sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Mer trygghet och bättre försäkring SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Vid sammanträde beslutade regeringen om direktiv som gav en parlamentariskt sammansatt kommitté i upp- drag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet.1 Kommittén har antagit namnet Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Kommittén skulle redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på faktiska (historiska) inkomster. Kommitténs arbete skulle slutredovisas . beslutade regeringen att förlänga utredningstiden för delredovisningen till 31 mars 2012.2 Vid sammanträde beslutade regeringen att förlänga utredningstiden för delredovisningen ytterligare till 30 juni 2012.3 Vid sammanträde beslutade regeringen att utvidga kommitténs uppdrag och förlänga utredningstiden.4 Det utvidgade uppdraget avsåg arbetslöshetsförsäkringen och de ersättningar som lämnas till stöd för försörjning vid deltagande i ett arbetsmarknads- politiskt program. Vid sammanträde beslutade regeringen att förlänga utredningstiden och att uppdraget ska slutredovisas senast den 2 mars 2015.5 Kommittén har lämnat tre delbetänkanden. SOU 2011:74 I gränslandet behandlar social trygghet vid gränsarbete i , SOU 2012:47 Harmoniserat inkomstbegrepp behandlar möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna och SOU 2013:64 Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetförsäkringen. Statsrådet förordnade socialborgarrådet (M) som ordförande och riksdagsledamöterna (M), (M), (FP), (C), (KD), (S), (S), (MP), LiseLotte (V) samt förbundsordföranden (S) som ledamöter i kommittén. entledigades (M) och (FP) från sina uppdrag som ordförande respektive ledamot. entledigades (S) och ersattes av (S) som ledamot i kommittén. entledigades (M) från sitt uppdrag som ledamot, förordnades (M) som ordförande samt riksdagsledamöterna (FP) och (M) som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamöterna (M) och (SD) som ledamöter i kommittén. förordnades riksdagsledamoten (M) som ledamot i kommittén. entledigades (S) från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av förbundsordföranden (S) som ledamot i kommittén. (S)från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamoten (S) som ledamot i kommittén. entledigades (SD) från sitt uppdrag som ledamot och ersattes av riksdagsledamoten (SD) som ledamot i kommittén. entledigades (KD) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (KD) som ledamot i kommittén. entledigades (M) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (M) som ledamot i kommittén. entledigades (C) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (C) som ledamot i kommittén. entledigades (M) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (M) som ledamot i kommittén. entledigades (SD) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (SD) som ledamot i kommittén. entledigades LiseLotte (V) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (V) som ledamot i kommittén. entledigades (M) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (M) som ledamot i kommittén. entledigades (FP) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (FP) som ledamot i kommittén. entledigades (FP) från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (FP) som ledamot i kommittén. entledigades från sitt uppdrag som ledamot i kommittén och ersattes av riksdagsledamoten (MP) som ledamot i kommittén. Som huvudsekreterare i kommittén har fil. tjänstgjort (fr.o.m. t.o.m. ). har tjänstgjort som till- förordnad huvudsekreterare (fr.o.m. t.o.m. ). har tjänstgjort som huvudsekreterare (fr.o.m. ). Som sekreterare i kommittén har tjänstgjort utredaren (t.o.m. ), utredaren (fr.o.m. t.o.m. ), jur. kand. (fr.o.m. t.o.m. ), departementsrådet (fr.o.m. t.o.m. ), kanslirådet (fr.o.m. t.o.m. ), kansli- rådet (fr.o.m. ), kammarrätts- assessorn (fr.o.m. t.o.m. ), utredaren (fr.o.m. t.o.m. ), jur. kand. (fr.o.m. t.o.m. ), departements- sekreteraren (fr.o.m. ), stabsdirektören (fr.o.m. t.o.m. ), departementssekreteraren (fr.o.m. ), chefsjuristen (fr.o.m. ), rådmannen (fr.o.m. ), fil.lic. (fr.o.m. ), föredraganden (fr.o.m. t.o.m. ), verksamhetsområdeschefen (fr.o.m. ), kanslirådet (fr.o.m. ) och advokaten (fr.o.m. ). Som sakkunniga i kommittén har tjänst- gjort departementsrådet , departementssekreteraren , kanslirådet , kanslirådet Wollberg (), departementssekreteraren , kanslirådet , ämnesrådet , departementssekreteraren (), kanslirådet (Justitie- departementet), ämnesrådet (), kanslirådet , departementssekreteraren , kanslirådet (Arbetsmarknads- departementet) och kanslirådet (Utbildnings- departementet). entledigades