sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — I ett försök att säkerställa att hanteringen av personuppgifter inom försöksverk- samheten inte kränker elevernas personliga integritet har utred- ningen lämnat förslag till en registerlag som ska gälla för försöket. Registerlagen ska även gälla för den försöksverksamhet med nationell kunskapsutvärdering som vi föreslår i avsnitt 14. Förslaget till registerlag återfinns i sin helhet i avsnitt 1.8. I avsnitt 11.2 beskrivs motiven bakom registerlagen. Utveckling av nya provuppgifter En fördel med datorbaserade prov är att olika interaktionsformer kan användas i större utsträckning och att nya uppgiftstyper kan införas. Det kan t.ex. handla om mer komplexa flervalsuppgifter, uppgifter där bilder och ljud används, interaktiva uppgifter samt mer autentiska uppgifter. Dessa uppgifter kan möjliggöra att kun- skaper prövas på nya sätt. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … I övergången till digitala prov är vad-frågan viktig, dvs. att klar- göra vad, vilka kunskaper och förmågor, som lämpar sig att pröva i ett digitalt prov. En del i planeringsarbete bör vara att analysera vad-frågan och att utveckla nya provuppgifter som använder datorns fördelar. Detta arbete bör samordnas med det ramverksarbete som utredningen föreslår i avsnitt 13.1. När nya provuppgifter utvecklas behöver också närma sig frågor om vad som ska vara tillåtet i de nya proven. Ska eleverna t.ex. få använda internet i provgenomförandet? Ska stav- nings- och grammatikkontroll vara tillåten i samband med skriv- uppgifter? Svaren på dessa frågor kan variera beroende på vilka ämnen och vilka förmågor i ämnena som proven avser att pröva. kan vissa uppgiftstyper, t.ex. flervalsuppgifter, rättas automatiskt. I ett framtida digitalt provsystem bör också möjlig- heten prövas att ta hjälp av datorer för mer komplexa bedömningar, t.ex. av uppsatser och muntliga delprov. Även om en dator inte kan ersätta bedömning fullt ut kan den sannolikt underlätta också mer komplexa bedömningar, vara till hjälp för lärarna och bidra till en likvärdig bedömning. Att undersöka hur datorer kan användas för att bedöma olika uppgiftstyper i digitala prov bör ingå i förberedelser inför försöksverksamheten. Dessutom bör myndigheten analysera hur elev- och lärarinformat- ionen samt bedömningsanvisningarna till proven påverkas av att presenteras digitalt. Exempelvis kan kanske delar av information presenteras i form av filmer i stället för texter. Digital resultatrapportering har många fördelar när det gäller både att underlätta inrapporteringen av provresultat och att få ut mer användbara resultat, sammanställningar och analyser. Bland annat bör all insamling av data kunna ske automatiskt och den som sköter insamlingen kan därmed besparas denna arbetsuppgift. Med en digital hantering är det också möjligt att samla in mer data, t.ex. om hur elever har löst olika uppgifter, om resultaten på enskilda En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … uppgifter och om såväl provpoäng som provbetyg. Det här är av vikt såväl för lärare, rektorer och huvudmän som för forskningen. En viktig fråga i planeringsarbete är hur resultat- rapporteringen kan optimeras med hjälp av ett digitalt system och hur resultaten kan presenteras. Utredningen har tagit del av norska Utdanningsdirektoratets sätt att presentera provresultat.6 Hela deras rapportering är interaktiv och den som använder systemet kan själv styra vad hon eller han får presenterat för sig. Resultaten kan presenteras på olika nivåer: individnivå, gruppnivå, skolnivå och nationell nivå. Dessutom rapporteras osäkerhet i resultaten, t.ex. för att en viss elevgrupp är liten. Det norska sättet att pre- sentera provresultaten kan, enligt vår bedömning, fungera som en förebild i arbete. Deltagandet i försöksverksamheten ska vara tvingande En viktig fråga att ta ställning till i en försöksverksamhet är om det ska vara tvingande eller frivilligt att delta. Enligt