sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Det nationella kulturskolecentrumet föreslås vara den länk som på nationell nivå sluter denna kedja och bör ha i uppdrag att samla in, analysera och förmedla dessa erfarenheter till i första hand de kommunala kulturskolorna men även till kultur- institutioner, skolmyndigheter, civila samhället, förskolor, skolor och andra aktörer som kan vara berörda. Det nationella kulturskolecentrumet bör etablera en webbplats för att utifrån kommunernas kunskapsbehov sprida information men även använda sig av andra former och kanaler som webbaserade rapporter, seminarier och konferenser. På så sätt bör sektorns utvecklingsarbete kunna få god spridning och genomslag. Främjandearbetet bör fokusera på kvalitetsutveckling inom de områden där sektorn har sina största behov som inkludering, undervisningsformer och mångfald. Att inkludera fler barn och unga med funktionsnedsättning och att utnyttja den digitala tekniken Utredningens förslag och rekommendationer ser utredningen som särskilt viktiga utvecklingsområden. Den nya tekniken har en kreativ potential vad gäller barns och ungas skap- ande men kan även användas för att öka tillgäng- lighet. Den kan förenkla för kommunikation mellan lärare och elev, för att komplettera en traditionell fysiskt rumslig undervisning eller vara ett hjälpmedel för fjärrundervisning. En ökad användning av digitala uttryckssätt kan underlätta för att barn med motoriska svårigheter eller andra funktionsnedsättningar ska kunna delta i verksamhet. Även inom fortbildningsområdet bör centrumet kunna bidra med insatser. Formell fortbildning tillhandahålls av lärosäten och ett nationellt kulturskolecentrum kan bidra genom att sprida information om för relevanta fortbildningar men också genom att ta fram lärplattformar för personal med material som tillgängliggörs på centrumets webbplats. Centrumet bör också kunna ta fram särskilda uppdragsutbildningar i sam- verkan med lärosäten som motsvarar sektorns behov. I förhållande till de regionala stödfunktioner som utredningens förslag möjliggör bör centrumet ha en samordnande och stödjande roll genom att följa hur arbetet med de regionala kulturplanerna fortskrider och, som tidigare nämnts, etablera strukturerade former för samverkan. Det nationella centrumet bör även ha en löpande dialog med . Även den Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) har stor kunskap som skulle kunna bidra till ökad inkludering av barn och unga i . Myndigheten har inget uppdrag gentemot utan ska i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för utbildning inom skolväsendet. Deras breda kompetens kan ändå vara till nytta för annan pedagogisk verk- samhet, som den kommunala , och bör kunna spridas av ett nationellt kulturskolecentrum till de kommunala kulturskolorna. På myndighetens webbplats ges även råd och stöd om hur utbild- ningsverksamheter kan anpassas bättre utifrån de behov barn och unga med funktionsnedsättning har. Utredningens förslag och rekommendationer Främja kulturskolerelaterad kunskap med grund i forskning och beprövad erfarenhet Förslag: Ett nationellt kulturskolecentrum ska främja kultur- skolerelaterad kunskap med grund i forskning och beprövad erfarenhet. Fritidsforskning och forskning om den svenska genomförs i mycket liten utsträckning.30 Den pedagogiska forsk- ning som bedrivs kring undervisning och lärande för barn och unga inom det estetiskt/konstnärliga området inriktas nästan uteslut- ande mot förskolan, och gymnasieskolan. Det är i korthet bakgrunden till varför utredningen föreslår att statliga medel ska avsättas för sådan forskning (avsnitt 6.9) men även att den forskning som bedrivs och beprövade erfarenheter som görs kan ha svårt att nå ut till berörda i samhället. Det är utredningens uppfattning att kontinuitet och ett lång- siktigt uppdrag krävs för att bygga en robust struktur för att ökad kunskap på detta område ska kunna utvecklas, sammanställas och spridas. Av samma skäl är