sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Olika vägar till föräldraskap Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdraget att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar (dir. 2013:70). Till särskild utredare förordnades lagmannen . Uppdraget skulle, såvitt avser assisterad befruktning för ensamstå- ende, redovisas genom ett delbetänkande . I övriga delar skulle uppdraget redovisas . Ut- redningen lämnade delbetänkandet Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:142 och dir. 2015:67) har uppdraget i övriga delar förlängts till . Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades kansliråden och , rättssakkunniga samt departementssekreterarna . I hennes ställe förordnades ämnesrådet och tf. enhetschefen . Som experter förordnades profes- sorerna () och (), professorn och överläkaren () och juristen (Socialstyrel- sen). förordnades även docenten och överläkaren () som expert. Överläkaren () och filosofie doktor tillika legitimerade psykologen () förordnades som experter . Som ledamöter i en till utredningen knuten referensgrupp för- ordnades riksdagsledamöterna (Socialdemokraterna), (), (Liberalerna) och (Moderata samlingspartiet) samt gruppsekreteraren (Sverige- demokraterna), kommunalrådet (de gröna), landstingsrådet () och distriktsord- föranden (). Rådmannen och hovrättsassessorn har varit utredningens sekreterare. Vi överlämnar härmed slutbetänkandet Olika vägar till föräldra- skap (SOU 2016:11). Uppdraget är med detta slutfört. Till betänkandet bifogas ett särskilt yttrande av experterna , och ett särskilt yttrande av experten . Vissa förkortningar och begrepp........................................... Förslag till lag om ändring i .......................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor ...................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Vårt uppdrag och arbete ............................................. Definition och omfattning ..................................................... Orsaker till barnlöshet............................................................ Behandlingar och metoder ..................................................... Regler om assisterad befruktning................................. Den medicinska regleringen................................................. Hälso- och sjukvårdslagstiftningen ..................... 4.2.2Allmänna förutsättningar för en assisterad 4.2.3Särskilda förutsättningar vid användning av Tillåtna metoder för assisterad befruktning........ Vissa förbuds- och ansvarsbestämmelser ............ 4.2.6Assisterad befruktning för ensamstående 4.3 Den föräldraskapsrättsliga regleringen................................ Förfarandet i socialnämnden ................................ Förfarandet i domstol ........................................... 4.3.6Föräldraskapet vid assisterad befruktning för Regler om vårdnad, boende och umgänge .......................... Regler om ett barns folkbokföring och medborgarskap.... Särskilda regler vid ett barns födelse i utlandet........... Regler om moderskap, faderskap och föräldraskap............ Faderskap och föräldraskap.................................. Fastställelse genom bekräftelse ............................ Fastställelse genom dom....................................... Erkännande av utländska fastställelser................. Regler om vårdnad, boende och umgänge .......................... Regler om ett barns folkbokföring och medborgarskap .... Regler om inresa och bosättning i ........................... Krav på pass ........................................................... Krav på uppehållstillstånd ..................................... Förfarandet vid ansökan om uppehållstillstånd... Föräldraskap genom adoption ................................... Lagen om internationell adoptionsförmedling.... Internationellt privaträttsliga regler..................................... Förfarandet vid adoption...................................................... 7.2.4FN:s konvention om medborgerliga och 7.3.1Europeiska unionens stadga om de 7.3.4Två resolutioner av om resolution om donation...... 7.3.6En komparativ studie på uppdrag av utskott om rättsliga frågor Regleringen i några andra länder ............................... Förutsättningar för en assisterad befruktning .... Behandling med donerade könsceller .................. Behandling med enbart donerade könsceller....... 8.2.4Behandling inom ramen för ett Den föräldraskapsrättsliga regleringen ................ Förutsättningar för en assisterad befruktning Behandling med donerade könsceller 8.3.3Behandling inom ramen för ett Den föräldraskapsrättsliga regleringen ................ Förutsättningar för en assisterad befruktning Behandling med donerade könsceller 8.4.3Behandling inom ramen för ett Den föräldraskapsrättsliga regleringen ................ Förutsättningar för en assisterad befruktning Behandling med donerade könsceller 8.5.3Behandling inom ramen för ett Den föräldraskapsrättsliga regleringen................. Den rättsliga regleringen....................................... Förutsättningar för en assisterad befruktning..... Behandling med donerade könsceller................... 8.6.4Behandling inom ramen för ett Den föräldraskapsrättsliga regleringen ................. Den rättsliga regleringen ....................................... Förutsättningar för en assisterad befruktning ..... Behandling med donerade könsceller ................... Innehållet i vissa riktlinjer ..................................... Den föräldraskapsrättsliga regleringen ................. Surrogatmoderskap regleras av delstaterna Den första inseminationsregleringen i 9.2.2Befruktning utanför kroppen godtas och Assisterad befruktning med donerade ägg........... Assisterad befruktning för samkönade par.......... 9.2.5Assisterad befruktning för ensamstående En rapport från ..................... Allmänt om rapporten........................................... Specifika etiska utgångspunkter ........................... De blivande barnen ............................................... 10.3.1 Behandlingar med donerade ägg eller spermier... 10.3.2 Behandlingar med enbart donerade könsceller ... 10.3.3 Behandlingar inom ramen för ett 10.3.4 Familjer som har skapats genom en adoption..... Allmänt om våra överväganden .................................. Den fortsatta dispositionen ................................................. Behandlingar med enbart donerade könsceller............ Frågans tidigare behandling ................................................. 12.3.1 Antingen donerade ägg eller donerade 12.3.2De senaste årens ställningstaganden i Smer:s senaste överväganden ............................................... Argument för eller mot behandlingarna ............................. Argument för behandlingarna.............................. Argument mot behandlingarna ............................ Analys och slutsatser............................................................ 12.7.2 Finns det ett behov av behandlingarna? 12.7.3 Kan riskerna anses godtagbara? 12.7.4Finns det i övrigt tillräckliga argument mot ett tillåtande av behandlingarna?................................ 12.8 Regleringens utformning...................................................... 12.8.2 Allmänna förutsättningar för en behandling ....... 12.8.3 Information, rådgivning och särskild prövning... De psykosociala utredningarna............................. 12.8.5 Donatorerna och de donerade könscellerna ........ 12.8.6 Behandlingar med enbart donerade könsceller.... Rätten till information .......................................... 12.8.8Andra ändringar i lagen om genetisk Den föräldraskapsrättsliga regleringen................. Frågans tidigare behandling.................................................. 13.3.1 utredningar och förarbeten .................... 13.3.2 De senaste årens ställningstaganden i ... 13.3.3 Smer:s överväganden om surrogatmoderskap i Överväganden om tillåtande av kommersiellt Överväganden om tillåtande av altruistiskt 13.6.2 Argument för altruistiskt surrogatmoderskap .... 13.6.3 Argument mot altruistiskt surrogatmoderskap... 13.6.5 Avslutande diskussion och bedömning................ Frågan om kriminalisering.................................................... Surrogatarrangemang i utlandet ................................ Arrangemang med personer från ............................ De tilltänkta föräldrarna ....................................... Länder och omfattning ......................................... Allmänt om arrangemangen ................................. Internationellt arbete om surrogatarrangemang................. EU:s komparativa studie....................................... 14.3.3En bok om internationella 14.4 Föräldraskap och medborgarskap i några 14.5 En analys av praxis ............................... 14.6 En analys av det svenska regelverket och dess 14.6.2 En tilltänkt förälder är barnets genetiska far....... 14.6.3 En spermiedonator är barnets genetiska far ........ 14.7.2 Vissa utländska fastställelser ska inte erkännas ... 14.7.3 Utökad behörighet för socialnämnder och 14.7.4 Behovet av andra författningsändringar............... 