sou · H4B372d2 · 2016-10-17 00:00:00 — Eftersom det utvidgade ackordet emellertid förändrar vill- koren i fordringsförhållandet mellan gäldenären och borgenärerna finns det dock anledning att överväga om inte sådana fordringar borde inkluderas eftersom s.k. superförmånsrätt enligt detta förslag begränsas. Däremot ska fordringar som uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion och som är förenade med förmånsrätt eller där borgenären kan åberopa separationsrätt vara delaktiga i ackordet (se strax nedan). I de avtal som stått modell för ett ut- vidgat ackord deltar såväl säkerställda som oprioriterade borgenärer i uppgörelsen. I de rättsordningar där en rekonstruktionsplan fast- ställs av rätten är det också vanligt att planen tar upp olika typer av fordringar som kan vara förenade med särskild eller allmän för- månsrätt. Med hänsyn härtill anser utredningen att samtliga borge- närer vars fordran uppkommit före ansökan om företagsrekon- struktion deltar i ackordet. En borgenär kan dock ha rätt att använda en fordran som han eller hon har mot gäldenären till kvitt- ning. I likhet med vad som gäller enligt 3 kap. 3 § har borgenärer som får täckning för sina fordringar genom kvittning inte rätt att delta i ackordsuppgörelsen, såvida vederbörande inte avstår från sin kvittningsrätt. Detsamma gäller om borgenärens fordran endast till viss del kan täckas genom kvittning. Får borgenären endast partiell täckning för sin fordran deltar han eller hon med återstående del av fordringen. Borgenärer med efterställda fordringar deltar i likhet med vad som gäller vid offentligt ackord inte i förhandlingen om ett utvidgat ackord, om inte övriga borgenärer som deltar i för- handlingen medger det. Har en borgenär en fordran som är bero- ende av särskilt villkor eller som inte är förfallen till betalning, får vederbörande delta i ackordsförhandlingen. Det motsvarar vad som gäller vid offentligt ackord enligt 3 kap. 3 § fjärde stycket LFR. Som ovan nämnts deltar i en ackordsförhandling om utvidgat ackord samtliga borgenärer vilkas fordringar har uppkommit före Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion ansökan om företagsrekonstruktion. Det gäller såväl säkerställda som oprioriterade borgenärer. I de utländska rättsordningar där rätten fastställer en rekonstruktionsplan är de röstberättigade bor- genärerna uppdelade i olika grupper beroende på vilken typ av fordran som åberopas och vilken säkerhet som finns ställd för den. En grupp kan utgöras av säkerställda borgenärer. Här avses olika borgenärer som antingen har en äganderättsbaserad eller en för- månsberättigad säkerhet. I denna grupp kan t.ex. borgenärer med säkerhet i företagshypotek ingå men sådana borgenärer kan även utgöra en egen grupp. I finsk rätt utgör staten, vars fordringar kan drivas in med stöd av lagen om verkställighet av skatter och avgifter (706/2007) en egen grupp. En annan grupp är de borgenärer som innehar oprioriterade fordringar. En tredje grupp är borgenärer som har en efterställd fordran. En fjärde grupp kan utgöras av ar- betstagare. Inom varje grupp gäller vanligtvis principen om lika rätt. Gruppbildningen syftar ofta till att utjämna intressemångfal- den inom borgenärskollektivet och därmed förbättra utsikterna för antagandet av planen. I de utländska rättsordningarna finns också regler som hindrar enskilda borgenärer och gäldenären från att ob- struera rekonstruktions- och ackordslösningar som stöds av en enkel gruppmajoritet och inte ger sämre utfall än om planen inte genomförs.32 Här kan t.ex. planen antas om en majoritet av de rös- tande tillstyrkt planen och summan av de tillstyrkandes fordringar uppgår till mer än hälften av summan av de röstandes fordringar. En annan variant är s.k. ”cram down” vilket innebär att en plan kan fastställas trots att den inte stöds av en erforderlig majoritet av borgenärerna, om den inte ger ett sämre utfall för dessa än en reali- sering av gäldenärens tillgångar. Utifrån ett svenskt perspektiv är frågan dels vilka borgenär som ska ha rätt att rösta om avtalsförslaget, dels vilken majoritet som krävs för att driva igenom förslaget mot minoritetens vilja. Utred- ningen anser som ovan nämnts att det utvidgade ackordet ska om- fatta samtliga borgenärer vars fordran uppkommit innan ansökan om företagsrekonstruktion. Beträffande rösträttsreglerna föreslog Insolvensutredning att reglerna för antagande av en rekon- struktionsplan skulle motsvara vad som framkommer i 12 kap 32 Se SOU 2010:2 Del 1 s. 356. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion 11 § KonkL och 3 kap. 3 § med vissa förtydliganden och tillägg.33 Bestämmelserna om antagande av ackordsförslag i konkurs och företagsrekonstruktion som återfinns i 12 kap. 5 § KonkL respek- tive 3 kap. 4 § LFR skulle således utgöra modell för antagande av planen. Rekonstruktionsplanen skulle således anses antagen av bor- genärerna om minst två tredjedelar av de röstande hade godtagit planen och deras fordringar uppgick till två tredje delar av det sam- manlagda beloppet av de fordringar för vilka rösträtt får utövas.34 Där- emot avvisade den modell som förekommer i utländska rättsordningar, dvs. att borgenärerna indelas i grupper. Det skulle enligt mening utgöra ett för stort avsteg från vad som gäller i svensk rätt.35 I de ackordsförslag som stått modell för det här föreslagna ut- vidgade ackordet och som förekommer frekvent på den svenska marknaden är det mycket vanligt att borgenärerna delas upp i olika grupper och kategorier beroende på vilken säkerhet de har eller vad deras roll i avtalet utgörs av.36 Vi delar därför inte Insolvensutre- ningens mening att det skulle vara alltför främmande eller ett för stort avsteg från den svenska rättskulturen att låta genomföra en uppdelning av borgenärerna i särskilda grupper. Att dela in borgenä- rerna i särskilda grupper innebär ett närmande till flera andra länders lagstiftning och är dessutom i linje med rekom- mendation till medlemsstaterna om att underlätta rekonstruktioner i insolvenssammanhang, se 5.4.2. Enligt denna modell utgör således borgenärer som kan åberopa separationsrätt en grupp. En annan grupp utgör borgenärer vars fordran är förenad med särskild förmånsrätt. En tredje grupp ut- görs av borgenärer vars fordran är förenad med allmän förmånsrätt (och då inkluderas arbetstagarnas rätt, 12 § FRL) och en fjärde grupp de oprioriterade borgenärerna. De efterställda borgenärerna skulle däremot sakna rösträtt om inte övriga borgenärer medgav det. En alternativ modell är emellertid att låta borgenärskollektivet i sin helhet utgöra den enda gruppen. I detta förslag väljs båda al- ternativen för att fastställa borgenärsmajoritet vid antagandet av ackordsförslaget för att göra förfarandet så flexibelt som möjligt 33SOU 2010:2 Del 1 s. 355–360, SOU 2010:2 Del 2 s. 172–173. 34SOU 2010:2 Del 1 s. 355–60, SOU 2010:2 Del 2 s. 79, 177. 35Se SOU 2010:2 Del 1 s. 356. 36Se t.ex. , E., Finansiering med fastigheter som säkerhetsunderlag, 2013 s. 62–65. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion (se vidare under 8.3.7). Eftersom förhållandena i gäldenärsföre- tagen ser olika ut kan det vara en fördel att ha möjlighet att välja ett av de nämnda alternativen för borgenärsmajoritet. Utländska bor- genärer skulle också känna igen något av alternativen från sin egen rättsordning. Nackdelen kan dock ligga i valet av alternativ, ef- tersom beräkningar torde behöva göras utifrån vilken variant som i så fall når upp till det lagstadgade kravet för borgenärsmajoritet. Det kan leda till tidsutdräkt och kostnader. 8.3.4Beslut om förhandling om utvidgat ackord Förslag: Om begäran om ackordsförhandling tas upp, ska rätten genast meddela beslut om ackordsförhandling. 