ämnesrådet från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreteraren () som sakkunnig i kommittén. entledigades kanslirådet från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departements- sekreteraren () som sakkunnig i kommittén. entledigades departements- sekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreteraren () som sakkunnig i kommittén. entledigades kanslirådet och förordnades departementssekreteraren () som sakkunnig i kommittén. entledigades kanslirådet från sitt uppdrag som sakkunnig i kommittén. entledigades departementssekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departements- sekreteraren som sakkunnig i kommittén (Social- entledigades departe- mentssekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades kanslirådet som sakkunnig i kommittén (). entledigades departementssekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig och för- ordnades departementssekreterare som sakkunnig i kommittén (). entledigades departementssekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreteraren som sakkunnig i kommittén (). entledigades departementssekreteraren från sitt uppdrag som sakkunnig i kommittén. för- ordnades kanslirådet som sakkunnig i kommittén (). entledigades ämnesrådet som sakkunnig i kommittén. förordnades departementssekreteraren som sakkunnig i kommittén (). entledigades från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreteraren som sakkunnig i kommittén (). entledigades från sitt uppdrag som sakkunnig i kommittén, och förordnades departementssekreterare som sakkunnig i kommittén (). entledig- ades från sitt uppdrag som sakkunnig i kommittén. entledigades från sitt uppdrag som sakkunnig i kommittén och förordnades ämnes- rådet som sakkunnig i kommittén (Finans- departementet). entledigades från sitt uppdrag som sakkunnig och förordnades departementssekreteraren som sakkunnig i kommittén (). Kanslisekreteraren har ansvarat för färdig- ställandet av slutbetänkandet. Kommittén har haft stor hjälp av myndigheter, forskare och andra experter. Det är angeläget att stärka förtroendet för socialförsäkringarna genom breda och långsiktiga politiska uppgörelser som ger en ökad stabilitet och förutsägbarhet i försäkringarna. Kommitténs förslag stöds av en majoritet i kommittén. Kommitténs bedömning anger den fortsatta inriktningen av reformarbetet som kommitténs majoritet ställer sig bakom utan att ta ställning till alla detaljer. Samsyn, samarbete och överenskommelser bör ligga till grund för de fortsamma reformerna inom detta område. I den fortsatta beredningen av slutbetänkandets förslag och bedömningar är det önskvärt att regeringen finner lämpliga former för att brett förankra reformer och förändringar, exempelvis i en parlamentarisk referensgrupp. Till betänkandet fogas en reservation och fyra särskilda yttranden. Kommittén överlämnar slutbetänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Uppdraget är därmed slutfört. Ordlista och förkortningar ................................................... 1.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ................................................................................ 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1407) om 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om 1.5Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) .............................................................................. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring ................................ Uppdraget och dess genomförande ............................ Seminarier vid kommittémöten ................................. Resor och studiebesök................................................ 2.1.5 Vidtalade myndigheter, organisationer och Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv ................ Den samhällsekonomiska utvecklingen ............................... 3.3.1 Utveckling av BNP och BNP per sysselsatt............. 3.3.2 Socialförsäkringarnas finansiering och utgifter ........ Hushållens disponibla inkomster.............................. 3.3.4 Utvecklingen av förtroendet för Befolkningen blir allt äldre och friskare ............................... 3.4.2 Utvecklingen av självskattad hälsa ............................ 3.4.3 Dödlighet och dödsorsaker förändras ...................... Den ekonomiska försörjningskvoten ....................... 3.4.7 En uthållig finansiering av välfärden ......................... Stora förändringar på arbetsmarknaden ............................... Arbetskraftsdeltagande och sysselsättning............... 3.5.2 Utvecklingen av arbetskraftens sammansättning..... Arbetsmarknaden fortfarande könsuppdelad........... 3.5.4 Utvecklingen av olika anställningsformer ................ 3.5.5 Förändrad efterfrågan på arbetskraft ........................ Företagen och företagandet....................................... Grupper utanför arbetsmarknaden ........................... Den långsiktiga utvecklingen av sjukfrånvaron ................... 3.6.3 Ökat inflöde i sjukförsäkringen................................. 3.6.4 Sjukfallen varar allt längre .......................................... 3.6.5 Fler sjukskrivna återgår i arbete................................. Tidsgränser i sjukförsäkringen................................... 3.6.7 Utveckling av avslag och indragningar ...................... 3.6.8 Svårt förklara sjukfrånvarons variationer .................. 3.6.9 Oklara samband mellan hälsoutveckling och 3.7.3 Arbetsskador i ett internationellt perspektiv............ 3.7.4 Ersatta arbetsolyckor och färdolycksfall från 3.7.7 Bifallsfrekvens och avslag för livräntor ..................... 3.8.1 Arbetslöshetens utveckling .......................... 3.8.3 Arbetslösheten inom olika delgrupper...................... Tid med ersättning...................................................... 3.8.6 Ersättningsnivåer och ersättningsgrad för Växande problem och nya förutsättningar ........................... De övergripande problemen ...................................... 4.2.2 Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv ............ 4.2.3 Riskerna alltmer ojämnt fördelade ............................ 4.3.1 Vad vill medborgarna försäkra .................................. 4.3.2 Därför har vi socialförsäkringar ................................ 4.3.3 Ekonomisk trygghet, omställning och Reformarbetets fortsatta inriktning ..................................... Vad bör prioriteras? 4.4.4 Avtalade försäkringar ska komplettera ..................... 4.4.5 Förutsägbarhet, rättssäkerhet och administrativ 4.5.2 Bättre stöd för återgång i arbete................................ 4.5.3 En långsiktigt hållbar sjukförsäkring ........................ 4.5.4 En mer rättssäker arbetsskadeförsäkring.................. 4.5.5 En långsiktig modell för 4.5.6 Bättre försäkringsskydd för vissa grupper................ DEL 1 Ett rättvisande inkomstunderlag Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag .............. Uppdraget enligt direktiven.................................................. 5.2.1 Sjukpenningsgrundande inkomst för anställda, 5.2.2 Sjukpenningsgrundande inkomst för företagare, 5.2.3 SGI vid förvärvsavbrott (SGI-skyddad tid) ............. 5.2.4 Hur samlas uppgifterna för beräkning av SGI in? 5.2.6 Hur samlas uppgifterna för beräkning av Kontrolluppgifter och skattedeklaration .................. 5.2.8 Hur samlas kontrolluppgifter och utredningar och förslag........................................... Inkomstbegreppet i socialförsäkringarna.................. Insamlingen av uppgifter............................................ Beräkningen av ersättning i andra länder.............................. Precisionen i den sjukpenninggrundande inkomsten .......... Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag....... Problem i nuvarande system ................................................. 6.1.1 Kopplingen mellan avgifter och försäkringsskydd Utgångspunkter för en reform.............................................. Ett gemensamt inkomstbegrepp införs ................................ av inkomstunderlag (e-inkomst)...... 6.4.1 Inkomstunderlag baserat på kontantprincipen ......... 6.4.2 E-inkomst ersätter kontrolluppgift och Vem lämnar uppgift .................................................... Tidpunkt för inrapportering ...................................... 6.4.5 Elektronisk inrapportering av inkomstunderlag....... 6.4.6 Den enskildes tillgång till uppgifterna ...................... 6.4.7 Användarnas tillgång till uppgifterna ........................ 6.4.8 Behandling av personuppgifter och sekretess hos Ramtid för förmåner som beräknas på e- 6.5.1 Kort respektive lång ramtid ....................................... Införande i två etapper i socialförsäkringarna ...................... 6.7En förenklad SGI-beräkning som komplement till nuvarande regelverk – Etapp 1.............................................. Regler för studerande................................................. 6.7.3 Regler för företagare i uppbyggnadsskede................ 6.8Ett reformerat inkomstunderlag i socialförsäkringarna – 6.8.1 E-inkomst används som inkomstunderlag i alla 6.8.5 Tim- och dagberäkning med faktiska inkomster ..... 