sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Grundtanken i forskarutbildningsreformen som trädde i kraft var att alla som bedriver forskarstudier ska ha tryg- gad försörjning, tillräckliga kringresurser och en individuell studie- plan som följs upp. Frågorna behandlades i budgetpropo- sitionen . I fråga om doktoranders studiefinansiering innebar reformen att en doktorand som haft utbildningsbidrag som studiefinansiering ska anställas av forskarutbild- ningen. Motiven till begränsningen med utbildningsbidrag var att doktoranden under den avslutande delen av studietiden blir berät- tigad till de sociala förmåner som en anställning ger. Förändringen innebar vidare att doktoranden uppfyllde arbetsvillkoret för rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen efter utbildningen. Att avskaffa utbildningsbidraget till förmån för anställning ansågs inte möjligt då det skulle vara för dyrt att genomföra för såväl statsmak- terna som lärosätena. Vidare innebar reformen att utbildningsbidraget inte får lämnas med del av bidrag understigande av fullt utbildningsbidrag. Syftet var att utbildningsbidraget inte skulle splitt- ras upp i små delar och att doktoranderna därmed skulle kunna koncentrera sig på sina studier. Avsikten var att utbildningsbidraget skulle kompletteras med anställning som assistent dels för att arbete inom grundutbildning och administration ansågs berikande dels, för att doktoranden genom anställning som assistent skulle få rätt till samma sociala avtalsförmåner som andra anställda. När det gäller stipendier som finansieringsform innebar reformen att lärosätena inte fick använda medel från statsbudgeten till stipendier för dok- toranders studiefinansiering. Möjligheterna att ha studiemedel under 1997/98:1, Utgiftsområde 16, avsnitt 5.5 En reformerad forskarutbildning, s. 98–99. Trygga villkor för doktorander forskarutbildningen begränsades kraftigt vilket innebar att studie- medel fick lämnas för grundutbildning och forskarutbildning under sammanlagt 12 terminer. Det innebar i praktiken att studiemedel som finansieringsform för forskarutbildning avskaffades.18 Möjligheten att få utbildningsbidrag eller anställning som dok- torand på deltid, dock lägst på halvtid genomfördes mot bakgrund av regeringens bedömningar i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). En deltidsanställning eller ett utbildningsbidrag på deltid borde enligt uttalanden i propositionen endast inrättas om en sökande till forskarutbildningen eller en antagen doktorand så önskar och om det av fakultetsnämnden bedöms som lämp- ligt. Motivet till förändringen var att stimulera rekryteringen till forskarutbildningen genom att ge fler yrkesverksamma personer möj- lighet att kombinera sina ordinarie arbeten med studier inom forskar- utbildningen. I samma syfte infördes möjligheten att anta sökande till forskarutbildning som från början bara avser att avlägga licentiat- examen med finansiering för licentiatstudier. Förändring- en innebar att fler yrkesverksamma personer som önskar påbyggnad och fördjupning inom sitt arbete och ämnesområde, kan få detta inom ramen för forskarutbildningen. Möjligheten att antas till en licentiatexamen skulle möjliggöra att fler externt finansierade dok- torander kan antas. För samtliga doktorander som undervisar inför- des mot bakgrund av regeringens bedömningar i propositionen även ett krav på att genomgå en högskolepedagogisk utbildning. Den s.k. föreslog i sitt betänkan- de En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) att utbildningsbidrag skulle avskaffas och att doktor- andanställning ska gälla för hela forskarutbildningen för doktoran- der som inte genomför utbildningen inom ramen för annan anställ- ning. ansåg att bruket av stipendier bör begränsas genom att lärosätena inte får inrätta några sådana stipendier över huvud taget. Däremot ansåg utredningen att externa stipendier kan ge ett värdefullt medelstillskott och att det inte fram- står som lämpligt att begränsa dessa. För en doktorand som antas med ett externt stipendium ska det framgå av den föreslagna finan- sieringsplanen vad som gäller i händelse av sjukdom m.m. Syftet med förslagen var att ge bättre förutsättningar för trygghet och arbetsro 1997/98:1, Utgiftsområde 16, avsnitt 5.5 En reformerad forskarutbildning, s. 98. Trygga villkor för doktorander förslag ledde dock inte till några förändringar i de delar som handlade om studie- finansiering för doktorander. I departementspromemorian Förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor (Dnr U2012/2475/UH) lämnas förslag om att tiden med utbildningsbidrag ska förkortas om det inte finns särskilda skäl.19 I promemorian fram- hölls att ett långsiktigt mål bör vara att helt avskaffa utbildnings- bidraget som försörjningsform och att fler doktorander bör anställas för att på så vis omfattas av samma sociala trygghetssystem som övriga anställda vid universitet och högskolor. Vidare lämnades förslag om att Kammarkollegiet ska teckna försäkring för de doktorander vars utbildning finansieras med stipendier. Syftet med förslagen var att ge förutsättningar för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander vars utbildning på forskarnivå finansieras med utbild- ningsbidrag eller stipendier. Förslagen behandlades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) och innebar att doktorander med utbildnings- bidrag ska anställas när det återstår en utbildningstid som motsvarar heltidsstudier till doktorsexamen. Motivet till detta var bl.a. att doktorander med utbildningsbidrag kommer att omfattas av samma sociala förmåner som övriga anställda vid statliga universitet och högskolor. I propositionen uttalade regering- en vidare att en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand men att ett första steg är att tiden för utbildningsbidraget förkortas. Detta efter- som en övergång från utbildningsbidrag till anställning får ekono- miska konsekvenser för lärosätena. Vidare innebar reformen att doktorander ska ha rätt att få förlängd tid med utbildningsbidrag om det finns särskilda skäl, såsom ledighet p.g.a. sjukdom, tjänst- inom totalförsvaret eller förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer eller föräldraledighet. Syftet var att förstärka doktoran- dens möjlighet att återuppta och slutföra utbildningen efter sin frånvaro. För att förbättra den studiesociala tryggheten för alla stipendie- finansierade doktorander som är antagna vid ett svenskt statligt 19 Förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor. (Dnr U2012/2475/UH) Trygga villkor för doktorander universitet eller en statlig högskola genomfördes förändringar som innebar att universitet och högskolor ska teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för stipendiefinansierade doktorander för det fall doktorandens stipendium bortfaller p.g.a. frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet (se vidare avsnitt 4.4). Anställning som doktorand är en tidsbegränsad anställning som reg- leras i 5 kap. högskoleförordningen. Anställning som doktorand är en form av studiefinansiering för att doktoranden ska kunna genomföra sin utbildning på forskar- nivå.20 Anställningen innebär att doktoranden omfattas av samma rättigheter och sociala skyddsnät som vid andra statliga anställningar. Se vidare avsnitt 3.4 om anställningsformen anställning som dok- torand. Utbildningsbidraget, inklusive bidragets storlek, regleras genom för- ordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Bidrag enligt förordningen får lämnas till den som antas eller har antagits till utbildning på forskarnivå vid ett statligt universitet eller en stat- lig högskola eller vid i . Utbildningsbidrag får lämnas med vid heltidsstudier i sänder (bidragsår). Bidraget får lämnas för högst två bidragsår och för utbildning på forskarnivå som ska avslutas med en doktorsexamen eller en konstnärlig doktorsexamen. Det får dock inte lämnas än som motsvarar helt bidrag under ett bidragsår och . Bidraget kan dock lämnas om det finns särskilda skäl, exempelvis ledighet på grund av bl.a. sjukdom, föräldraledighet, tjänst- inom totalförsvaret och förtroendeuppdrag för facklig orga- nisation. För utbildning på forskarnivå som ska avslutas med en licentiat- examen eller en konstnärlig licentiatexamen eller för utbildning på 20 Se vidare 5 kap. 1 § högskoleförordningen. Trygga villkor för doktorander forskarnivå vid en högskola som staten inte är huvudman för, får utbildningsbidrag lämnas för sammanlagt högst fyra bidragsår och . Det får dock inte lämnas än som mot- svarar helt bidrag under två bidragsår och . Den som har fått utbildningsbidrag för doktorander ska efter ansökan anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen.21 Genom att doktoranderna måste anställas tidigare omfattas doktoranderna av samma rättigheter och sociala förmåner som övriga anställda i ett tidigare skede av forskarutbildningen. Samtliga statliga lärosäten har redan avskaffat eller fattat beslut om att avskaffa utbildningsbidraget. i som också omfattas av förordningen har inte använt utbildnings- bidrag som studiefinansiering för doktorander . I 5 kap. högskoleförordningen finns bestämmelser om anställning som assistent. Anställningen är tidsbegränsad om längst . Anställningen får förnyas.22 Bara den som får utbildningsbidrag för doktorander får vara anställd som assistent, dock högst av full arbetstid. Motivet för detta var att skapa anknytning till verk- samheten vid institutionerna för doktorander med utbildnings- bidrag i form av viss undervisningsskyldighet eller skyldighet att utföra vissa andra uppgifter.23 Arbetet som assistent ska avse under- visning, administration eller medverkan i forskning eller konstnär- lig forskning. En sådan anställning ger samma sociala förmåner som andra anställningar vid statliga universitet och högskolor. På grund av att det är fråga om deltidsanställningar blir de sociala förmånerna emellertid ofta låga. 215 kap. 4 § högskoleförordningen. 225 kap. 8–12 §§ högskoleförordningen. 1981/82:106. Om forskning m.m., s. 143–144. Trygga villkor för doktorander Till skillnad från doktorandanställning och utbildningsbidrag finns det ingen reglering om stipendiefinansierade doktorander. och högskolor har dock egna riktlinjer för hantering av stipendier. Stipendier för doktorander kan endast finansieras med medel från icke-statliga forskningsfinansiärer. Stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering får inte finansieras med medel från statsbudgeten.24 Därvid avses såväl anslagsmedel för forskning och utbildning på forskarnivå som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet. Stipen- dier är ”billiga” både för eller högskolan och för finan- siären. Även om nivån på stipendier normalt understiger lön efter skatt från anställning kan stipendier ge högre nettoinkomst till doktorander än vad utbildningsbidrag ger, eftersom stipendierna är skattebefriade.25 En stipendiefinansierad doktorand är inte anställd och stipendier berättigar inte till sociala förmåner på samma sätt som en anställning. Villkoren för doktorander som finansierar sin utbildning med stipen- dier varierar beroende på vilka villkor som stipendiegivaren erbjuder. Även nivån på stipendiet skiljer sig åt beroende på t.ex. stipendie- givare. I avsaknad av reglering tillämpas olika lägstanivåer för stipen- diefinansiering vid olika lärosäten. Som exempel kan nämnas nivån på Sidas underhållsbidrag (), Svenska institutets stipen- dier (), lön före eller efter skatt för utbildningsbidrag (före skatt och efter skatt), 25–30 pro- cent av prisbasbeloppet (12 500–) och lön efter skatt för doktorandanställning26. Om stipendier inte når upp till den beslutade lägstanivån förekommer att lärosäten själva tilläggsfinansierar stipendierna med mellanskillnaden. Detta är dock inte oproblematiskt eftersom det förutsätter att lärosätet förfogar 24Anges i universitets och högskolors regleringsbrev. Detta infördes i samband med forskar- utbildningsreformen . 