig förutsättning för lärande och många aktörer menar att det behövs mer lärarledd tid i gymnasieskolan. I vissa fall saknas dock ett arbete för att säkerställa att eleverna får den tid de har rätt till, och det är ibland osäkert om eleverna alls får . Huvudmän och rektorer kan inte alltid redovisa vilken undervisningstid eleverna fått. Det innebär också att elever och vårdnadshavare saknar möjlighet att följa upp hur rätten tillgodoses. Relationen mellan vad som ska ske inom 68 : Quality Time for Students, Learning In and Out of School. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier utbildningen respektive undervisningen framstår i viss mån som otydlig. I vissa fall framstår dessutom skoldagarna som splittrade, vilket kan bidra till elevfrånvaro. Utredningen menar att det kan finnas en problematik som innebär att inte alla gymnasieutbild- ningar ger eleverna de förutsättningar som krävs för att utbild- ningen ska kunna bedrivas som heltidsstudier. Utöver utredningens övergripande uppdrag att ge elever bättre förutsättningar att nå målen med en gymnasieutbildning har utred- ningen också i uppdrag att se över bestämmelserna om stödåtgärder i gymnasieskolan och, om det finns behov, föreslå förändringar inom detta område. Utredningen ska dessutom analysera och, om det finns behov, föreslå möjligheter till särskilda anpassningar av utbildningen i gymnasieskolan och avvikelser från de nationella programmen på individnivå. Därutöver har utredningen i uppdrag att se över bestämmelserna om stödåtgärder i gymnasiesärskolan och undersöka om det finns anledning att ge elever i gymnasie- särskolan möjlighet att läsa kurser enligt kursplaner. I detta kapitel redogör utredningen bl.a. för gällande stödbestäm- melser samt för den problembild som finns kring hur arbetet med stöd fungerar i gymnasieskolan. Det som gäller särskilt för gymnasiesärskolan redogörs för i slutet av detta kapitel. 12.1Allt fler elever i gymnasieskolan behöver stöd Alla elever behöver någon form av ledning och stöd för sin kun- skapsutveckling – en del mer, andra mindre. Av läroplanen för gym- nasieskolan framgår att hänsyn ska tas till elevernas olika förut- sättningar, behov och kunskapsnivåer. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika skäl har svårigheter att nå målen för utbildningen. Alla som arbetar i skolan ska dels ge stöd och stimulans till alla elever så att eleverna utvecklas så långt som möj- ligt, dels uppmärksamma och stödja elever som är i behov av särskilt stöd.1 1 SKOLFS 2011:144. Gymnasieskolans ansvar tar vid där ansvar slutar och eleven ska alltså ges det stöd som behövs. Det är dock viktigt att understryka att måste fylla sitt upp- drag. Det finns viss kritik mot att elever som kommer till såväl gymnasieskolans nationella program som till introduktionspro- grammen saknar de förkunskaper som krävs för att klara gymnasie- studierna. Utvecklingen av gymnasieskolan bör inte innebära att skolformen i ännu högre utsträckning får överta uppgifter som i första hand ingår i uppdrag. Genom den utveckling som har gjort att i princip alla ungdomar går i gymnasieskolan har dock behovet av stöd och specialpedagog- iska insatser ökat. Skolinspektionen har konstaterat att ett mycket stort antal gymnasieelever är i behov av stödinsatser för att kunna fullfölja sina studier.2 En liknande bild ges i en undersökning från där av de svarande gymnasie- lärarna uppger att elevers behov av stöd har ökat . Det innebär naturligtvis en utmaning för gymnasieskolan. En kvantitativ studie från har visat att av eleverna får specialpedagogiskt stöd under sin grundskoletid.3 Enligt departementspromemorian Tid för undervisning har denna andel varit i stort sett oförändrad under lång tid.4 Pojkar, elever med utländsk bakgrund och elever med för- äldrar som har låg utbildning var överrepresenterade bland de elever som fått specialpedagogiskt stöd. I departementspromemorian konstateras att det faktum att i princip alla elever går över från till gymnasieskolan bör tala för att elevernas stöd- behov är detsamma i de båda skolformerna. I och med att alla ung- domar förväntas gå en gymnasieutbildning är målgruppen den- samma som i , bara något äldre. 2Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. 3Giota J och : Specialpedagogiskt stöd i – omfattning, former och konsekvenser. 12.1.1Elever som kan ha svårt att nå målen med utbildningen Elever kan ha kognitiva svårigheter, koncentrationssvårigheter eller av olika skäl uppleva låg motivation och skoltrötthet, vilket påverkar möjligheterna att nå målen med utbildningen. Det finns elever för vilka särskilda behov uppstår , t.ex. om eleven råkar ut för en personlig kris. Den psykiska ohälsan hos unga ökar och det finns tydliga indikationer på att betydligt fler elever i åldersgruppen 13–har psykiska problem än för 20 år sedan.5 Vissa elever har också någon form av funktionsned- sättning, t.ex. dyslexi eller autism. En diagnos är dock inte är en förutsättning för att få stöd i gymnasieskolan. En ytterligare faktor som eventuellt kan påverka behovet av stöd i gymnasieskolan är att elever med lägre meritvärden i allt högre utsträckning söker sig till högskoleförberedande program.6 Det kan innebära att fler elever behöver stöd på de högskoleförberedande programmen, vilka bl.a. ställer högre krav på godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk samt i engelska. har målgruppen på introduktionsprogrammen föränd- rats vilket kan medföra ett ökat behov av stöd på dessa program. Det beror dels på att allt fler elever är obehöriga till ett nationellt program, dels på möjligheten för elever som har gått i grundsärskolan att välja studier på ett introduktionsprogram. Dels innebär också den allt större gruppen nyanlända elever varav de flesta i gymnasieskolan befinner sig på ett introduktionsprogram att behovet av stöd för elever på introduktionsprogram ökar. 12.1.2Allt fler nyanlända elever En av de förändringar som just nu påverkar gymnasieskolan allra mest är att allt fler nyanlända elever påbörjar studier i gymnasie- skolan. Nyanlända elever har mycket varierande skolbakgrund. Ny- anlända som söker eller har fått asyl kan ha olika svåra upplevelser bakom sig som påverkar möjligheten att klara skolgången.7 Att elevgruppen växer ställer bl.a. ökade krav på bedömning av elevers 5Se bl.a. MUCF: Ung . 2015 och , och H: Hellre rik och frisk: om familjebakgrund och barns hälsa. 6Se mer om detta i avsnitt 14.3.3. 7Skolverket: Allmänna råd med kommentarer, Utbildning för nyanlända elever, 2016. kunskaper, på utredning av stödbehov, på studiehandledning på modersmålet och på samverkan mellan ämneslärare och studie- handledare. Det kan också vara svårt att avgöra om en nyanländ elevs stödbehov beror på bristande kunskaper i svenska eller på något annat. Av uppgifter från utredningens referens- och fokus- grupper framgår att dessa elever kan ha svårt att klara studierna på nationella program bl.a. eftersom studietakten uppfattas som hög och kravet på självständighet och eget ansvar för studierna är högt. 12.2Övergången från till gymnasieskolan När en elev byter skolform finns en risk att betydelsefull information inte förs över till den nya skolan. Det kan påverka i synnerhet elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Eleverna kan t.ex. gå miste om fysiska och pedagogiska anpassningar eller bli bemötta på ett felaktigt sätt. Att övergången fungerar väl är därför en betydelsefull faktor för att eleverna ska lyckas med sina gymnasie- studier.8 12.2.1Dokumentation vid överlämning mellan grundskola och gymnasieskola Bestämmelser om samarbete och samverkan mellan och gymnasieskolan finns i läroplanerna. I läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet anges att skolan för att stödja elevernas lärande och utveckling i ett långsiktigt perspektiv ska sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete med de gym- nasiala utbildningar som eleverna fortsätter till.9 I läroplanen för gymnasieskolan anges att gymnasieskolan ska samverka nära med de obligatoriska skolformerna.10 lyfter fram tre faktorer som visat sig vara fram- gångsrika vid övergångar: 8Se bl.a. : Övergångar inom och mellan skolor och skolformer. Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. 9Läroplan för (Lgr 11) avsnitt 2.5: Övergång och samverkan. 10Läroplan för gymnasieskolan (Lgy11) avsnitt 2.4: Utbildningsval- arbete och samhällsliv. –Den första handlar om vikten av ett förtroendefullt samarbete mellan skola och vårdnadshavare. –Den andra lyfter fram betydelsen av samverkan och synkron- isering. –Den tredje belyser vikten av att dokumentationen om barn och elever behöver hålla en hög professionell nivå.11 betonar i sitt stödmaterial Övergångar inom och mellan skolor och skolformer att det huvudsakliga syftet med dokumenta- tionen vid en övergång är att ge den mottagande verksamheten information så att den kan möta eleven utifrån dennas behov och förutsättningar. Genom att få kännedom om vilka arbetssätt och hjälpmedel som fungerat i den avlämnande verksamheten ökar för- utsättningen att eleven får ett adekvat bemötande och stöd i den nya skolverksamheten. Det kan vara en fördel om dokumentationen är kortfattad och distinkt. En professionellt utformad dokumentation är dessutom ofta enligt en förutsättning för att vård- nadshavare ska ställa sig positiva till att dokumentationen överlämnas. Syftet med överlämning av de aktuella uppgifterna från grund- skolan till gymnasieskolan inför det att en elev påbörjar sin gymnasieutbildning är att eleven ska få så goda förutsättningar som möjligt att klara sina gymnasiestudier. Gymnasieskolan får genom uppgifter om tidigare anpassningar, stöd och elevens kunskapsnivå möjlighet att tidigt upptäcka stödbehov och att vidta de åtgärder som behövs för att redan från det att eleven börjar i gymnasie- skolan säkerställa en så god studiesituation som möjligt för eleven. 12.2.2Svårigheter när det gäller överlämning från Av utredningens samtal med fokusgrupper och referensgrupper samt vid verksamhetsbesök framgår att sättet att hantera frågan om överlämning mellan skolformerna varierar på ett betydande sätt mellan olika huvudmän och skolor. Vissa huvudmän har utformat överlämningsblanketter som personalen i ska fylla i, i 11 : Övergångar inom och mellan skolor och skolformer. Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. samband med antagningen till gymnasieskolan med uppgifter om enskilda elevers stödbehov och kunskapsnivå. Det förekommer även överlämningsmöten mellan representanter för och gymnasieskolan där informerar om enskilda elevers behov. Representanter för organisationer för funktionsnedsatta som utredningen haft samråd med pekar på att överlämningen är mycket betydelsefull för elever med funktionsnedsättning, så att nödvändiga anpassningar är gjorda när eleven börjar sina gymnasie- studier. Representanter för flera av dessa organisationer menar dock att överlämningen av uppgifter ofta inte fungerar på ett smidigt sätt och att ett stort ansvar faller på eleven själv och dennas anhöriga att informera gymnasieskolan om vilka anpassningar eleven behöver och har haft i . En praktisk orsak till att gymnasieskolan i vissa fall inte begär uppgifter om elever från är en osäkerhet hos skolor och huvudmän om i vilken mån de uppgifter som överförs omfattas av sekretess. Detta blir i synnerhet aktuellt om grund- respektive gymnasieskolan i en kommun inte ligger under samma politiska nämnd, om eleven ska gå i en annan skola utanför kommunen eller har gått på en fristående skola.