6.8.6 Undantag från ramtiden, skyddsvärda situationer ... arbetslöshetsförsäkringen införs i två etapper ..................... Gemensamt inkomstbegrepp för alla, e- inkomstberäkning för vissa grupper – Etapp 1.................... 6.10.1 Förenklad beräkning för personer med 6.10.2 Nuvarande regler som alternativ ............................... E-inkomst införs som förstahandsalternativ för alla – 6.11.1 Inkomst blir huvudsaklig kvalifikationsgrund ......... 6.11.2 Den ersättningsgrundande inkomsten i den frivilliga försäkringen baseras på e-inkomst ............. 6.11.3 Den ersättningsgrundande inkomsten kan även beräknas med nuvarande regler ................................. 6.11.4 Även grundförsäkringen baseras på e-inkomst ........ 6.11.5 Beräkning av ersättning vid deltidsarbete ändras ..... 6.11.6 Bisyssleregler kopplas till deltidsberäkning.............. 6.11.7 Garantireglerna anpassas............................................ Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag ................. Införande av ett rättvisande inkomstunderlag..................... 7.1.1 Införande i två etapper ............................................... 7.1.2 De fortsatta förberedelserna inför etapp 1................ 7.3.1 Vilka uppgifter ska redovisas som e- 7.3.2 Av vem, när och hur lämnas e-inkomstuppgift ........ Rättelser och sanktioner............................................. Ramtid för förmåner som beräknas på e- Förslag i socialförsäkringarna – Etapp 1............................... 7.5.1 En förenklad SGI-beräkning som komplement till nuvarande regler .................................................... 7.5.2 Beräkning av SGI enligt nuvarande regler................. 7.5.3 Ökad trygghet för försäkrade som avslutar 7.5.4 Ökad trygghet för företagare i Förslag i arbetslöshetsförsäkringen – Etapp 1 ..................... 7.6.1 Förenklad beräkning av normalarbetstid för sökande som haft överenskommen arbetstid............ 7.6.2Ersättningsgrundande inkomst beräknad på e- inkomst för personer som haft överenskommen 7.6.3 Tillgodoräkningsbara förmåner beräknade på e- 7.6.4Normalarbetstid, ramtid, ersättningsgrundande inkomst och tillgodoräkningsbara förmåner då e- inkomst inte används.................................................. 7.6.5 Tak på den ersättningsgrundande inkomsten ........... 7.6.7 Ersättningsgrundande inkomst för företagare.......... 7.7 Förslag i arbetslöshetsförsäkringen – Etapp 2 ..................... 7.7.1 Inkomst som huvudsaklig kvalifikationsgrund ........ 7.7.2 Regler för att fastställa faktiskt arbetad tid tas Ersättningsgrundande inkomst vid beräkning baserad på e-inkomst.................................................. Ersättningsgrundande inkomst när e-inkomst Arbetslöshetsförsäkringen saknar golv..................... Förändrade regler för deltidsarbetslöshet................. 7.7.10 Ersättningsgrundande inkomst för företagare ......... DEL 2 En långsiktigt hållbar sjukförsäkring Bakgrund till en långsiktigt hållbar sjukförsäkring ........ Uppdraget enligt direktiven.................................................. 8.2.1 Bedömning av rätt till sjukpenning ........................... utredningar och förslag .......................................... (SOU 2006:86) ......... 8.3.2 Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102).................... (SOU 2009:89) ............ Översikt av genomförda reformer........................................ 8.4.1 Ändringar av ersättningsnivå, karens och 1994/95:147 Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension till gifta..................... 1996/97:28 Kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension ................................ 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension ........ 2004/05:21 Drivkrafter för minskad 2005/06:142 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning..................... 2006/07:1 Budgetpropositionen ....... 2007/08:124 Från sjukersättning till arbete .... 2007/08:136 En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete ..... 2009/10:SfU13 ............................................................ 8.4.11 tillkännagivanden om normalt 8.4.12 Proposition 2011/12:1................................................ 8.4.13 Proposition 2011/12:113 Ett återinförande av begreppet normalt förekommande arbete................. 8.4.14 Proposition 2012/13:1................................................ 8.5 Utvärderingar och uppföljningar av genomförda 8.5.1 Uppföljningar av sjukförsäkringsreformen från 8.5.2Arbetsförmedlingens återrapportering om tidiga insatser för återgång i arbete – 8.5.3 Rehabiliteringskedjans effekt på sjukfallslängder Finanspolitiska rådets underlagsrapport ................... 8.5.6 Ekonomiska drivkrafter inom arbetslöshets- och 8.5.7 Den låga rörligheten mellan sjukförsäkringen och 8.6 Kompletterande avtal och försäkringar vid sjukdom........... De stora kollektivavtalen............................................ 8.6.3 Jämförelse av ersättning mellan avtalsområdena ...... 8.6.4 Hur många får avtalsersättningar vid sjukdom? Ersättningsnivå och ersättningsgrad för sjukskrivna .......... Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring . Problem i sjukförsäkringen................................................... Successiva reformer av sjukförsäkringen ............................. Sjukförsäkringen kvarstår som en del av Fortsatt statligt ansvar för sjukförsäkringen ....................... Arbetsförmågebegreppet är centralt i Rimliga självrisker för den försäkrade ...................... Drivkrafter för arbetsgivare....................................... Angelägna förbättringar inom sjukförsäkringen ................. Utvecklade mål för sjukfrånvaron............................. Standardtryggheten i sjukförsäkringen..................... Förstärkt ansvar för hälso- och sjukvården .............. Bättre insatser för återgång i arbete .......................... Förstärkt arbete med försäkringsmedicinskt upptäckt inom hälso- och sjukvården av stödbehov för återgång i arbete ................................. Arbetsgivares ansvar för åtgärder för återgång i En aktivare handläggning för återgång i arbete ........ Rättvisare utformning av karens ............................... 9.4.11 Mer flexibel sjukpenning ........................................... En långsiktigt hållbar sjukförsäkring ................................... Behovet av fasta spelregler......................................... Försäkringsskyddet för några övriga grupper .......... Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring ........... Angelägna förbättringar inom sjukförsäkringen.................. 10.1.1 Utvecklade mål för sjukfrånvaron ............................. 10.1.2 Förstärkt ansvar för sjukfrånvaron för hälso- och 10.1.3 Utvecklat försäkringsmedicinskt beslutsstöd........... 10.1.4 Förbättrad standardtrygghet...................................... 10.1.5 Förstärkt kompetensutveckling hos 10.1.6 Utvecklat bedömningsstöd för hälso- och sjukvårdens arbete med tidiga insatser ...................... 10.1.7 Rättvisare utformning av karens ................................ 10.1.8 Mer flexibel sjukpenning............................................ En långsiktigt hållbar sjukförsäkring .................................... 10.2.1 Behovet av fasta spelregler ......................................... DEL 3 Bättre stöd för återgång i arbete Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete ............. Uppdraget enligt direktiven .................................................. Nuvarande regler och ansvarsfördelning .............................. 11.2.1 Hälso- och sjukvården................................................ utredningar och förslag........................................... 11.3.1 Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 11.3.2 Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (SOU 11.3.3 Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 11.3.4 Mera försäkring och mera arbete (SOU 2006:86).... 11.3.5 Fokus på åtgärder – En plan för effektiv rehabilitering i arbetslivet (SOU 2006:107).............. 11.3.6 Bättre samverkan (SOU 2009:49)............................. 11.3.7 Gränslandet mellan sjukdom och arbete (SOU 11.3.8 One-stop-shops i .......................................... 11.3.9 (SOU 2012:92) ........................ 11.4 Översikt över genomförda reformer .................................... 11.4.1 Proposition 1990/91:141 om rehabilitering och 11.4.2 Proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet ............ 11.4.3 Proposition 2004/05:21 Drivkrafter för minskad 11.4.4 Proposition 2006/07:59 Vissa 11.5 Aktörers arbete, insatser och samverkan ............................. 11.5.1 Hälso- och sjukvårdens arbete och samverkan ........ 11.5.2 Arbetsgivarnas insatser .............................................. 11.5.3 Arbetsförmedlingens insatser och samverkan.......... 11.5.4 insatser för att klarlägga Stöd till arbetsgivare .............................................................. 11.6.3 Insatser hos arbetsgivare............................................ 11.7.3 Effekterna av samverkan inom socialförsäkring....... 11.8.2 Socialfondsprogrammet 2014–2020 .......................... Hälsa i arbetslivet...................................................................