25Ett undantag är så kallade , som är en del av EU:s sjunde ramprogram. Dessa betraktas trots namnet inte som stipendier och är skattepliktiga enligt vad som följer av 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229). 26Enligt var medianlönen för doktorander 2014. Trygga villkor för doktorander över icke-statliga forskningsmedel då statliga medel, som tidigare nämnts, inte får användas. När det gäller stipendier till studerande vid universitet och hög- skolor kan man i allmänhet utgå från att de är skattefria enligt 8 kap. 5 § inkomstskattelagen. har gjort bedömningen att ett utbildningsstipendium kan behålla sin karaktär av skattefri inkomst även om mottagaren utför eller har utfört visst avlönat arbete för utgivaren.27 Det innebär att ett universitet eller en högskola kan anta en doktorand med stipendier som doktoranden får lön för att genomföra viss undervisning. Det för- hållandet att stipendiaten beskattas för den ersättning hen får för att undervisa, ändrar inte att utbildningsstipendiet behåller sin karak- tär av skattefritt stipendium. Sida-doktorander (s.k. sandwich-doktorander) I syfte att stärka och utveckla forskning av relevans för fattigdoms- bekämpning i utvecklingsländer har Sida tagit fram en modell för forskarutbildning i länder där kapaciteten inom forskning är låg och en forskarutbildning inte i sin helhet går att genomföra i hem- landet. Doktoranderna som deltar i denna forskarutbildningsmodell har sin utbildning uppdelad mellan hemuniversitetet och det svenska lärosätet. Programmet brukar kallas Sidas sandwich-program och doktoranderna brukar kallas sandwich-doktorander. Upplägget syftar till att sandwich-doktoranden bygger upp en forskningsmiljö på sitt hemuniversitet, behåller sin anställning och sitt nätverk, samt ut- vecklar ett internationellt nätverk och lär känna framtida samarbets- partners, parallellt med genomförandet av forskarutbildning av hög internationell kvalitet. Under vistelserna i betalar Sida ut ett s.k. underhållsbidrag till doktoranden som motsvarar (SEK). Doktoranderna har en personförsäkring (Statens grupp- och individförsäkring, GIF) via Kammarkollegiet och det är International Science Programmes (ISP) vid som hanterar detta. De s.k. sandwich-doktoranderna har alltså inte stipen- Kan ett skattepliktigt utbildningsstipendium till doktorander kombineras med avlönat arbete för utgivaren. Dnr 131 221287–13/111. Trygga villkor för doktorander dier som studiefinansiering och omfattas således inte av utredningens kartläggning, analys, förslag och överväganden i det följande. De studiesociala villkoren för doktorander skiljer sig åt beroende på vilken form av studiefinansiering doktoranden har. Anställ- ning som doktorand innebär att doktoranden precis som andra statligt anställda omfattas av bl.a. socialförsäkringssystemet och andra förmåner som följer med anställningen. Utredningen anser att nuvarande ordning där en antagen doktorand har olika studie- sociala villkor beroende på studiefinansiering skapar ett otydligt system med olika särlösningar som är svåra att överblicka. Det kan vara en av de faktorer som bidrar till att intresset och attrak- tiviteten för utbildning på forskarnivå minskar i förhållande till andra karriärvägar utanför högskolan. Utredningen bedömer mot den bakgrunden att nuvarande ordning inte främjar återväxten av unga forskare till en fortsatt karriär i högskolan. I avsnitt 4.6 Bättre villkor för doktorander – utredningens förslag och över- väganden lämnar utredningen sina förslag till hur villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier kan förbättras. Utbildningsbidraget är skattepliktigt och motsvarar 15 500 kro- nor vid heltidsstudier. Doktorander som har utbild- ningsbidrag som studiefinansiering har rätt att behålla utbild- ningsbidraget under tid för sjukfrånvaro och föräldraledighet. Utbildningsbidraget är inte sjukpenninggrundande. Däremot får de doktorander