sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Med en sådan förändring även av taltidningsförordningen skulle t.ex. medier som inte har en papperstidning som förlaga komma i fråga för stöd. Att tillgängligöra webbaserade textburna medier genom taltidningssys- temet som det är utformat framstår inte som optimalt. Olika lösningar för tillgängliggörande av allmänna nyhetsmedier behöver prövas. förslag till nytt mediestöd omfattar en sats- ning på ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Satsningen har ett brett användarcentrerat perspektiv och är inte begränsad till tillgängliggörandetekniker. Stödet riktar sig – till skill- nad från det nuvarande taltidningsstödet – emellertid direkt till medieleverantören som kan få stöd för tillgängliggörande åtgärder i sitt medium. Det kan t.ex. handla om textning, uppläst text, syntolk- ning, teckenspråkstolkning, eller ett innehåll som rensats på kringin- formation som annonser och bilder. Syftet med en översyn av verksamheten med taltidning och mot- tagarutrustning inklusive taltidningsstödet bör vara att utveckla ett nytt, bredare stöd som omfamnar alla nya och kommande former för tillgängliggöranden av allmänna nyhetsmedier. Innan översynen är genomförd finns inte tillräcklig anledning att förändra den befintliga Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning verksamheten med taltidningen. har ännu trogna användare som uppskattar tjänsten och taltidningssystemet såsom det ser ut nu bör finnas kvar till dess att det moderniseras. Om mediestödslagen trätt i kraft, och därmed upphävt presstöds- förordningen, innan översynen är genomförd behöver förordningen (2013:9) om taltidningar och mottagarutrustning, samt för förord- ningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar ändras. Sammanslagning av stödet till taltidningar och mediestödet De nuvarande tillgänglighetsåtgärderna för dagstidningar och till- gänglighetsåtgärderna inom ramen för mediestödet bör slås samman och fördelas av den nya mediestödsnämn- den. Det bör då ske genom att anslagen förs samman i mediestödet och att mediestödsnämnden tar över uppgiften att fördela stödet för tillgängliggörande av allmänna nyhetsmedier. Huruvida taltidnings- stödet fortsatt ska vara en separat verksamhet eller om den ska inte- greras i ett mer generellt stöd för tillgängliggörande, där taltidningen är ett sådant instrument vid sidan av flera andra, får prövas när frågan om en sammanslagning aktualiseras och mot slutsatserna från den genomförda översynen av taltidningsstödet och verksamheten med taltidning. Det är dock viktigt att den expertkompetens som finns vid MTM och den representation av brukarna som ingår i den nuva- rande taltidningsverksamheten garanteras fortsatt plats i ett nytt system. 4.8Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) ska arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Myndigheten har till uppgift att tillgängliggöra, ge ut och distribuera lättläst litteratur och förbättra tillgången till innehållet i dagstid- ningar för personer med en funktionsnedsättning som gör att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning samt tillgängliggöra lättläst nyhetsinformation. Därutöver ska myndigheten vara ett nationellt Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning för tillgängliga medier och ska bl.a. sammanställa och sprida information om tillgängliga medier och deras målgrupp samt främja och bevaka teknikutvecklingen av nya medier för att öka tillgängligheten till litterära verk och dagstidningar för personer med funktionsnedsättning.37 MTM definierar medier delvis på ett annat sätt än Medie utredningen. För myndigheten är medier detsamma som det utred- ningen benämner som spridningsformer, t.ex. tidningar, böcker eller läsplattor. Tillgängliga medier utgörs, i MTM:s definition, av sådana som anpassats för personer med t.ex. läsnedsättning eller bristande läsförståelse. Syftet med verksamheten är att göra det möjligt för alla personer, oavsett förutsättningar, att ta del av innehållet.38 Litteratur och tidningar i tillgängliga format Myndigheten distribuerar litteratur och tidningar i tillgängliga for- mat för personer med läsnedsättning. Ett särskilt uppdrag är att till- gängliggöra kurslitteratur till studenter på högskola och universitet och att ansvara för utgivning av lättläst litteratur via LL-förlaget. Utbudet görs tillgängligt genom , ett digitalt bibliotek där medborgare med läsnedsättning kan låna talböcker, punktskriftsböcker, e-textböcker och teckenspråkig litteratur. och talböcker erbjuder MTM även kostnadsfria utskrifter av texter i punktskrift till enskilda punktskriftsläsare. Som exempel på läsnedsättningar i relation till talböcker nämner MTM synskada, rörelsehinder, utvecklingsstörning, läs- och skriv- svårigheter, hörselskada (för hörselträning), tillfällig läsnedsättning på grund av sjukdom eller skada, kognitiva funktionsnedsättningar, t.ex. traumatiska hjärnskador, språkstörning, afasi, autism, adhd, demenssjukdomar, whiplashskador eller psykiska funktionsnedsätt- ningar. 37 Förordning (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier. 38 Uppgifter hämtade på MTM:s webbplats . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Utgivning av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor ingår i , då verksamheten vid den tid- punkten fördes över till myndigheten från som upphört. Tidningen förmedlar nyheter på lätt svenska, via en post utdelad pappersutgåva med veckoutgivning och på webbplatsen med tätare periodicitet.39 finns 8 Sidor även som taltidning.40 I samband med behandling av frågan uppmanades regeringen att utreda tidningens framtid inom ramen för ett public service-uppdrag i stället för att låta tidningen ingå i MTM:s verksam- het.41 I en promemoria från konstateras dock att tidningen 8 Sidor som en del av ett public service-uppdrag inte är förenlig med den nuvarande regleringen av public service-verksam- heten, och att utgivningen ska säkerställas på det sätt som regeringen angett i propositionen.42 I propositionen gör regeringen bedöm- ningen att produktionen av den lättlästa nyhetstidningen bör upp- handlas av MTM för att tillgodose behovet av en oberoende ansvarig utgivare som är frikopplad från myndigheten.43 I den slutgiltiga behandlingen togs dock ett beslut om att MTM skulle ge ut tid- ningen. Vid remissbehandlingen av promemorian riktade flera instanser på medieområdet kritik mot hur utredningen genomförts och mot förslaget att låta verksamheten vara kvar inom ramen för MTM. Det kan noteras att remissvaren från tidningsbranschen var mycket kri- tiska till att public-servicebolagen skulle ge ut en tidning, liksom även bolagen själva, utom SVT. I årsredovisningen skriver MTM att myndigheten genomfört fortsatta åtgärder för att säkerställa oberoendet och själv- ständigheten hos den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor.44 Regeringen 39 Lättare att läsa (prop. 2013/14:134). 40 MTM Årsredovisning 2015, s. 24. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356. 42 Tidningen 8 Sidors möjliga framtid inom ramen för ett public service-uppdrag, (Ku2014/1282/ MFI), s. 15. 43 Lättare att läsa (prop. 2013/14:134), s. 22. 44 MTM årsredovisning 2015, s. 6. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning anger i bugetpropositionen att de åtgärder som vidtagits har tillgodosett tillkännagivande och att frågan därmed får anses slutbehandlad.45 Myndigheten ska enligt sin instruktion vara ett nationellt kunskaps- centrum för tillgängliga medier. Syftet är att utveckla verksamheten på vetenskaplig grund genom att sammanställa och sprida relevant forskning om tillgängliga medier och om dess målgrupper. Offentliga institutioner såväl som privata företag ska kunna vända sig till myn- digheten för att få stöd i sitt arbete med att göra information och material tillgängligt.46 Som ett led i detta har myndigheten inrättat två råd givande organ: ett Brukarråd, som ska främja kontakter med mål- grupper, intresseorganisationer och förmedlare samt bistå myndig- heten i frågor som rör det nationella kunskapscentret, och ett Vetenskapligt råd, som ska verka för att myndigheten bevakar och sprider relevant forskning om lättläst nyhetsförmedling och om övriga tillgängliga medier och deras målgrupper.47 bedömer att tillgänglighetsområdet rymmer ett stort engagemang och en stark utvecklingsoptimism. MTM kommer också av allt att döma att kunna ha en viktig roll även i det digitala medielandskapet. Mot bakgrund av de uppgifter utredningen inhäm- tat är det tydligt att myndighetens uppdrag och verksamhet behöver utvecklas på några punkter, för att öka oberoende mediers tillgänglighet. förordar därför flera åtgärder i avsnitt 4.8.1–4.8.3 som på olika sätt berör MTM. 2016/17:1, utg.omr. 17, s. 85. 46 Förordning (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier och Lättare att läsa (prop. 2013/14:134). 47 MTM:s årsredovisning , s 43. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning 4.8.1Utvecklat uppdrag för Myndigheten för tillgängliga medier Bedömning: Regeringen bör ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att tydligare inkludera den digitala och sociala medieanvändningen i verksamheten, samt säkerställa att den kunskap som samlas kommer såväl medborgare som oberoende nyhetsmedier till gagn. Myndigheten bör även få i uppdrag att bistå mediestödsnämn- den i samband med nämndens prövning och uppföljning av det ytterligare produktionsstöd som får lämnas till allmänna nyhets- medier som vidtar åtgärder för att tillgängliggöra sitt innehåll för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten för tillgängliga medier har i upp- gift att vara ett nationellt inom sitt ansvarsområde. Verksamheten ska utvecklas på vetenskaplig grund bl.a. genom att myndigheten ska sammanställa och sprida relevant forskning om tillgängliga medier och dess målgrupper.48 I den proposition som föregick myndighetens uppgift att vara ett nationellt kunskapscen- trum anges att centret bör omfatta alla tillgängliga medier, vara över- gripande, kunskapsinriktat och stödjande för alla som producerar och utvecklar produkter och tjänster som syftar till att tillgängliggöra information, litteratur och medier. Offentliga verksamheter såväl som privata företag ska kunna vända sig till myndigheten för att få stöd i sitt arbete med att göra information och material tillgängligt.49 Medieområdet utvecklas i hög takt. De förutsättningar som gällde är redan överspelade. MTM bör därför få i uppdrag att tydligare inkludera det digitala och sociala medieland- skapet i verksamheten. En utgångspunkt kan vara att centret ska samla kunskap om och verktyg för alla tillgängliga medier oavsett innehålls- och spridningsformer, samt säkerställa att denna resurs kommer såväl medborgare som medieaktörer till gagn. 48 Förordning (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier. 49 Lättare att läsa (prop. 2013/14:134). Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning En viktig förändring i det nya mediestöd som föreslås i kapitel 7 är det nya ytterligare produktionsstöd som får lämnas till allmänna nyhetsmedier som vidtar åtgärder för att tillgängliggöra sitt innehåll för personer med funktionsnedsättning. Denna stödform har inte funnits i presstödssystemet och det finns därför anledning att noga följa effekterna av stödet. Myndigheten bör få i uppdrag att bistå mediestödsnämnden i samband med nämndens prövning och uppföljning av det ytterligare produktionsstödet. Goda såväl som dåliga exempel bör uppmärk- sammas. En sådan insats bör bidra till en kunskapsökning på området och till en högre grad av medvetenhet hos medieföretagen. 4.8.2Ökad samordning och kunskapsförmedling Bedömning: Regeringen bör ge lämplig instans i uppdrag att pröva förutsättningarna för en ökad samordning av de statliga organ som finns på det tillgängliga medieområdet för en större kunskapsspridning på området. Flera statliga organ har uppdrag som berör området tillgängliga me- dier.50 är samarbete påkallat av regeringen, men generellt sak- nas en övergripande samordning av arbetet för ett större tillgänglig- görande på medieområdet. Genom en utökad samordning på området kan befintliga kunskaper och erfarenheter kring tillgängliga medier bättre tillvaratas och fungera som en bas att bygga vidare på. I dialoger med intresseorganisationer på till- gänglighetsområdet har bristen på kunskap hos medieaktörer kring tillgänglighet påtalats, t.ex. när dagstidningsföretag börjar sända rörlig bild via webben men inte textar inslagen. Kunskaper om tillgängliggörande tekniker och deras målgrupper behöver därför nå ut till både brukare och mediebranschen. 50 Det handlar t.ex. om Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för press, radio och tv, Myndigheten för tillgängliga medier, , , , och . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Regeringen bör därför ge lämplig instans i uppdrag att pröva för- utsättningarna både för en ökad samordning av de statliga organ som finns på området och för en större kunskapsspridning på det till- gängliga medieområdet. Det senare kan t.ex. handla om att upprätta och underhålla en kunskapsbank i samarbete med övriga relevanta aktörer på området. En annan möjlighet kan vara att introducera särskilda tillgänglighetskonsulter som kan erbjuda stöd till mediefö- retagen när det gäller kunskaper om och implementering av nya till- gänglighetslösningar på medieföretagens plattformar. 4.8.3Ny huvudman för tidningen 8 sidor Bedömning: Huvudmannaskapet för nyhetstidningen 8 sidor bör omprövas. Uppdraget att hitta en annan huvudman bör ges till en annan myndighet som inte är direkt berörd av tidningens verksamhet eller till den kommande utredningen om nästa till- ståndsperiod för de offentligt finansierade medierna. 8 sidor är med sin placering i MTM inte ett obero- ende nyhetsmedium enligt definition. Det går inte att förena oberoende nyhetsförmedling med att organisatoriskt eller finansiellt vara beroende av en central myndighet på det område som ska granskas. har såväl i delbetänkandet51 som i promemo- rian om de offentligt finansierade medierna52 understrukit behovet av en stat på armlängds avstånd från medier. Mot bakgrund av att en av 8 sidors målgrupper är nyanlända som ofta flytt från länder där staten har en fientlig inställning till oberoende medier anser att det är angeläget att se över andra möjligheter. Risken är annars att konstruktionen bidrar till att just de grupper som behöver tidningen aktivt väljer att inte ta del av den. Frågan om ett annat huvudmannaskap har prövats tidigare, utan att en lösning identifierats. