sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Målen berör kulturskolornas hela verksamhet utifrån olika aspekter och anger bland annat att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. Målen tyd- liggör även vikten av att främja kvalitet, mångfald och konstnärlig förnyelse liksom att bevara, använda och utveckla ett levande kultur- arv.17 Utredningen menar att dessa mål är väl anpassade utifrån det samhälle vi lever i och för att möta morgondagens utmaningar. Ett av målen anger att kulturpolitiken särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur vilket utvecklas i följande text: 12Svenska , Den kommunala (1976); , Den kommunala – en resurs i kulturlivet (Kommunförbundet1984). 13Rekommendationer till , (2016). Rostwall & T. West, Interaktion och kunskapsutveckling – En studie av frivillig musik- undervisning (2010). 15Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145. 17Tid för kultur, prop. 2009/10:3 s. 26 f. Utredningens förslag och rekommendationer Kulturpolitiken bör ge förutsättningar för att barn och unga i hela landet har tillgång till ett kulturutbud och kulturella aktiviteter som präglas av mångfald och hög kvalitet. Genom att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande kan barn och unga behålla och utveckla sin fantasi och sitt självständiga tänkande. Kulturella aktiviteter ger barn och ungdomar utrymme att utbyta tankar och använda sin kreativitet i gemenskap med andra. Att lära känna kulturarvet och förstå historiska sammanhang stärker barns och ungas identitet och ger perspektiv på tillvaron. Barn och ungdomar ska också ges möjlighet till inflytande och göras delaktiga såväl i planeringen som i genomförandet av de verksamheter som rör dem. I takt med den tekniska utvecklingen har barns och ungas medieanvändning radikalt förändrats och tillgången till kultur och eget skapande har ökat. Samhället ska främja en kreativ och trygg användning av alla slags medier och stärka barns och ungas mediekompetens.18 Kommunerna har goda möjligheter att i kulturskolornas arbete göra verklighet av de kulturpolitiska målens intentioner. Målen behandlar företeelser som utredningen menar är centrala för den kommun som strävar mot att bedriva en inkluderande kulturskola vars ambition är att vara relevant i sin samtid. Utredningen har i sina breda samråd uppfattat vissa huvuddrag i verksamhet som särskilt angelägna att formulera. Utredningens avsikt är att tydliggöra dessa huvuddrag i form av nationella mål för landets kommunala kulturskolor. Det är varken vårt syfte eller ens möjligt att härigenom skapa en enhetlig kultur- skola landet över, men med hjälp av dessa mål kan bättre förutsätt- ningar ges för höjd kvalitet och en ökad likvärdighet för de barn och ungdomar som vill delta i kulturskoleverksamhet. Med dessa nationella mål vill utredningen bidra till att skapa tydlighet i vad som utredningen menar utgör särart. Landets kulturskolor har sitt ursprung i en verksamhet fokuserad enbart på musik och i nära symbios med skolan vilket har präglat arbetssätt och pedagogernas kompetens. Det gör att skolan och har många gemensamma drag men har också egna karaktäristika som ett frivilligt deltagande, en läroplans- lös verksamhet och en flexibilitet som utgår från barnets perspektiv genom hänsyn till barns och ungas egna intressen. Även dess mångfald vad gäller konstområden och olika typer av publika aktiv- 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145. Utredningens förslag och rekommendationer iteter som synliggör i det övriga samhället, är utmärk- ande för . Det har under utredningens arbete även blivit tydligt att för många barn och unga är en frizon och en social mötesplats som får sin legitimitet tack vare dess frivillighet och en demokratisk grundsyn om allas rätt till kultur. Detta är en särart som utredningen menar är unik för kultur- skolan. Utredningen anser att det finns goda skäl att uttrycka denna särart