med utbildningsbidrag som före studiernas början hade rätt till en sjukpenninggrundande inkomst ha denna vilande under sina studier. Doktorander med utbildningsbidrag är inte berättigade till arbetslöshetsersättning eftersom studier inte är att betrakta som förvärvsarbete. Studietiden är dock överhopp- ningsbar.28 Utbildningsbidrag är pensionsgrundande i fråga om 28 Se 16 b § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Trygga villkor för doktorander den allmänna ålderspensionen. Däremot omfattas inte doktoran- der med utbildningsbidrag av tjänstepension eftersom dokto- randen inte är anställd. Sammantaget har doktorander med utbildningsbidrag sämre studiesociala villkor jämfört med doktorander som har en anställ- ning. Stipendier är skattefria. Storleken på stipendiet varierar från fall till fall. När det gäller ersättning vid långvarig sjukdom och för- äldraledighet är doktorander med stipendier försäkrade via Kam- markollegiet. Försäkringen kompenserar doktoranden om stipen- diet bortfaller till följd av längre sjukfrånvaro, föräldraledighet eller vård av barn. Beroende på stipendiets storlek kan ersätt- ningen vid långvarig sjukdom och föräldraledighet bli högre än för doktorander med utbildningsbidrag. Doktorander med stipen- dier är inte berättigade till arbetslöshetsersättning då studier inte är att betrakta som förvärvsarbete. Studietiden är dock överhopp- ningsbar. Stipendier är inte pensionsgrundande vilket innebär att doktorander med stipendier går miste om kompensation för pension som doktoranden finansierar sin utbild- ning på forskarnivå med stipendier. Sammantaget har även doktorander med stipendier sämre studiesociala villkor jämfört med doktorander som har en anställ- ning. Utredningens uppdrag är att beskriva och analysera de studiesociala villkoren för doktorander som har utbildningsbidrag eller stipen- dier. Flera sådana kartläggningar och analyser har tidigare gjorts. Bland annat har tagit fram ett under- lag i frågan till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen 2010.29 Efter att den rapporten publicerades har dock vissa ändring- ar genomförts som inneburit att de studiesociala villkoren för 29 Studerande och socialförsäkringen. Underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäk- ringsutredningen. Trygga villkor för doktorander doktorander med utbildningsbidrag och stipendier har förbättrats. I det följande beskrivs de studiesociala villkor som gäller vid bl.a. sjukdom, föräldraledighet, arbetslöshet och pension. Anställda vid statliga myndigheter omfattas även av kollektiv- avtal som förhandlats fram av arbetsmarknadens parter. Till skill- nad från doktorander som är anställda omfattas inte doktorander som finansierar sin utbildning på forskarnivå med utbildningsbidrag eller stipendier av dessa kollektivavtal. Utredningen redogör kort- fattat för de centrala kollektivavtal som finns och som har bäring på de studiesociala förmåner som berörs.30 Utöver de centrala kollektiv- avtalen kan det även finnas lokalt beslutade kollektivavtal som skiljer sig åt mellan olika lärosäten t.ex. i fråga om föräldrapenningtillägg. Dessa kommer dock inte utredningen att redogöra för. Utredningen redogör inte heller för privata försäkringar såsom t.ex. inkomstför- säkring. Utredningen har avgränsat kartläggningen och analysen av de studiesociala villkoren till socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäk- ringen och de lagar och förordningar som reglerar dessa villkor. De studiesociala villkoren handlar även om arbetsmiljö och infrastruktur m.m. Dessa frågor kommer dock inte att beröras närmare i avsnittet. Flera sociala förmåner inom socialförsäkringen och arbetslöshets- försäkringen baseras helt eller delvis på inkomst av arbete. Utbildningsbidraget är skattepliktigt31 och motsvarar vid heltidsstudier före skatt.32 Efter skatt är storleken på bidraget . Då utbildningsbidraget inte är att betrakta som inkomst är det inte sjukpenninggrundande.33 30Villkorsavtal –, Villkorsavtal Arbetsgivarverket-OFR/S,P,O och Villkorsavtal–T – Saco-S. 3111 kap. 34 § inkomstskattelagen. 