Utredningen om förbättrade resultat i grundskolan7 har de flesta försöksverksam- heter inom skolans område byggt på frivillighet. I och med att del- tagandet är frivilligt kan man anta att skolor som är intresserade och har förutsättningar för att ta sig an den verksamhet som ska bedrivas anmäler intresse för att delta. Det innebär att den bild som ges av försöket inte blir representativ för alla landets skolor. San- nolikt skulle fler skolor som är redo för en digitalisering eller har en uppbyggd organisation för extern bedömning och medbedöm- ning anmäla intresse för den försöksverksamhet som vi föreslår. Konsekvensen kan bli att det är svårt att utvärdera hur skolor med olika förutsättningar tar till sig förändringen. Mot denna bakgrund föreslår vi att deltagandet i försöksverk- samheten med datorbaserade prov, extern bedömning och med- bedömning ska vara tvingande, inte frivilligt. 6http://demorapport.udir.no 7Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12). En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … ska utse de skolenheter som ska omfattas av försöksverksamheten Antalet skolenheter som ska omfattas av försöksverksamheten bör styras av de frågeställningar som ska besvaras. Det måste vara så omfattande att goda förutsättningar ges för utvärdering av hög kvalitet. bör inte fler skolenheter än nödvändigt delta för då riskerar försöket att bli onödigt kostsamt. Eftersom ska besluta om riktlinjer för försöksverksamheten, besluta om dess innehåll och vidta andra nödvändiga förberedelser föreslår utred- ningen att myndigheten ska utse de skolenheter som ska omfattas av försöket. Såväl grundskolor och specialskolor som gymnasieskolor och kommunala vuxenutbildningar på gymnasial nivå ska ingå i urvalet samt både kommunala och enskilda huvudmän. Det är viktigt att i försöksverksamheten få syn på de utmaningar som kan uppstå för de olika skolformerna och huvudmannatyperna. Som exempel kan nämnas att det är svårt att fånga de utmaningar som tvåspråkighet i form av teckenspråk och svenska innebär om inte specialskolor ingår i urvalet. Även när det gäller olika årskurser finns skillnader. Därför ska de årskurser där nationella prov genomförs finnas med i försöket. Urvalet av skolenheter ska vara representativt grundat på faktorer som skolform, årskurs och huvudmannaskap. Utöver dessa redan nämnda faktorer bör överväga hur andra faktorer som kommun- och skolstorlek, geografisk spridning och infra- strukturella förutsättningar kan beaktas vid urvalet. Kanske går det t.ex. att identifiera skolor med olika datortillgång och datorvana. Vi kan tänka oss att försöksverksamheten successivt utökas med fler skolenheter. I så fall skulle inledningsvis kunna utse relativt få skolenheter för att sedan öka antalet. Fördelen med ett sådant upplägg är att man får möjlighet att börja testa i mycket liten skala för att sedan bredda volymen som man inom ramen för försöket kan säkerställa att datorbaserade nationella prov erbjuds på ett bra sätt för olika typer av skolenheter och för olika elever. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Urvalet av skolenheter ska vara representativt grundat på elevsammansättning och ta hänsyn till elever med funktionsnedsättning En viktig fråga när det handlar om datorbaserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning av proven är hur digitaliser- ingen och bedömningen påverkar olika grupper av elever, exempel- vis elever med funktionsnedsättning. Därför föreslår utredningen att urvalet av skolenheter ska vara representativt grundat på elev- sammansättning och att hänsyn också ska tas till elever med funk- tionsnedsättning. Därigenom kan förhoppningsvis datormediets eventuella negativa följder för olika elevgrupper och för elever med funktionsnedsättning minimeras vid ett införande av digitala prov. Dessutom ges möjlighet att pröva hur elevernas hjälpmedel fungerar i en digital provmiljö. 