genom att tydliggöra de pedagogiska grundvalar som verksamheten vilar på. När det gäller tillämpningen av de nationella målen och hur de olika verksamheterna ska arbeta för att realisera dessa, bör kommunerna vara fria att själva utforma sitt arbete med stöd av den föreslagna infrastrukturen. Ge barn och unga möjlighet att lära, utöva och uppleva konstuttryck i första hand i grupp De barn och unga som väljer att delta i den kommunala kultur- skolan bör ges möjlighet att lära, utöva och uppleva konstnärliga och kulturella uttryckssätt. Barn och unga bör kunna uttrycka sig konstnärligt, enskilt eller i gemenskap med andra. bör låta barn och unga uppleva konst och kultur som andra elever eller professionella utövare har gestaltat. Barn och unga bör få delta i ett lärande som tar vara på de sociala behov barn och unga har. Att erbjuda verksamhet i grupp är viktigt för att både yngre och äldre barn ska trivas. Utredningen menar därför att gruppundervisning bör vara norm (se avsnitt 5.1). Bedrivas på barns och ungas fria tid Barn och unga ska i största möjliga utsträckning kunna ta del av undervisning, arrangemang och projekt på sin fria tid. funktion som en sorts frizon för barn och unga19 går bara att uppnå och bibehålla genom att betona frivillighet. 19 enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). Utredningens förslag och rekommendationer Präglas av hög kvalitet och en konstnärlig och genremässig bredd med verksamhet inom tre eller flera konstuttryck Många före detta musikskolor har vidgat sitt utbud till att omfatta fler konstuttryck än musik vilket utredningen menar är ett viktigt steg mot att inkludera fler barn och unga. Det är av stor betydelse att fler kommuner påbörjar denna utveckling av flera skäl; för att bättre möta barns och ungas breda intressen, för att svara upp mot samtida konst- och kulturuttryck och för att ta vara på potential som en mötesplats över konstområdesgränser. Med grund i en mångfald av konstuttryck och med tradition och nyskapande sida vid sida, kan vara i fas med samhällsutvecklingen och på så sätt vara en relevant och värdefull aktör i kulturlivet. Tillämpa en pedagogik som utgår från barnets egna erfarenheter och intressen verksamhet bör utgå ifrån det demokratiska upp- draget om alla barns rätt till kultur. Det är för många av landets kulturskolor det naturliga sättet att bedriva verksamheten på och betyder att ta fasta på mångfald och yttrandefrihet och med elev- ernas egna erfarenheter och intressen som utgångspunkt möta barn och unga i den kultur där de befinner sig. verksamhet bör genomföras i ett lärande samman- hang som är anpassat efter elevens behov och intressen. Det bör vara individens konstnärliga, personliga och sociala utveckling som ska stå i centrum för verksamheten. Ge barn och unga goda förutsättningar att ha inflytande på verksamhetens utformning och innehåll Barn och unga bör ges goda förutsättningar att ha inflytande på verksamhetens utformning och innehåll. Detta förutsätter en öppenhet för att ge barn och unga inflytande men också att uppnå en balans mellan ungas medbestämmande och den professionella kompetens och erfarenheter som ledning och lärare har. De barn och unga som vill fördjupa sina kunskaper ska ges möjlighet till det. Utredningens förslag och rekommendationer Ha en hög andel pedagogiskt och konstnärligt högskoleutbildad personal Att möta barn och unga i olika åldrar och typer av verksamheter förutsätter en hög andel pedagogiskt och konstnärligt högskole- utbildad personal med bred och varierad kompetens. I takt med en ämnes- och genremässig breddning bör utbildningsnivån i den kom- munala fortsatt vara hög. De förslag om nya utbild- ningsvägar som utredningen lämnar avser att bättre motsvara sektorns samtida och framtida behov av personal (se avsnitt 6.8). Verka i för verksamheten anpassade lokaler med ändamålsenlig utrustning En förutsättning för en väl fungerande verksamhet är att de lokaler som kommunen tillhandahåller för sina kulturskolor är ändamåls- enliga utifrån den typ av verksamhet som ska utövas. Likaså bör tillhörande utrustning i dessa lokaler hålla hög kvalitet så att ett kulturutövande på goda villkor möjliggörs. Aktivt verka för att kommunens barn och unga har kännedom om och ges likvärdig möjlighet att delta i dess verksamhet Det är utredningens mening att uppdrag är att nå barn och unga oavsett bakgrund. finansieras av offent- liga medel och är kommunernas näst största utgift på kultur- området. Det bör ingå i uppdrag att aktivt verka för att alla barn oavsett bakgrund och förutsättningar känner till vad är och vad den kan erbjuda. Utifrån detta ska goda förutsättningar ges för de barn och unga som blir intresserade, att delta. Barn och unga med funktionsnedsättning har inte samma möjligheter att få utöva och uppleva konst och kultur i kultur- Utredningens förslag och rekommendationer skolan som andra barn.20 Utredningen vill särskilt lyfta fram dessa individers rätt till kultur. Arbeta i bred samverkan och bedriva en utåtriktad verksamhet gentemot det övriga samhället Ökad samverkan kan göra det möjligt att bättre ta vara på de sam- lade kulturresurserna i ett län i form av kulturverksamheter, kulturinstitutioner, kulturaktörer med kommun, landsting eller staten som huvudman, liksom det fria kulturlivet. En sådan sam- verkan kan bidra till att öka barns och ungas tillgång till ett varierat och brett kulturskoleutbud. En utåtriktad och synlig kulturskola är viktig för deltagarnas trivsel och för verksamheten. Att regelbundet få visa upp sig och sina färdigheter inför publik ger ett konkret mål och en känsla av att befinna sig i ett meningsfullt sammanhang.21 Förslag: Ett nationellt kulturskolecentrum ska inrättas som ett särskilt beslutsorgan med förvaltningsanslag och ett bidrags- anslag för verksamhetens finansiering inom . Ett nationellt kulturskolecentrum ska ha följande ansvars- områden: Fördela statsbidrag i form av –utvecklingsbidrag till kulturskoleverksamhet –tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskola –bidrag till verksamhet med avancerad spetskompetens Främja erfarenhetsutbyte och samverkan 20Barn äger (Handisam, 2014); Hur är läget 2014 – Uppföljning av funktionshinderspolitiken, (Myndigheten för delaktighet, 2014); A. Di , Forskningsrapport om kultur- skolors verksamhet för barn och unga med funktionsnedsättningar. , Modeller för undervisning på orkesterinstrument i . Inspel till kultur- skoleutredningen (2016); Enkät med medlemmar i unga musikanter (2015). Utredningens förslag och rekommendationer Främja kulturskolerelaterad kunskap med grund i forskning och beprövad erfarenhet Utredningen har i uppdrag att ge förslag på hur den kommunala verksamhet kan samordnas och följas upp på nationell nivå. Som direktiven anger är det svårt att utan en nationell överblick kunna urskilja, analysera och ta avstamp i generella utvecklings- tendenser i syfte att främja barns och ungas tillgång till kultur- skoleverksamhet av god kvalitet över hela landet. Utredningen ska även beskriva de utmaningar som har att hantera. Med utgångspunkt i våra samlade underlag menar vi att en av kommun- ernas största utmaningar är att kunna möta verksamheternas behov av kunskapsutveckling, erfarenhetsutbyte, samverkan och uppfölj- ning. Om dessa behov inte kan tillgodoses kan riskera att förlora sin starka position i samhället på grund av bristande relevans sett ur ett medborgarperspektiv. Sett utifrån två grund- principer, att offentlig skattefinansierad verksamhet ska inbegripa barn och unga oavsett förutsättningar och att alla barn och unga har rätt att uttrycka sig och vara delaktiga i det konstnärliga livet är det utredningens bedömning att för en långsiktig och hållbar utveckling av de kommunala kulturskolorna behövs olika former av stöd. Landets kulturskolor verkar i hög grad lokalt med snäva eko- nomiska ramar vilket gör dem sårbara vad gäller möjligheter att vidarutveckla en stabil verksamhet. Kulturskolorna tenderar att uppfinna hjulet var och en för sig utifrån lokala behov med små möjligheter att dela dessa erfarenheter med andra kommuner. Eftersom resurserna är låsta i den löpande verksamheten är det också svårt för enskilda kulturskolor att avsätta resurser till långsiktiga utvecklingsinsatser. Föreningen är den aktör som utifrån sitt begränsade mandat och dito resurser punkt- vis har kunnat stödja kulturskolor med hjälp av externa medel exempelvis från Allmänna arvsfonden eller Europeiska social- fonden. Även om utredningen ser positivit på att externa finansi- eringskällor som dessa kommer till nytta för landets kulturskolor ser utredningen ett behov av mer kontinuerliga och stabila bidrags- former. utpräglat lokala identitet utan gemensamma ramar för verksamheten har även lett till en stor självständighet. Utredningens förslag och rekommendationer Det är inte ovanligt att den enskilda bedriver sin verk- samhet utan djupare inblandning av vare sig utbildnings- eller kulturpolitiker22 vilket utredningen kan se både som en styrka och en svaghet. Korta beslutsgångar med eget budgetansvar skapar en flexibilitet som är viktig för särskilda typ av verk- samhet. blir en verksamhet i avsaknad av politiska mål och krav på uppföljning svår att prioritera, utveckla och styra. Utredningen menar att detta i förlängningen kan leda till en brist på legitimitet, ett osynliggörande och i värsta fall minskade resurser. Frågan är inte ny utan lyftes av . Kommittén ville inrätta ett musikpedagogiskt centrum för utvecklingsarbete och forskning för hela det musikpedagogiska fältet.23 Den har även identifierats av Kommuner och Landsting som i ett särskilt ställningstagande lyfter fram behovet av att följa upp den samlade kulturskoleverksamheten för att få ett bättre underlag för kunskaps- och metodutveckling, inte minst för att uppnå ökad mångfald i kulturuttryck och deltagande.24 Kultur- skolerådet rekommenderar ett statligt ansvar för samordning och uppföljning liksom att nationella insatser görs för att främja peda- gogiskt och konstnärligt kunskaps- och erfarenhetsutbyte.25 Utredningen bedömer att avsaknaden av incitament och stöd- strukturer för samordning, utveckling och en nationell överblick, liksom bristen på en gemensam syn på kärnverk- samhet, är faktorer som har bidragit till att skapa stora skillnader i de kulturskoleverksamheter som erbjuds barn och unga. I utred- ningens möten med sektorns företrädare har nödvändigheten av en självständig aktör blivit tydlig, som utifrån sektorns behov och ett helhetsperspektiv samlat kan främja kulturskolornas arbete med utvecklings- och kvalitetsfrågor. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att ett nationellt kulturskolecentrum ska inrättas i syfte att främja samverkan, uppföljning och utveckling i den kom- munala . 22Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Ungas fritid och organisering. Fokus 14 (MUKF, 2014). 24Sveriges Kommuner och Landsting, Ställningstagande angående kommunala kultur- och musikskolor (SKL, 2016). 25Rekommendationer till , (2016). Utredningens förslag och rekommendationer Uppgifter för ett nationellt kulturskolecentrum En aktör på nationell nivå med ett väl definierat uppdrag och erforderliga resurser kan med utgångspunkt i kommunernas behov bistå med efterfrågat stöd inom verksamhetsområdet. Utredningen har identifierat följande ansvarsområden: Nationell uppföljning och statistik Främja erfarenhetsutbyte och samverkan Främja kulturskolerelaterad kunskap med grund i forskning och beprövad erfarenhet Nationell uppföljning och statistik Förslag: Ett nationellt kulturskolecentrum ska följa upp de kommunala kulturskolornas verksamhet och ansvara för den officiella kulturskolestatistiken. En sammanhållen nationell uppföljning kan stärka utvecklingen mot en mer inkluderande kulturskola av hög kvalitet som strävar mot de föreslagna nationella målen för . Kommunalt beslutade mål för kulturskoleverksamhet följs upp på central nivå i ungefär var tredje kommun.26 Därutöver sammanställer föreningen på uppdrag av sina medlemmar kommunerna, en årlig statistik som är betydelsefull men inte statistiskt säkerställd. Ett stort problem med dagens statistiska underlag är att viktiga data saknas och att olika definitioner används vilket gör underlagen svåra att jämföra. Det finns anledning för det nationella kulturskolecentrumet att analysera det ojämlika deltagandet i den kommunala , dess orsaker och vägar framåt eftersom det i stor utsträckning saknas underlag som visar utvecklingen som är statistiskt säkerställda. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 26 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Ungas fritid och organisering. Fokus 14 (MUKF, 2014). Utredningens förslag och rekommendationer har poängterat hur det saknas en helhetsbild av ungas fritid där olika delar av fritiden finns belysta som kan kopplas samman med övriga delar av livet. De nationella enkät- undersökningar som genomförs möjliggör allt mindre av sådana analyser på grund av allt färre frågor. Den övriga kunskap som finns är spridd mellan olika politikområden och verksamheter. Den nationella uppföljningen är som mest utbyggd kring förenings- idrotten.27 Andra skäl för att en gemensam modell för uppföljning av kärnverksamhet bör etableras är en nationell hel- hetsbild för höjd likvärdighet. Med en samlad modell som underlag för en kvantitativ och kvalitativ uppföljning och påföljande analys på nationell nivå kan det bli möjligt att belysa hur barns och ungas tillgång till kulturskolor ser ut över hela landet och hur dess styrkor och utmaningar ser ut. Ett annat skäl för en samlad upp- följning är att en modell för uppföljning kan vara ett betydelsefullt och konkret stöd i kommunernas arbete. Det är inte på förhand givet hur kommunerna ska värdera och följa upp verksamhet. Med en gemensam form för uppföljning kan kom- munerna få ledning och handfasta verktyg för att bättre följa verksamhetens utveckling. Det nationella kulturskolecentrumet bör därför svara för att ta fram gemensamma definitioner och indikatorer i avsikt att följa upp kommunernas kulturskoleverk- samhet. En nationell uppföljning syftar varken till någon inspektion eller revision utan ska i stället ge den helhetsbild av hela rikets kultur- skoleverksamhet som saknas och utifrån denna bidra med kvalitetshöjande främjandeinsatser. Variationerna är stora mellan hur kommunerna väljer att organisera sina kulturskolors verk- samhet och ska fortsätta att så vara, eftersom de lokala behoven ser olika ut. Landets kulturskolor har olika vana av politisk styrning och uppföljning. Även de administrativa resurserna ser olika ut bland annat beroende på kommunstorlek. Detta kan innebära att det kan komma att ta innan den nya uppföljningen av 27 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Ungas fritid och organisering. Fokus 14 (MUKF, 2014). Utredningens förslag och rekommendationer SOU 2016:69 inrapporteras komplett ifrån alla kommuner, något som det nationella centrumet bör ta hänsyn till. Ansvaret för den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. I bilaga till förordningen anges vilka myndig- heter som har ansvar för statistiken på olika samhällsområden. Där anges att är statistikansvarig inom området bibliotek och att Myndigheten för kulturanalys är statistikansvarig inom områdena kulturmiljövård, museer, studieförbund och sam- hällets kulturutgifter. Kommunernas kostnader för kulturskole- verksamhet redovisas som en del i posten Samhällets kultur- utgifter inom området Kultur och fritid.28 Utredningen menar att en sådan redovisning knappast kan anses som tillräcklig för att bilda underlag för en uppföljande analys av hur de kommunala verksamheterna kan främjas. I syfte att i så