322 § förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. 3325 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. Trygga villkor för doktorander Stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning är skatte- fria.34 Som utbildning räknas utbildning på grund och avancerad nivå samt utbildning på forskarnivå. En förutsättning för skatte- frihet är att stipendiet inte är förenat med krav på motprestation. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är skattefria, om de inte är ersättning för arbete som har utförts eller ska utföras för ut- betalarens räkning, och inte betalas ut periodiskt.35 Då stipendier inte är att betrakta som inkomst är de inte sjukpenninggrundande.36 Ett undantag från skattefriheten gäller . Mottagare av dessa stipendier kan vidare omfattas av den arbetsbase- rade försäkringen där stipendiet kan vara sjukpenninggrundande.37 Enligt semesterlagen (1977:480) har varje arbetstagare rätt till minst . Semesterlagen är tvingande till arbetstagar- ens fördel, dvs. den innehåller minimiregler för semestern. Det inne- bär att avtal som inskränker eller upphäver arbetstagares rättigheter enligt lagen är ogiltiga. Genom centralt eller lokalt kollektivavtal kan däremot en arbets- tagare få längre semester eller andra semestervillkor som är förmån- ligare än bestämmelserna enligt semesterlagen. För anställda vid statliga universitet och högskolor gäller de centrala villkorsavtalen som är förmånligare än semesterlagen när det gäller antal semesterdagar . Beroende på arbetstagarens ålder har arbetstagaren rätt till 28, 31 respektive 35 dagars semester.38 348 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229). 35Se vidare ställningstagande, Dnr 131 221287–13/111. 3625 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. 3711 kap. 46 § inkomstskattelagen. 385 kap. 3 § Villkorsavtal-T. Trygga villkor för doktorander Semester för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier Doktorander som har utbildningsbidrag eller stipendier omfattas inte av semesterlagens bestämmelser eller av aktuella kollektivavtal för anställda vid statliga universitet och högskolor. 4.4.4Socialförsäkringen (sjukförsäkring, föräldraförsäkring och allmän ålderspension) Den svenska socialförsäkringen regleras i socialförsäkringsbalken och är indelad i tre försäkringsgrenar nämligen förmåner som grundas på arbete i (arbetsbaserade förmåner), förmåner som är base- rade på bosättning i (bosättningsbaserade förmåner) och förmåner som grundas på andra omständigheter än bosättning eller arbete i (övriga förmåner).39 För att omfattas av socialför- säkringsskyddet ska den försäkrade uppfylla kraven i fråga om bo- sättning, arbete eller andra omständigheter. Vidare ska den försäkrade även uppfylla gällande krav på försäkringstider och de andra villkor som gäller för respektive förmån.40 För att omfattas av de arbetsbaserade förmånerna i ska en person ha eller ha haft en anställning med lön i . Arbets- baserade förmåner är exempelvis föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenningnivå, sjukpenning och inkomstgrundad ålderspension. Utbildningsbidrag och stipendier ligger inte till grund för arbets- baserade förmåner. För att omfattas av de bosättningsbaserade förmånerna gäller att en person anses som bosatt i om hen har sin egentliga hem- vist här. Den som kommer till och kan komma antas vistas här ska anses vara bosatt i landet. Den som kommer till för att studera anses inte vara bosatt här enligt socialförsäkringsbalken.41 Den som har utbildningsbidrag för doktorander anses dock vara bosatt i . Exempel på bosätt- ningsbaserade förmåner är barnbidrag och bostadsbidrag. Doktorander som kommer från EU/EES-länder eller tredjeland behandlas i avsnitt 4.4.9. 394 kap. 2 § Socialförsäkringsbalken (SFB). 404 kap. 3 § SFB. 414 kap. 7 § SFB. Trygga villkor för doktorander