1.bestämma tidpunkt för ett sammanträde med borgenärerna inför rätten, 2.kalla gäldenären, rekonstruktören och borgenärerna till ett sammanträde, och 3.kungöra beslutet i Post- och . Borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen ska hållas tidigast tre och senast efter beslutet om denna. Vid borgenärssammanträdet ska rekonstruktören och gäldenären närvara. Detsamma gäller den borgenär som framlagt förslaget. Rekonstruktören ska tillhandahålla en förteckning över de borgenärer som har rätt att delta i omröstningen i ackordsfrågan, med uppgift om de fordringsbelopp för vilka rösträtt får utövas. Vid borgenärssammanträdet ska borgenärerna rösta om för- slaget. Om en begäran om ackordsförhandling avseende ett utvidgat ack- ord tas upp, ska rätten genast meddela beslut om ackordsförhand- ling. Bestämmelsen är utformad efter modell av 3 kap. 13 § LFR. Rättens beslut förutsätter som ovan nämnts att det finns ett skrift- ligt förslag på hur en uppgörelse med borgenärerna ska uppnås och ett intyg om att borgenärerna som till antalet utgör minst två fem- tedelar av det totala borgenärskollektivet och som omfattas av för- slaget har förklarat sig anse ackordsförslaget antaget. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion förutsättningar är för handen ska rätten genast meddela beslut om ackordsförhandling, där borgenärerna har möjlighet att rösta om ackordsförslaget. Rätten ska således bestämma tid för ett ackords- sammanträde inför rätten. Till detta sammanträde ska gäldenären, rekonstruktören och borgenärerna kallas. Beslutet ska kungöras. Borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen om det utvidgade ackordet ska i likhet med vad som gäller enligt 3 kap. 17 § LFR hållas tidigast tre och senast efter beslutet om denna. Vid sammanträdet är gäldenärens och rekonstruktörens närvaro nödvändig. Om gäldenären inte inställer sig personligen eller genom ombud bör det uppfattas som att ackordsförslaget är förkastat. Detsamma gäller om rekonstruktören eller den borgenär som framlagt förslaget inte inställer sig personligen. Skälet är att det troligen är förenat med betydande svårigheter att genomföra sammanträdet om dessa nyckelpersoner inte skulle vara närvarande och kunna besvara frågor och redogöra för ackordsförslagets inne- håll. I likhet med vad som gäller enligt 3 kap. 17 § tredje stycket ska rekonstruktören tillhandahålla en borgenärsförteckning med upp- gift över vilka borgenärer som har rösträtt och för vilket belopp respektive borgenär har rätt att rösta. Förteckningen ska tjäna såsom en röstlängd. Uppgiften att ta fram en röstlängd samt att redogöra för ackordsförslaget tillsammans med gäldenären ska en- ligt utredningens mening åligga rekonstruktören. Rekonstruktören är sannolikt den som hjälpt gäldenären att ta fram ackordsförslaget och dessutom fört förhandlingar med de borgenärer som visat vilja att stödja ackordsförslaget. Vid borgenärssammanträdet ska borgenärerna efter modell av 3 kap. 20 § rösta om ackordsförslaget. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion 8.3.5Borgenärsmajoritet vid fastställande av utvidgat ackord Förslag: Ett ackordsförslag ska anses antaget av borgenärerna om 1.minst två tredje delar av borgenärerna i varje borgenärsgrupp som har deltagit i omröstningen har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till minst två tredjedelar av totalbe- loppet av de fordringar som de röstande borgenärerna i gruppen har mot gäldenären, eller 2.minst åttiofem procent av det totala borgenärskollektivet som har deltagit i omröstningen har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till minst tre fjärdedelar av de röstbe- rättigade fordringarnas sammanlagda belopp. För att en rekonstruktion inte ska förhindras där en majoritet av borgenärerna visar att de villiga att acceptera att gäldenären fortsät- ter sin verksamhet ska en majoritet av alla deltagande borgenärerna kunna driva igenom ett utvidgat ackord mot minoritetens vilja, såvida inte minoriteten kan visa att de får en större utdelning om gäldenärens verksamhet avvecklas direkt. För att majoritetskravet ska vara uppfyllt och ackordsförslaget således ska kunna fastställas krävs olika procentsatser beroende på om borgenärerna delas in i särskilda grupper eller endast utgör en grupp. Enligt