stor utsträckning som möjligt hålla samman den erfarenhet och kunskap som kommer att byggas upp inom detta område menar utredningen att kulturskolestatistik, i likhet med vad som gäller inom biblioteksområdet, bör skötas av en nationellt samordningsansvarig aktör på kulturskoleområdet. Utredningens föreslår därför att ett tillägg görs i bilagan till förordningen om den officiella statistiken29 så att det framgår att statistikansvarig inom området ska vara ett nationellt kulturskolecentrum. Former för uppföljning och statistik Verksamhetsuppföljning görs på olika sätt från kommun till kom- mun. kommun har initierat ett kommungemensamt arbete med nyckeltal för kvalitetsuppföljning av prestationer inom . Indikatorer används i andra kommuner vilka i sin tur ofta bygger på ett antal värden eller nyckeltal. För att rätt kunna spegla den komplexitet som präglar verk- 28SFS (2001:99). Utredningens förslag och rekommendationer samhet ser utredningen det som angeläget att ett kommande nationellt kulturskolecentrum tar fram ett begränsat antal mätbara indikatorer med hög relevans som redskap för en nationell upp- följning och statistik. Utgångspunkten bör vara de föreslagna nationella målen för verksamhet. För att få både djup och bredd ser utredningen det som angeläget att beskriva såväl kvantitativa som kvalitativa förhållanden. Utredningen föreslår att det nationella centrumet utifrån kommunernas underlag ska sammanställa en rapport över det gångna årets utfall och analysera utvecklingen inom sektorn. En sådan rapport bör även innehålla en omvärldsanalys utifrån kultur- skolans perspektiv. Ett sådant underlag bör tillsammans med en analys av andra typer av styrdokument för kulturskoleverksamhet på och regional nivå (se avsnitt 6.4) ligga till grund för centrumets främjandeinsatser. För att ha god kännedom om sektorn föreslås ett nationellt kulturskolecentrum etablera strukturerade former för samverkan med de stödjande funktioner på regional nivå som utredningens förslag möjliggör (se avsnitt 6.7). Förslag: Ett nationellt kulturskolecentrum ska ansvara för att fördela statsbidrag. Ett nationellt kulturskolecentrum avser att vara den plats där kunskap om och erfarenhet av kulturskoleverksamhet ska insamlas, analyseras och spridas i syfte att stödja utvecklingen av den kommunala verksamheten. Utredningen menar att de tre former av statsbidrag om totalt som föreslås i avsnitt 6.4–6.6 ska fördelas i syfte att främja kvalitet, mångfald och till- gänglighet. Den överblick som en sådan bidragshantering ger kommer att bidra till en fördjupad kunskap om sektorn vilket stärker det nationella centrumets förmåga att främja landets kultur- skolor. Utredningens förslag och rekommendationer Främja erfarenhetsutbyte och samverkan Förslag: Ett nationellt kulturskolecentrum ska främja erfarenhets- utbyte och samverkan som är relevant för den kommunala . Kommunernas kapacitet att långsiktigt främja ett strategiskt utvecklingsarbete i den lokala varierar bland annat beroende på resurser, intresse, nätverk och kompetens. Efter att upphörde med sin stödjande verksamhet har de konferenser som arrangerat haft stor betydelse som plattform för utbyten och diskussion kring gemensamma utmaningar och för att främja ett brett erfarenhetsutbyte. Utred- ningens samråd har entydligt visat att kulturskolornas behov av ökad kunskap och pedagogisk utveckling är betydligt mer omfatt- ande än vad har förmåga att hantera. Därför bör en av uppgifterna för ett nationellt kulturskolecentrum vara att främja erfarenhetsutbyte och samverkan genom att samla, samman- ställa och sprida goda erfarenheter. Ett centrum bör även bedriva omvärldsbevakning inom sitt verksamhetsområde, såväl nationellt som internationellt. Det nationella kulturskolecentrumet är, tillsammans med de kommunala kulturskolorna och en ökad samordning på regional nivå, avsett att ingå i kedja av samverkan med kommunernas behov i främsta rummet.