det viktigt att centrumet har kompetens från forskningssektorn för att underlätta för dialog med universitet och högskolor. Utredningen menar därför att ett nationellt kultur- skolecentrum bör ha i uppdrag att vara en brygga mellan å ena sidan den forskning som görs vid universitet, högskolor eller av andra forskningsaktörer och de kommunala verksamheterna å den andra sidan. I uppdraget bör ingå att exempelvis bevaka kulturskole- relaterad kunskap som vilar på forskning och beprövad erfarenhet både inom och i de nordiska länderna, att ha kontakt med och bygga nätverk med forskarvärlden och att arrangera konferenser i syfte att främja spridning av ökad kunskap om . 30 , Forskningens framtid! Ämnesöversikt 2014 utbildningsvetenskap. (, 2014). Utredningens förslag och rekommendationer Organisationsform för ett nationellt kulturskolecentrum Utredningen har undersökt hur ett centrum skulle kunna vara organiserat. Regeringen bedömer i den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175) att myndighetsformen bör vara huvudregel för statlig verksamhet bland annat för att kraven på offentlighet och insyn och på tydliga ansvarskedjor tillgodoses. Ett nationellt kulturskolecentrum med ansvar för att fördela statliga bidrag och för nationell uppföljning av de kommunala kultur- skolornas verksamhet bör därför inrättas som en egen myndighet eller som en avgränsad verksamhet inom en statlig myndighet. Utredningen bedömer att självständighet och integritet är viktiga faktorer för att skapa och bibehålla legitimitet för ett nationellt kulturskolecentrum. Därmed krävs någon form av egen ledning och organisation. Även kontinuitet i verksamheten är nödvändig för att långsiktig kunskapsutveckling som motsvarar sektorns behov ska kunna uppnås. Detta fordrar en stabil finansiering, ett styr- och uppföljningsbart uppdrag och ett fast eget anslag. Ytterligare en faktor är förtroendekapital så att kommunerna upp- lever centrumet som vederhäftigt. En god förmåga att kunna kom- municera med forskningssektorn är också nödvändig för att kunna vara den tillförlitliga brygga mellan kulturskolor och forsknings- sektorn som utredningen eftersträvar. Här går vi närmare in på lämpligheten hos två olika statliga huvudmän, och , liksom överväger om myndighetsformen vore lämplig. är förvaltningsmyndighet för skolväsendet. Kultur- skolan kan, som redogjorts för, beskrivas som en kultur- institution som bedriver utbildning i olika former. Därmed är det logiskt att analysera om ett nationellt kulturskolecentrum bör ha sin hemvist hos . Nationellt centrum för läs- språk- och skrivutveckling som verkar utan egna föreskrifter. har erfarenhet av att fördela statsbidrag till kommuner vilket kommer att vara en uppgift för ett centrum. har även erfarenhet av att hantera ansöknings- processer vilket utredningen menar är en nödvändig kompetens för Utredningens förslag och rekommendationer Verket har vidare erfarenhet av att publicera material om forskning och metodutveckling. är i formell mening ingen skolform och ligger därför av naturliga skäl utanför domän. Att inrätta ett nationellt kulturskolecentrum inom förutsätter ett tillägg i skollagen om att ska ingå i det allmänna skolväsendet. Som beskrivits tidigare är det utredningens bedömning att det är av vikt att utvecklar och fördjupar sin egen identitet i förhållande till och i samverkan med skola och andra samhällsinstitutioner. Utredningen menar att det är ett karaktärsdrag och en styrka för att vara en fri- zon för barn och unga31 som bygger på det personliga intresset och ett frivilligt engagemang. Ett i organisatorisk mening närmande till det obligatoriska skolväsendet, bör enligt utredningens mening därför undvikas. är ansvarig myndighet inom det kulturpolitiska fältet och har, liksom , erfarenhet av att fördela statsbidrag utifrån ett ansökningsförfarande, bland annat till kommuner. Efter att den så kallade kultursamverkansmodellen inrättades ansvarar för att fördela till regional kulturverksamhet.32 Genom detta arbete har upp- arbetat en ökad regional och lokal kännedom tack vare de kultur- planer som bildar grund för bidragsfördelningen vilket utredningen menar kan gynna ett nationellt kulturskolecentrum. har även erfarenhet av att publicera material om forskning och metodutveckling inom kulturområdet och arbetar även främjande. Inom finns ingen centrumbildning men däremot Kansliet för Litteraturpriset till minne som leds av en separat kanslichef. Till kansliet är en särskild jury knuten i form av ett särskilt beslutsorgan som enligt egen förordning beslutar om litteraturpris till minne. Inom myndigheten finns även ett så kallat samverkansråd som har till uppgift att samordna 31Kulturskoleutredningens enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). 2015/16, utgiftområde 17. Utredningens förslag och rekommendationer de nationella kulturpolitiska intressena inom ramen för kultur- samverkansmodellen. Det är regeringen som bestämmer vilka statliga myndigheter och nationella institutioner som ska ingå i samverkansrådet. Regeringen har beslutat om bägge organen i myndighetens instruktion. kompetens vad gäller professionell konst och kultur för barn, unga och vuxna är stor. Deras sakkunskap om barns och ungas eget skapande har ökat sedan 2008 fick i uppdrag att fördela Skapande skola-bidraget. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att fördela till kommuner med kulturskoleverksamhet i syfte att bidra till låga elevavgifter, göra den kommunala kulturskoleverksamheten mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och ungdomar att delta i verksamheten. Det innebär att , i likhet med , i stor utsträckning saknat kunskap om kulturskolorna, men att upparbetar kunskap om sektorn. stora kulturkompetens i kombination med vanan av kommunala och regionala kulturdialoger och ansöknings- förfarande gör att utredningen anser att är lämplig värdmyndighet för ett nationellt kulturskolecentrum. Ytterligare ett alternativ är att inrätta ett centrum som en egen myndighet. Förutom medlemsföreningen finns ingen aktör som har en bred och upparbetad kännedom om kulturskolesektorn. Med en egen myndighet skulle möjligheterna vara goda att självständigt kunna bygga upp den specifika kom- petens som behövs för uppdraget. Utredningen ser det som grund- läggande att ett nationellt kulturskolecentrum kan uppnå en hög trovärdighet eftersom ny kunskap från det kommunala fältet ska samlas in och analyseras av en statlig part inom ett område som varken haft någon nationell samordning eller reglering. Ett eget uppdrag, ledning och budget skulle borga för tydlighet och självständighet och minska risken för att med tiden tappa i integritet och legitimitet vilket en placering inom en myndighet skulle kunna innebära. Utredningens förslag och rekommendationer Till nackdel för en liten myndighet är att den är mer sårbar än en större och att overheadkostnader, som kostnader för central ekonomihantering och personalstöd, lokalkostnader och arkive- ring, blir relativt sett tyngre att bära jämfört med en större myn- dighet där kostnaderna kan fördelas över en större budget. Denna fråga hade förvaltningskommitté i uppdrag att titta på och deras slutsats var att det saknas starkt stöd för att det skulle finnas påtagliga generella problem som beror på myndighetens storlek. Även om de administrativa kostnaderna var något högre i små myn- digheter jämfört med stora och i vissa avseenden också mer sårbara, var sambanden inte särskilt tydliga. I stället kan andra faktorer än myndighetens storlek ha betydelse för kostnaderna och sårbar- heten.33 har en hög kompetens inom barn- och ungdoms- kulturområdet, bidragshantering och en hög trovärdighet inom det kulturpolitiska området. Det är därför utredningens mening att ett nationellt kulturskolecentrum bör placeras inom . I enlighet med tidigare resonemang i detta kapitel, är faktorer som självständighet och integritet viktiga för att skapa och bibehålla legitimitet för ett