alternativ 1 – dvs. om borgenärerna delas upp i olika grupper och kategorier be- roende på hur de säkerställt sin fordran – krävs ett godkännande av förslaget av två tredjedelar av borgenärerna i varje borgenärsgrupp som deltagit i omröstningen och deras sammanlagda fordringar uppgår till minst två tredjedelar av totalbeloppet av de fordringar som de röstande borgenärer i gruppen har mot gäldenären. Enligt alternativ 2 – dvs. där hela borgenärskollektivet utgörs av en enda grupp – krävs ett godkännande av förslaget av av det totala borgenärskollektivet och deras fordringar uppgår till minst tre fjär- dedelar av de röstberättigade fordringarnas sammanlagda belopp. Trots att en majoritet av borgenärerna har röstat för antagandet av det framlagda ackordsförslaget ska rätten inte fastställa detta om en minoritet av borgenärerna som således motsätter sig uppgörel- sen kan visa att de får en större utdelning om gäldenärens verksam- Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion het avvecklas och tillgångarna delas ut direkt till borgenärerna. Det åvilar borgenärerna i det fallet att styrka det förhållandet. 8.3.6Verkan av utvidgat ackord Förslag: Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, så- väl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som vid konkurs skulle ha rätt till betalning efter övriga borgenärer förlorar sin rätt till be- talning av gäldenären, om inte alla borgenärer som hade rätt att delta i ackordet tillgodoses fullt ut genom ackordet. Däremot förlorar inte en borgenär som godkänt ett ackordsförslag genom godkännandet sin rätt mot borgensmän eller andra som förutom gäldenären svarar för fordringen. För att uppnå förutsägbarhet i gäldenärens framtida verksamhet måste de rättsförhållanden som fastställs i ackordsförslaget vara bindande för samtliga, såväl kända som okända, borgenärer. Inne- börden av att det utvidgade ackordet är bindande är att borgenärer- nas rätt enligt det ursprungliga fordringsavtalet eller motsvarande har ersatts av en rätt enligt det fastställda ackordsförslaget. Att en borgenär har bibehållen rätt mot borgensmän och medgäldenärer i enlighet med deras åtaganden, såvida inget annat avtalats, är en annan sak (se 3 a kap. 8 § LFR). Ackordsförslagets bindande verkan mot samtliga borgenärer är knutet till att dessa dels har haft rätt att rösta, dels har haft rätt att anmärka mot fordran som omfattas av ackordet innan rätten fattar beslut om att ackordet ska fastställas. Huruvida borgenären har utnyttjat denna rätt eller inte spelar inte någon roll. För att samt- liga borgenärer ska ha möjlighet att tillvarata sina rättigheter ska kallelsen till borgenärsammanträdet där omröstning om ackords- förslaget kommer att äga rum tillkännages genom kungörelse. Genom att såväl samtliga kända som okända borgenärer är bundna av ackordsuppgörelsen ska ingen borgenär kunna rikta exekutionsrättsliga åtgärder mot gäldenären på grund av en fordran som omfattas av det utvidgade ackordet. En sådan möjlighet skulle annars kunna försvåra en framgångsrik väg framåt för gäldenären. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion 8.3.7Fastställelse av utvidgat ackord Förslag: Har ackordsförslaget antagits vid borgenärssamman- trädet, men finns det anledning att inte fastställa ackordet, ska ackordsfrågan prövas av rätten vid en förhandling. Detsamma gäller om det vid sammanträdet inte kan avgöras om förslaget har antagits eller förkastats av borgenärerna. Om ackordsfrågan inte ska prövas vid en förhandling, ska rätten fastställa ackordet. Beslut i ackordsfrågan ska meddelas inom efter för- handlingen, om inte är nödvändig på grund av sär- skilda omständigheter. I 3 kap. 23 § LFR finns bestämmelser om fastställande av offentligt ackord. Motsvarande bestämmelser bör införas beträffande ett ut- vidgat ackord. Utgångspunkten är således att det utvidgade ackor- det som antagits vid borgenärssammanträdet ska fastställas av rät- ten, såvida det inte finns anledning att inte fastställa ackordet med anledning