11.1.3Försöksverksamheten ska genomföras 2018–2021 Planeringen av försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning bör göras så att genomförandet kan komma igång . Samtliga frågor om teknik, säkerhet, nya prov- uppgifter, bedömning av proven och rapportering av provresultat behöver inte, enligt utredningens uppfattning, vara lösta för att genomförandet ska kunna inledas. Även under genomförandefasen bör kunna arbeta med dessa frågor och vidareutveckla hur de hanteras i de digitala proven. Innan proven eller delar av dem genomförs i skarpt läge måste dock frågorna vara lösta. Vi föreslår att försöket ska genomföras i olika former, dels som förstudier, användartester och utprövningar, dels som ett successivt införande av nya digitala prov. Det förefaller naturligt att försöks- verksamheten inleds med olika förstudier. En del förstudier kan ha gjorts redan under planeringsfasen för att hjälpa att ta ställning till vilka vägval som bör göras inför genomförandet. Andra kan göras i början av genomförandefasen. Förstudierna kan sedan övergå till användartester och utprövningar i olika omfattning. Därefter kan försöket övergå till ett successivt införande i skarpt läge. När försöket avslutas bör skolorna vara redo för ett in- förande av nya digitala prov i full skala nästkommande år, dvs. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Detta ställer krav på att försöksverksamheten breddas och utökas . Hur försöket ska genomföras över- lämnar vi dock till . Vårt förslag innebär att myndigheten ska besluta om när och i vilken omfattning respektive form (förstudier, användartester, utprövningar och successivt införande) ska användas i försöksverksamheten. De provämnen som är aktuella för försöket är engelska, mate- matik, svenska och svenska som andraspråk. Ämnena har delvis olika karaktär, är olika lätta att digitalisera och uppvisar olika bedömaröverensstämmelse. Datorer används oftare i engelska och svenska än i matematik som är det ämne där datoranvändningen är lägst i hela OECD.8 I andra länder är det inte helt ovanligt att man inför matematikämnet sent i processen med att digitalisera proven, eftersom det innebär särskilda utmaningar att hantera t.ex. formler, symboler och grafer. bör avgöra i vilken takt de olika provämnena ska involveras i försöksverksamheten men alla prov- ämnen bör ingå . Den externa bedömningen ska företrädesvis organiseras mellan olika huvudmän Utredningen redogör i avsnitt 10.2.9 för tre modeller för extern bedömning som förekommer hos de skolor och huvudmän vi har besökt. Den första modellen handlar om att bedömningen av de nationella proven organiseras gemensamt i kommunen eller hos den enskilda huvudmannen. Den andra modellen innebär att bedöm- ningen organiseras inom skolenheten. Den tredje modellen bygger på att huvudmannen eller rektorn anlitar särskilda bedömare för proven. Dessa modeller bör fungera som utgångspunkt för hur den externa bedömningen organiseras inom försöksverksamheten. förekommer det att andra lärare än den under- visande läraren bedömer elevernas lösningar av de nationella proven. Det är dock ganska ovanligt att de andra lärarna arbetar på en annan skola.9 I våra skol- och huvudmannabesök har vi sett intressanta exempel på att lärare från olika skolenheter samarbetar om bedöm- ningen. Vi har dock inte sett prov på samverkan över huvudmanna- 8Se även avsnitt 4.3. 9Se även avsnitt 3.5. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Att den senare modellen inte har förekommit är ett tecken på att den är svårare att genomföra. ser vi gärna att man prövar ett samarbete över huvudmannagränserna för att undersöka likvärdigheten i bedömningen av proven mellan olika huvudmän. Mot denna bakgrund föreslår vi att den externa bedöm- ningen av proven företrädesvis ska organiseras mellan olika huvud- män. Den kan också organiseras mellan olika skolenheter. Modell 2 från våra skol- och huvudmannabesök, där bedömningen organiseras inom en och samma skolenhet, behöver däremot inte prövas i för- söksverksamheten. Försöket kan organiseras med huvudmännens egna lärare eller, som i modell 3 från våra skol- och huvudmannabesök, med externa bedömare som anlitas särskilt för att bedöma elevlösningarna av proven. Om särskilt anlitade bedömare används kan det vara intres- sant att pröva vem som anlitas, hur dessa personer rekryteras och hur deras kompetens påverkar utfallet av bedömningen. Eftersom den externa bedömningen görs inom ramen för ett digitalt system är det möjligt att använda datorns fördelar när be- dömningen organiseras mellan huvudmännen. Det går t.ex. att slumpa ut elevlösningar mellan ett antal huvudmän så att en lärare bedömer ett antal slumpvis fördelade elevlösningar från andra elever än sina egna. Dessutom går det att hantera såväl distribution och bedömning av elevlösningar som återkoppling till undervisande lärare elektroniskt. 11.1.4Skolverket eller någon annan aktör ska utvärdera försöksverksamheten Utredningen om förbättrade resultat i poängterar i sitt betänkande10 vikten av att redan i uppstartsfasen tydligt formulera hur en försöksverksamhet ska utvärderas. Vi föreslår att eller någon annan aktör ska utvärdera försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning. Regeringen bör avgöra vem som ska hantera utvärderingen. I den förordning vi har lämnat förslag till i avsnitt 1.6 anges att ska utvärdera försöksverksamheten. 10 Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12). En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … regeringen beslutar att någon annan aktör ska genomföra utvärderingen behöver förslaget till förordning ändras. Oavsett vem som ska utvärdera försöket är det viktigt att utvärderingen påbörjas tidigt och att det finns en plan för den. Av planen bör också framgå vilka krav som ställs på rapportering och uppföljning från de del- tagande skolenheterna. Syftet med utvärderingen är att kunna ta ställning till hur proven kan digitaliseras och införas på bästa sätt samt om, och i så fall hur, inslagen av extern bedömning och medbedömning kan öka ytterligare. När det gäller digitaliseringen handlar det alltså om en processutvärdering som kan ge löpande återkoppling och underlag för förbättringar av försöksverksamheten den bedrivs. Målet med utvärderingen är att identifiera brister för att kunna åtgärda dem och att skapa de bästa förutsättningarna för att digitaliseringen ska lyckas. När det gäller extern bedömning och medbedömning handlar det inte bara om att hitta former för bedömningen utan också om att ta ställning till om ytterligare insatser ska vidtas, dvs. om det är värt att införa ett ökat inslag av extern bedömning och medbedöm- ning. Då behöver även frågor om bl.a. kvalitet, likvärdighet, tillför- litlighet, påverkan på lärares arbetsbelastning och kostnader prövas. Hur påverkas t.ex. bedömningarnas kvalitet av ytterligare inslag av extern bedömning eller medbedömning? Uppnås en ökad likvärdig- het, tillförlitlighet och bedömaröverensstämmelse? Hur påverkar bedömningens organisation lärares arbetsbelastning? Finns det skill- nader i kostnader, tidsåtgång eller andra resurser beroende på hur den externa bedömningen eller medbedömningen görs? 11.1.5Statsbidrag ska ges till huvudmannen för en skolenhet som omfattas av försöksverksamheten Eftersom deltagandet i försöksverksamheten är tvingande och kommer att innebära merkostnader föreslår utredningen att Skol- verket ska lämna statsbidrag till huvudmannen för en skolenhet som omfattas av försöket. Bidraget kan t.ex. användas för att ut- veckla it-stöd, för att anlita externa bedömare, för att finansiera en person som leder arbetet och organiserar försöksverksamheten, för att ta in vikarier eller för att utbilda lärare och it-personal i den teknik som används. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … I avsnitt 15 redogör vi för konsekvenserna av våra förslag. Där finns bl.a. uppgifter om det föreslagna statsbidraget för försöket med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning. 11.1.6Skolverket ska tillsätta en utvecklingsgrupp Uppgiften att digitalisera de nationella proven är utmanande. Som utredningen har beskrivit ovan innebär digitaliseringen omfattande utvecklingsinsatser för att ta fram lämpliga former för digitala prov och undvika fallgropar. I detta utvecklingsarbete behöver såväl ta tillvara erfarenheter från försöksverksamheten som under- söka datorers möjligheter när det gäller provutveckling. De universitet och högskolor som konstruerar de nationella proven är viktiga samarbetspartners för . Utöver dem anser utred- ningen att det bör finnas en samarbetspartner även på övergripande nivå. Därför föreslår vi att ska tillsätta en utvecklings- grupp som ett stöd i arbetet med försöket och med införandet av nya digitala nationella prov i full skala. Den ska bistå myndigheten samt universiteten och högskolorna. Detta bör framgå av regering- ens uppdrag till om att planera och genomföra en för- söksverksamhet med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning (se avsnitt 11.1.1). Utvecklingsgruppen bör hjälpa till att ta tillvara erfarenheter från försöket och från andra länders arbete med att utveckla dator- baserade prov. Den bör också vara behjälplig i att utveckla nya former för de digitala proven och upphandla tekniska lösningar. Dessutom bör gruppen bistå i analysen av frågor om teknik, säker- het, bedömning av proven och rapportering av provresultat. I utvecklingsgruppen bör det ingå experter med bred kompetens när det gäller såväl provkonstruktion som tekniska frågor. Syftet är att gruppen ska hitta former för kommande digitala prov och säkerställa att de lösningar som tas fram hänger med i teknik- utvecklingen. Därför behöver gruppens sammansättning noga över- vägas. Den kompetens som finns när nationella prov utvecklas bör breddas. Utredningen ser därför ett behov av att även tillkalla En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Dessutom bör det finnas experter i utveck- lingsgruppen som särskilt beaktar de behov som elever med funk- tionsnedsättning kan ha. I konventionen om rättigheter för personer med funktionsned- sättning definieras begreppet universellt utformad som att en produkt, miljö eller tjänst är utformad på ett sådant sätt att den kan användas av alla i största möjliga utsträckning utan att behöva an- passas eller specialutformas. Att någonting är universellt utformat utesluter förstås inte hjälpmedel för enskilda personer med funk- tionsnedsättning där så behövs. Genom att i utvecklingsgruppen ha med experter som särskilt beaktar de behov som elever med funk- tionsnedsättning kan ha ges förutsättningar för att de nya digitala proven i så stor utsträckning som möjligt blir universellt utformade samt användbara och tillgängliga för alla elever. bör också överväga om det till utvecklingsgruppen även bör knytas en eller flera referensgrupper, t.ex. med organisat- ioner som företräder huvudmän, rektorer, lärare, elever, elever med funktionsnedsättning och föräldrar eller med representanter för professionen. Frågor som kan vara relevanta att diskutera i sådana referensgrupper är exempelvis skolornas tekniska behov och krav- ställningar på mjukvarulösningar. När försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning avslutas och digitala prov införs i full skala kan det fortfarande finnas behov av att behålla utvecklingsgruppen som ett stöd i det reguljära arbetet. I så fall kan utvecklingsgruppen samordnas med den kvalitetsgrupp vi föreslår i avsnitt 13.4. Som tidigare nämnts anser utredningen att utvecklingsgruppen bör ta del av erfarenheter från andra länders arbete med digitala prov och att det i gruppen bör ingå internationell expertis. I våra nordiska grannländer finns en hel del att hämta. prövar inte ämneskunskaper i sina digitala prov utan man prövar grundläggande färdigheter. Även i prövas generella kom- petenser i proven men också ämneskunskaper. De danska dator- baserade proven är adaptiva. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Från de internationella studierna finns också värdefulla erfaren- heter. I används t.ex. interaktiva uppgifter och elevernas sam- arbetsförmåga i samspel med datorn prövas. ligger långt fram när det handlar om både digitalisering och vilka förmågor som kan prövas i proven. Där pratar man bl.a. om 21st century skills och common core state standards, dvs. generella kompetenser som behövs för framtiden, och hur dessa kan prövas i proven.11 11.2En registerlag om behandling av personuppgifter Utredningens förslag: Behandling av personuppgifter i för- söksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning ska regleras i en särskild lag. Lagen ska även gälla för den försöksverksamhet med nationell kunskapsut- värdering som föreslås i avsnitt 14. Lagen ska benämnas lagen om behandling av personuppgifter inom det nationella systemet för kunskapsbedömning. 11.2.1Utgångspunkter för en registerlag Som tidigare nämnts har utredningen i avsnitt 1.8 föreslagit en registerlag som ska gälla för försöksverksamheten med dator- baserade prov, extern bedömning och medbedömning. Register- lagen ska även gälla för den försöksverksamhet med nationell kun- skapsutvärdering som vi föreslår i avsnitt 14. är det svårt att dra säkra slutsatser om hur ett digitalt system för försöksverksamheterna kommer att se ut och fungera. Svårigheterna rör bl.a. systemets funktioner samt de inblandade aktörernas roller och behörigheter. Osäkerhetsmomenten när det gäller datasystemet gör det svårt att utforma en registerförfattning. En annan försvårande faktor är kopplad till själva lagstiftningen rörande behandlingen av personuppgifter. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Inom EU pågår ett arbete med en ny EU-förordning (och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [allmän uppgiftsskyddsförord- ning]) som ska ersätta dataskyddsdirektivet (95/46/EG). Förord- ningen är planerad att antas och avses träda i kraft därefter, dvs. Den kommer då att vara direkt tillämplig i medlemsstaterna och ersätter personuppgiftslagen (1998:204), PUL. Exakt hur förordningen kommer att se ut vet vi inte . Därutöver finns ett förslag till en myndighetsdatalag som bedöms minska behovet av särreglering av personuppgiftsbehandling på myndighetsnivå.12 Huruvida dataskyddsförordningen fullt ut tillåter en reglering av myndigheters personuppgiftsbehandling på det sätt som föreslås i myndighetsdatalagen är inte klart. Det är således inte säkert att behovet av en registerförfattning kvarstår när försöks- verksamheterna ska genomföras. Sammantaget finns det alltså flera osäkra parametrar av stor betydelse för regleringen av person- uppgifter i försöksverksamheterna. Vi har, trots detta, valt att lägga fram ett förslag till registerlag. En anledning är att genomförandet av försöksverksamheterna inte ska fördröjas på grund av avsaknad av författningsstöd för behandlingen av personuppgifter. Ett annat skäl är att underlätta den fortsatta beredningen av registerlagen om behovet av en särreglering av behandling av personuppgifter kvar- står när försöksverksamheterna de facto ska genomföras. Att vi föreslår att behandlingen av personuppgifter inom försöksverksamheterna ska regleras i lag beror i huvudsak på att vi bedömer att ett flertal aktörer med olika uppdrag, roller och behörigheter kan antas behöva behandla ett icke obetydligt antal personuppgifter i ett komplext digitalt system. Vidare kommer personuppgifterna att samlas in från, eller röra, barn och unga vuxna. Vissa av personuppgifterna kan vara av känslig natur. Därtill kommer att en elev har en skyldighet att delta i alla delar av de nationella proven om det inte finns särskilda skäl (se t.ex. 9 kap. 20 § skolförordningen) och att resultaten på proven följs upp på 12 Betänkandet Myndighetsdatalag (SOU 2015:39). En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … 13 Omständigheterna antas vara desamma för den nationella kunskapsutvärderingen.14