14.7.5 Två frågor som rör adoption................................. Föräldraskapet vid assisterad befruktning i egen regi eller i utlandet ........................................................ utredningar och ställningstaganden ...................... 15.2.1 Makar, registrerade partner och sambor .............. Överväganden om makar, registrerade partner och Överväganden ...........................om ensamstående kvinnor Föräldraskapet .................vid ändrad könstillhörighet Frågans ..................................................tidigare behandling Överväganden om den föräldraskapsrättsliga 16.7.5 Behovet av följdändringar m.m. ........................... Överväganden om annan reglering...................................... Rutiner och bemötande........................................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Behandlingar med enbart donerade könsceller................... 18.2.2 Antalet personer och behandlingar...................... 18.2.3 Konsekvenser för hälso- och sjukvården............. 18.2.5Konsekvenser för andra myndigheter och 18.2.6 Konsekvenser för barn.......................................... 18.2.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................... 18.3 Surrogatarrangemang i och utlandet ...................... 18.3.2Konsekvenser för antalet arrangemang 18.3.4Konsekvenser för Myndigheten för familjerätt 18.3.5 Konsekvenser för andra myndigheter.................. 18.3.6 Konsekvenser för föräldrar och barn................... 18.3.7 Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................... 18.3.8 Andra konsekvenser.............................................. 18.4 Föräldraskapet efter assisterad befruktning i utlandet eller i egen regi...................................................................... 18.4.2 Konsekvenser för antalet behandlingar................ 18.4.3Konsekvenser för hälso- och sjukvården, , andra myndigheter och 18.4.4 Konsekvenser för föräldrar och barn ................... 18.4.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män.................................................... Tydligare reglering för personer med ändrad 18.5.2 Antalet barn som berörs ....................................... 18.5.3 Konsekvenser för myndigheter och domstolar ... 18.5.4 Konsekvenser för föräldrar och barn ................... Förslaget till lag om ändring i ..................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet, m.m........................................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2013:70 ........................................... Bilaga 2 Tankar kring en reglering om altruistiskt Vissa förkortningar och begrepp Befruktning där spermier eller ägg hanteras utanför kroppen. Samlingsnamn på metoder för behandling av ofrivillig barnlöshet. FN:s konvention om barnets En metod för assisterad befrukt- ning som innefattar befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp och införande av ett befruktat ägg i en kvinnas kropp, eller enbart införande av ett befruktat ägg i en metoden är in vitro fertilisering (IVF) eller IVF-behandling. skydd av de mänskliga rättig- heterna och människans värdighet med avseende på tillämpningen av Vissa förkortningar och begrepp En kvinna som inte är gift, registrerad partner eller sambo. Europeiska domstolen för de angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande Europeiska unionens stadga om de Ett paraplybegrepp för homo- sexuella, bisexuella, transpersoner och personer med queera uttryck HIV 1 och HIV 2 Två varianter av humant immun- HTLV I och HTLV II Två varianter av humant SOU 2016:11 Vissa förkortningar och begrepp Lagen (1985:367) om inter- En metod för assisterad befrukt- ning som innebär att spermier förs in i livmodern via vaginan med In vitro fertilisering. ning utanför kroppen. Inspektionen för vård och omsorg Lagen (1904:26 s. 1) om vissa rörande äktenskap och förmynder- En person som har ändrat köns- tillhörighet från kvinna till man. FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av Lagen (1997:192) om internatio- En person som har ändrat köns- tillhörighet från man till kvinna. Lagen (1979:1001) om erkännande Nytt juridiskt arkiv, avdelning I, som innehåller rättsfall från Vissa förkortningar och begrepp Nytt juridiskt arkiv, avdelning II, som innehåller förarbeten till lag- bisexuellas, transpersoners och Socialtjänstlagen (2001:453) En kvinna upplåter sin kropp och blir gravid med den uttalade av- sikten att efter barnets födelse lämna över barnet till ett par eller en person som inte själv kan eller vill bära fram ett barn. Utlänningsförordningen (2006:97) Utlänningslagen (2005:716) Vårt övergripande uppdrag har varit att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. I upp- draget har ingått att •lämna förslag som ger ensamstående en möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sam- bor, •ta ställning till om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna vid assisterad be- fruktning, •ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt, •ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som har tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, •ta ställning till om det avskaffade steriliseringskravet och för- budet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstill- hörighet kan medföra problem vid tillämpningen av bl.a. den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen, samt •föreslå de följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen och i annan lagstiftning som behövs. Den del av uppdraget som avsett ensamståendes möjlighet till assi- sterad befruktning och nödvändiga följdändringar i den delen har redovisats i delbetänkandet Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29). I detta slutbetänkande redovisar vi övriga delar av uppdraget. Vi ska inledningsvis säga något om de etiska och andra utgångs- punkter som bör gälla vid ställningstaganden i frågor som rör tillåt- ande av nya former av assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård, och som kommer att aktualiseras i våra överväganden om avskaffande av kravet på genetisk koppling och tillåtande av surrogatmoderskap. Våra utgångspunkter i övriga delar redovisas i anslutning till respektive del. Etiska ställningstaganden i frågor som rör assisterad befruktning måste alltid grundas i den humanistiska synen på människan som en fri och ansvarig varelse med mänsklig värdighet. Den humanistiska synen på människan innebär att människan ska betraktas som något annat och vida mer än sitt biologiska eller ekonomiska värde. Man brukar i detta sammanhang tala om människovärdet, vilket leder oss till människovärdesprincipen. Denna princip, som är central på området, innebär bl.a. att alla människor har lika värde och samma rätt att få sina rättigheter tillgodosedda. Den innebär också att ingen människa får betraktas eller behandlas som enbart ett medel. Prin- cipen kan däremot inte anses innebära att det är en mänsklig rättig- het att till varje pris få föda ett eget barn eller att på annat sätt bli förälder till ett barn. Vid ställningstaganden i frågor som rör assisterad befruktning måste man också beakta utgångspunkterna rättvisa (eller lika vård på lika villkor), icke-diskriminering, integritet och självbestämm- ande (eller autonomi). Utgångspunkterna rättvisa och icke-diskrimi- nering innebär bl.a. att lika fall ska behandlas lika och att det är omoraliskt att särbehandla en viss grupp om det inte finns etiskt relevanta skillnader mellan denna grupp och andra grupper. Utgångs- punkterna integritet och självbestämmande innebär att alla män- niskor har en rätt att få sina värderingar, åsikter och önskningar respekterade. Den som inte själv förmår att försvara sin värdighet genom att utöva sin rätt till självbestämmande måste få värdigheten säkerställd av någon annan, t.ex. samhället. Rätten till självbestämmande har betydelse för en annan utgångs- punkt, nämligen det informerade samtycket. Den senare utgångs- punkten innebär i huvudsak att en person måste få tillräcklig infor- mation och förstå informationen innan han eller hon lämnar sitt sam- tycke till t.ex. en assisterad befruktning. Den mest centrala utgångspunkten vid ställningstaganden på detta område är dock principen om barnets bästa. Nya former av assi- sterad befruktning bör nämligen inte tillåtas med mindre än att de anses förenliga med denna princip. Utgångspunkten bör även fort- sättningsvis vara att de barn som tillkommer genom en assisterad befruktning inte bör utsättas för större risker än andra barn. Om det finns kunskapsluckor i ett visst avseende, har samhället ett särskilt ansvar för att bevaka och tillvarata barnens intressen. Ett tillåtande av förfarandet bör i sådana fall förutsätta att man genom rättsliga regleringar, eller vidtagandet av andra åtgärder, ändå kan anse att förfarandet är förenligt med principen om barnets bästa. Om så inte är fallet, bör försiktighetsprincipen tillämpas och innebära att för- farandet inte tillåts. Det är avslutningsvis viktigt att man vid ställningstaganden på detta område också beaktar riskerna för en selektion av individer, en objektifiering av könsceller, en kommersialisering av barnalstringen och en alltför teknifierad människosyn. Behandlingar med enbart donerade könsceller Den nuvarande regleringen i lagen (2006:351) om genetisk integri- tet m.m. innebär att en assisterad befruktning får utföras med ett pars egna könsceller, eller med antingen ett donerat ägg eller donerade spermier. Det är däremot inte tillåtet att utföra en assisterad befrukt- ning med enbart donerade könsceller, dvs. med både ett donerat ägg och donerade spermier eller med ett donerat befruktat ägg. Ord- ningen, som har motiverats med att det alltid ska finnas en genetisk koppling mellan det blivande barnet och minst en av de tilltänkta föräldrarna, innebär att en del par inte kan erbjudas behandling vid ofrivillig barnlöshet. blir det möjligt för ensamstående kvinnor att genomgå en insemination eller befruktning utanför kroppen (IVF-behandling) inom svensk hälso- och sjukvård. Det som i föregående stycke har angetts om en del par kommer då också att gälla för en del ensamstående kvinnor. För att underlätta läs- ningen kommer vi fortsättningsvis utgå från att reglerna om ensam- stående kvinnor redan har trätt i kraft. I vårt uppdrag ingår att ta ställning till om det vid assisterade befruktningar även fortsättningsvis ska gälla ett krav på genetisk koppling mellan det blivande barnet och minst en tilltänkt förälder, och således ett förbud mot behandlingar med enbart donerade köns- celler. Om vi kommer fram till att så bör vara fallet, ska vi också ta ställning till om äggdonation inom ett äktenskap eller samboskap mellan två kvinnor kan tillåtas. Vår uppfattning är att man bör avskaffa kravet på genetisk koppling och tillåta behandlingar med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård om det finns ett behov av behandling- arna, riskerna för involverade aktörer, och särskilt för barnen, kan anses godtagbara, och det inte i övrigt finns tillräckliga argument mot ett tillåtande av behandlingarna. Vi inleder med att ta ställning till behovet. Det finns par i vilka båda personerna har en infertilitetsproble- matik och som skulle kunna övervinna sin barnlöshet genom en behandling med enbart donerade könsceller. Det finns också ensam- stående kvinnor som skulle kunna göra det. Det finns dessutom par och ensamstående kvinnor som genomgår denna typ av behand- lingar i utlandet. Att det finns ett behov av behandlingarna inom svensk hälso- och sjukvård är således klarlagt. Behovet blir ännu större om man beaktar att antalet barn för adoption har minskat och att många länder inte tillåter adoption till sam- könade par eller ensamstående personer. Vi övergår därför till att överväga om riskerna för involverade aktörer, och särskilt för barnen, kan anses godtagbara. Det kan konstateras att forskningen om de familjer som har skapats genom aktuella behandlingar är mycket begränsad. Att forskningen är begränsad har till stor del sin förklaring i att be- handlingarna är en relativt ny företeelse i många länder. Det finns därför inte så många personer som har tillkommit genom en sådan behandling och som dessutom har uppnått vuxen ålder. Luckorna i kunskapsunderlaget minskar avsevärt om man också beaktar den forskning som finns om två närliggande vägar till föräldraskap, nämligen andra behandlingar med donerade köns- celler och adoption. Den senare forskningen visar i huvudsak följ- ande. Det verkar generellt sett gå bra för de familjer som har skapats genom en behandling med donerade könsceller eller genom en adoption. Det viktiga ur ett barnperspektiv verkar vara att de soci- ala och rättsliga föräldrarna är öppna och ärliga mot barnet, att de successivt ger barnet den information som det behöver för att ut- veckla en trygg och stabil identitet samt att barnet senare ges möj- ligheter att efterforska sitt genetiska ursprung. Den omständig- heten att det saknas en genetisk koppling mellan barnet och dess sociala och rättsliga föräldrar verkar under sådana förhållanden ha en mycket liten betydelse för barnets psykosociala utveckling och mående. Det bör också tilläggas följande. Det finns inget i forskningen om andra behandlingar med done- rade könsceller som talar för att kunskap om genetiska föräldrar och genetiska hel- eller halvsyskon på en annan plats skulle inne- bära risker för barnen eller andra involverade aktörer. Det finns inte heller något i forskningen om tidigt adopterade barn som talar för att så skulle vara fallet. Sådan kunskap bedöms därför inte heller innebära några risker för de barn som skapas genom en behandling med enbart donerade könsceller.