av att ärendet t.ex. inte har handlagts på föreskrivet sätt (se strax nedan). Det utvidgade ackordet kan naturligtvis inte heller fastställas när det inte kan avgöras om ackordsförslaget har förkas- tats eller antagits av borgenärerna. Rätten får då i likhet med vad som gäller enligt 3 kap. 23 § pröva frågan om ackordets faststäl- lande vid ett särskilt sammanträde. Däremot ska rätten fastställa ackordet om ackordsfrågan inte skall prövas vid en förhandling, se 3 kap. 23 § andra stycket. Eftersom det kan vara ett betydande material som behöver gås igenom i samband med fastställelsepröv- ningen kan rätten behöva ett visst anstånd innan beslut meddelas i ackordsfrågan. Med anledning härav anges därför att beslut i ackordsfrågan ska meddelas inom , om ej är nödvändigt på grund av särskilda omständigheter, se 3 kap. 23 § tredje stycket. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion 8.3.8Vägran att fastställa ackordsförslaget Förslag: Ett utvidgat ackord får inte fastställas om 1. ärendet inte har handlagt på förskrivet sätt och felet kan ha inverkat på ackordsfrågans utgång, 2. det finns skälig anledning att anta att gäldenären i hemlighet har gynnat någon borgenär för att inverka på ack- ordsfrågans eller att något annat svek har ägt rum vid ackordet eller, 3. ackordet uppenbart är till skada för borgenärerna. Även om första stycket inte är tillämpligt, får rätten efter omständigheterna vägra att fastställa ackordet, om en borgenär, eller en borgensman eller någon annan som förutom gäldenären svarar för fordringen har bestritt fastställelse på grund av det inte finns betryggande säkerhet för ackordets fullgörande, att ackordet är till skada för borgenärerna eller att ackordet av nå- gon annan särskild anledning inte bör medges. Vägras fastställelse enligt första stycket 1 och är förslaget inte förkastat av borgenärerna eller förfallet, ska borgenärerna på nytt pröva ackordsförslaget och ett sammanträde sättas ut för detta. På samma sätt som för offentligt ackord under företagsrekon- struktion enligt 3 kap. 25 § LFR bör det finnas en bestämmelse som hindrar rätten att fastställa ett utvidgat ackord i vissa fall trots att det inte har bestritts av de inblandade parterna. Det bör till ex- empel inte gå att fastställa ett utvidgat ackord om inte ärendet har handlagts på föreskrivet sätt och felet inverkat på ackordsfrågans utgång. Ett utvidgat ackord får inte heller fastställas om det finns skälig anledning anta att gäldenären i hemlighet gynnat någon bor- genär för att inverka på ackordsfrågan eller att något annat svek har ägt rum vid ackordet. I likhet med 3 kap. 25 § första stycket 4 får inte heller ett ackord fastställas om ackordet är uppenbart till skada för borgenärerna. Vidare ges rätten möjlighet att vägra fastställelse då av någon annan särskild anledning så bör ske. Motsvarande be- stämmelse finns i 3 kap. 25 § andra stycket vid offentligt ackord. Vägras fastställelse och är förslaget inte förkastat av borgenärer- na eller förfallet, ska borgenärerna på nytt pröva ackordsförslaget Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion och ett nytt sammanträde sättas ut för detta, jfr 3 kap. 25 § tredje stycket LFR. Förslag: Vad som sägs i 3 kap. 26 och 27 §§ LFR ska gälla på motsvarande sätt för ett utvidgat ackord. När ett offentligt ackord har fastställts återstår för gäldenären att infria sitt åtagande enligt ackordet. Enligt 3 kap. 26 § LFR ges rät- ten möjlighet att på begäran förordna om en tillsynsman som har till uppgift att se till att gäldenären fullgör sina åligganden enligt ackordet. På samma sätt som vid ett offentligt ackord under före- tagsrekonstruktion enligt 3 kap. 26 § LFR bör rätten beträffande ett utvidgat ackord kunna förordna rekonstruktören eller någon annan lämplig person att utöva tillsyn över att gäldenären fullgör sina åligganden enligt det utvidgade ackordet. Genom att rekon- struktören således utövar tillsyn över gäldenären och gör borgenä- rerna uppmärksamma på om gäldenären missköter sig, finns det möjligheter för borgenärerna att tillvarata sin rätt. Bestämmelsen i 3 kap. 27 § LFR innebär att verkan av det of- fentliga ackordet rivs upp i vissa i paragrafen särskilt angivna fall när gäldenären grovt försummat sina åtaganden enligt ackordet. Det sker genom att rätten förklarar den eftergift som har med- getts gäldenären genom ackordet förfallen. I enlighet med paragra- fens tredje stycke innebär förverkandet inte att ackordet i sin hel- het blir ogiltigt, utan förverkandet träffar den del som gynnar gäldenären. Borgenärerna kan göra ackordet i övrigt gällande mot gäldenären. Utredningen anser att det bör finnas en bestämmelse som inne- bär att verkan av det utvidgade ackordet rivs upp i särskilt angivna fall när gäldenären grovt försummat sina åtaganden enligt ackor- det.37 Ett förverkande av ett fastställt ackord är en mycket ingri- pande åtgärd mot gäldenären som bör vara förbehållen mer allvar- liga försummelser från gäldenärens sida. Om gäldenären gjort sig 37 Se SOU 2010:2 Del 2 s. 186. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion skyldig till oredlighet mot borgenär, uppsåtligt försvårande av kon- kurs eller exekutiv förrättning eller i hemlighet har gynnat någon borgenär för att inverka på ackordsfrågans avgörande ska ackordet förverkas i likhet med vad som gäller enligt 3 kap. 27 § 1 a–c LFR. Vidare kan ackordet förklaras förfallet om inte gäldenären följer tillsynsmannens anvisningar eller inte lämnar de uppgifter till till- synsmannen som denne begär, se 3 kap. 26 § och 3 kap. 27 § 2. Slutligen kan ackordet förklaras förfallet om gäldenären på något annat sätt har försummat sina åtaganden enligt ackordet, 3 kap. 27 § 3. Om gäldenären uppenbart försummar sina åtaganden enligt det utvidgade ackordet ska det kunna leda till att det förverkas. Enstaka eller kortvariga betalningsdröjsmål eller andra avvikelser från uppgörelsen som anses mindre allvarliga ska således inte med- föra att ackordet förverkas. Det bör tas hänsyn till anledningen till ett eventuellt betalningsdröjsmål eller en viss avvikelse. Om dröjs- målet eller avvikelsen är ursäktlig bör inte ackordet kunna förver- kas. Ackordet ska inte heller kunna förverkas såvida gäldenären vidtar rättelse efter en av borgenären angiven men skälig tilläggstid. Om gäldenären däremot medvetet eller vid upprepade tillfällen allvarligt avviker från ackordsuppgörelsen gentemot en eller flera borgenärer ska det kunna förverkas.38 Möjligheten till förverkande av ackordsuppgörelsen såsom påtryckningsmedel torde därmed vara tilläckligt för att ge borgenärerna tillräcklig trygghet att det utvidgade ackordet blir uppfyllt av gäldenären. Om gäldenären skulle finna det omöjlighet att uppfylla sin del av avtalet kan över- vägas om gäldenären i likhet med vad som gäller enligt lagen om skuldsanering för företagare, ska beredas möjlighet till omprövning av avtalet.39 Den frågan kan dock inte av tidsskäl utredas närmare här, men bör övervägas. Skulle dock ackordet förverkas träffar för- verkandet den del som gynnar gäldenären. Borgenärerna kan dock göra ackordet i övrigt gällande mot gäldenären. 1993/94:123 s. 171 f. och prop. 2015/16:125 s. 166. 2015/2016:125 s. 170 ff. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion Bedömning: Rätten borde ex officio pröva huruvida gäldenären ska försättas i konkurs i samband med att rätten beslutar att fö- retagsrekonstruktionen ska upphöra. Om företagsrekonstruktion misslyckas kan gäldenären själv eller någon borgenär inge en konkursansökan mot gäldenären. En ansö- kan om konkurs kan dock redan ha inkommit från borgenären men blivit vilandeförklarad, 2 kap. 10 a § första stycket KonkL. Enligt gällande rätt måste i det förstnämnda fallet ärendet om företagsre- konstruktion först avslutas och en ansökan om konkurs ges in, prövas och därefter inledas som ett nytt ärende. Ett beslut om att låta en företagsrekonstruktion upphöra kan fattas av rätten dels i samband med att en frist löper ut, dels som en frist löper.