centrum. Utredningen har konstaterat att verksamheten därför kräver någon form av egen ledning och organisation, en stabil finansiering, ett avgränsat styr- och uppfölj- ningsbart uppdrag och ett fast eget anslag. Att placera ett nationellt kulturskolecentrum i form av ett så kallat särskilt beslutsorgan kan anses vara lämpligt för att tillförsäkra sig om verksamhetens obero- ende från övrig förvaltning. utser regeringen ledamöterna i ett sådant organ. Ansvarsfördelningen mellan beslutsorganet och värdmyndigheten liksom förhållandet mellan beslutsorganet och regeringen bör uttryckas tydligt och därför regleras i myndighetens instruktion. 33 SOU 2007:107, s. 129. Utredningens förslag och rekommendationer Att låta verksamheten ingå i övriga verksamhet med eget kansli och med en arvoderad referensgrupp som kan bidra till kvalitetssäkring vid bedömningen av ansökningarna är ett annat alternativ. För att arbeta med ett för staten nytt kunskapsfält fordras en hög legitimitet gentemot kulturskolornas huvudmän kommunerna, vilket i sin tur förutsätter självständighet och integritet. Mot denna bakgrund förespråkar utredningen att ett nationellt kulturskole- centrum inrättas inom i form av ett särskilt besluts- organ. Ett nationellt kulturskolecentrum bör efter sedvanlig bered- ningsprocess och tid för nödvändiga politiska beslut kunna starta tidigast . En närmare kostnadsbedömning beskrivs i utredningens konsekvensanalys i kapitel 7. Förslag: Ett nytt statsbidrag på inrättas för att främja utveckling av de kommunala kulturskolorna. För- delning och uppföljning av statsbidraget ska vara en uppgift för ett nationellt kulturskolecentrum. Utredningen har i uppdrag att föreslå insatser för att åstadkomma en mer jämlik och tillgänglig kulturskola. För att bidra till en sådan utveckling menar utredningen att en bredd av insatser är nöd- vändiga. Sektorn som helhet uppvisar stora variationer; ifrån de kommuner som saknar kulturskola till kommuner som aktivt bedriver ett systematiskt tillgänglighetsarbete med höga ambitioner. I synnerhet i små kommuner fyller en mycket viktig roll som plattform och motor för det övriga kulturlivet och andra samhällssektorer. Det har under utredningens kartläggning och samråd med kulturskoleföreträdare blivit tydligt att behovet av utveckling är stora inom en rad områden. Det finns därför anledning att överväga att införa någon form av statligt bidrag. Sådana stödinsatser bör vara flexibla för att kunna möta olika typer av lokala behov. kommer att fördela i syfte att bidra till låga elevavgifter, göra den kommunala Utredningens förslag och rekommendationer kulturskoleverksamheten mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och ungdomar att delta i verksamheten.34 Utöver detta bidrag finns inga statsbidrag som specifikt riktas mot de kom- munala kulturskolorna. Ett särskilt bidrag på till landets icke statliga kulturlokaler fördelas av . Utredningen har undersökt vilken typ av bidrag som skulle kunna vara bäst lämpat för att bidra till att utveckla verksamheten. Generella statsbidrag används i systemet för kommunalekonomisk utjämning till att utjämna skillnader i intäkter eller strukturella förutsättningar. Utredningen bedömer att medel till utveckling av kulturskoleverksamhet inte skulle få önskad effekt som en del i de generella statsbidragen. Dessa bidrag är inte verksamhetsanknutna och syftar därför inte till att täcka kostnader som är kopplade till specifika insatser vilket även förhindrar en uppföljning av hur medlen använts. En annan styrform är specialdestinerade statsbidrag som avser ett visst ändamål och utbetalas efter bedömning av en ansökan. Sådana kan ibland ses som en sorts första steg då staten försöker åstadkomma en förändring utan att behöva inkräkta på den kom- munala självstyrelsen. Om denna metod, efter att den prövats visar sig vara otillräcklig, kan staten ta till lagstiftning för att nå sitt mål. Ett exempel på ett sådant bidrag är statsbidraget till kulturell verksamhet i förskolan och skolan, kallat Skapande skola,35 som en huvudman kan ansöka om. Den höga efterfrågan på detta bidrag indikerar att det finns ett stort kommunalt intresse för statliga medel avsatta för kulturella ändamål.36 Trots att detta bidrag fördelas efter ett ansökningsförfarande, vilket förutsätter att tillräckliga resurser finns både kompetensmässigt och admini- strativt hos den sökande, har även mindre kommuner visat ett stort intresse för detta bidrag start 2008.37 Statskontoret menar att specialdestinerade statsbidrag kan vara lämpliga för att utveckla en viss verksamhet och att den är vanlig när mindre belopp fördelas. En sådan modell kan också ge utrymme för närhet till 34Förordning (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kultur- skoleverksamhet. 35Förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. 36Fördelning av medel till /2017 (, 2016). 37http:///sv/bidrag/Skapande-skola/Beviljade-bidrag/ SOU 2016:69 Utredningens förslag och rekommendationer mottagarna och lokala variationer38 vilket utredningen ser som positivt. Med utgångspunkt i kommunens egna utvecklingsbehov har avsatt medel som kommunens kulturskolor kan ansöka om. Några utvecklingsområden som fått bidrag har rört en breddad verksamhet, fortbildning och varierade undervisningsformer och arbetssätt.39 Enligt utredningens mening finns det goda skäl för att inrätta ett statligt stimulansbidrag gentemot som kan möta den bredd av utvecklingsbehov som kommunerna har. Utred- ningen bedömer att ett sådant specialdestinerat stimulansbidrag till kulturskoleverksamhet, som komplement till det egna ekonomiska åtagandet, kan öka barns och ungas förutsättningar att få tillgång till kulturskola av hög kvalitet, oavsett bostadsort och personlig bakgrund. Ett sådant bidrag kan även främja en ökad samverkan i sektorn. Det finns anledning att särskilt belysa förhållandena för barn och unga i glest befolkade kommuner med långa avstånd till närmaste tätort. Sådana omständigheter får effekter både för barns och ungas resande och för de pedagogiska medarbetarna vars restider blir långa. Dessa kommuner kan även ha större svårigheter än andra kommuner att anställa kompetent personal. Några faktorer som glesbygdskommuner lyfter fram för att stärka tillgången till och utbudet av kultur är en förbättrad infrastruktur exempelvis vad gäller kollektivtrafik och transporter, men lyfter även fram att mer samverkan krävs liksom att den nya tekniken ska tas till vara.40 Utredningen preciserar tre huvudområden som kan sägas sam- manfatta de fält där utvecklingsbehoven bedöms vara som störst. Dessa överlappar varandra i olika grad, men även andra typer av förslag bör kunna tas i beaktande i bedömningarna. I den utvärdering som utredningen föreslår ska göras, efter att utredningens förslag är fullt genomförda, bör dessa tre grupper ingå i utvärder- ingsunderlaget. 38Statskontoret, Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting 2011:22. 39Avdelningen Fri konst och kultur, Tjänsteutlåtande (, 2015). 40 C. , Kultur kan göra skillnad! En termometer och receptsamling om kultur i glesbygdstäta kommuner. (: , 2009). Utredningens förslag och rekommendationer Inom dessa områden är det utredningens bedömning att insatser för att öka möjligheten för barn och unga med intellektuella eller fysiska funktionsnedsättningar att delta, ska prioriteras särskilt. Utredningen menar att det i övrigt är de lokala behoven som ska styra och att bredden av insatser som kan beviljas medel bör vara stor. Utformning av ett utvecklingsbidrag En kommun eller kommuner i samverkan föreslås kunna söka bidraget. Även en samordnande funktion på regional nivå kan i samverkan med kommuner ansöka om utvecklingsbidrag. På så sätt kan själva ansökningsförfarandet underlättas för kommunerna. Däremot bör inte den regionala nivån enskilt kunna ansöka om utvecklingsbidrag eftersom utgångspunkten ska vara de kommun- ala behoven. Ett sådant bidrag bör kunna riktas mot initiativ som rör utveckling av en kulturskola inom en kommun, till utvecklings- projekt där flera kommuner samverkar eller till bredare samverkans- insatser där andra kulturinstitutioner eller andra relevanta aktörer ingår. Det finns flera sätt att förankra och bedriva ett strukturerat kulturskolearbete och ett sätt kan vara att utgå ifrån en handlings- plan. Ett kriterium för att bidraget ska uppnå sitt syfte är att de föreslagna insatserna är väl förankrade hos den eller de kom- muner som söker och utredningen menar därför att till ansökan bör bifogas en strategisk handlingsplan som tagits fram med för verksamheten berörda parter. I en sådan bör de förutsättningar som bygger sin verksamhet både på kort och på lång sikt beskrivas och hur man avser att öka verksamhetens tillgäng- lighet och inkludering utifrån ett ungt medborgarperspektiv. Handlingsplanen bör också beskriva hur barn och unga görs del- aktiga och får inflytande på verksamhet. Erfarenheter från det statliga bidraget Skapande skola visar att handlingsplaner Utredningens förslag och rekommendationer kan öka medvetenheten om kultur och att kommunernas vilja att satsa på kultur har ökat över tid.41 En handlingsplan kan användas lokalt i ett kvalitativt uppföljningsarbete såväl med medarbetarna som på politisk nivå. Ytterligare en förutsättning för att få del av bidraget är att ska erbjuda eller ha för avsikt att erbjuda, verksamhet inom minst tre konstområden. Utredningen menar att det är ange- läget att den utveckling mot kulturskolor som inleddes , men som avstannade på grund det påföljande decenniets ekonomiska kris, åter tar fart. Det är fortsatt av landets kulturskolor som enbart erbjuder verksamhet inom musikområdet. För att möta barns och ungas olika intressen är det angeläget att kommuner inom ramen för kan erbjuda högkvalitativ verksamhet till en skälig kostnad inom fler konstområden. Ofta erbjuds andra konstuttryck av andra aktörer men med kommunen som huvudman. Att samlat kunna erbjuda sådana verksamheter inom ramen för verksamhet skulle ge barn och unga och deras föräldrar en bättre överblick av det samlade kulturutbudet. Utvecklingsbidrag bör därför kunna användas för att exempelvis ta fram förstudier som visar på hur en sådan utveckling kan komma till stånd. Det nationella kulturskolecentrumet föreslås fördela bidraget efter en bedömning av inkomna ansökningar. Ett bidrag bör kunna ges för maximalt och till ansökan ska som ovan beskrivits, en handlingsplan för bifogas. Bidraget bör omfatta inklusive viss administration av bidraget. Fördel- ning och användning av bidraget bör följas upp av det nationella kulturskolecentrumet och ligga till grund för en analys av utvecklingen inom sektorn. Utifrån en sådan analys bör centrumet genomföra olika typer av breda främjandeinsatser för att sprida erfarenheter och belysa för sektorn centrala frågor. En förordning som föreslås träda i kraft bör styra fördelningen av utvecklingsbidrag. 41 och , Fördjupad utvärdering av statsbidraget Skapande skola (, 2016). Utredningens förslag och rekommendationer 6.5Tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskola Förslag: Ett nytt statsbidrag till kulturskoleverksamhet ska inrättas i form av ett tidsbegränsat verksamhetsbidrag om sam- manlagt . Kommuner med liten folkmängd samt låg befolkningstäthet (hög invånardistans) ska kunna rekvirera i bidrag förutsatt ett ekonomiskt eget åtagande på av beloppet. Det föreslagna nationella kulturskolecentrumet ska ansvara för att fördela bidraget. Kommunernas uppgifter anges i kommunallagen och i lagen om kommunala befogenheter jämte olika speciallagstiftningar. Att bedriva kulturskola är ett frivilligt åtagande som faller inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Regeringens utgångspunkt är att alla barn oavsett bakgrund ska ges möjlighet att utöva kultur. Den kommunala ger barn och ungdomar möjlighet till kulturutövande och till att utveckla sina skapande förmågor.42 Den stora majoriteten av kommuner bedriver kultur- skola.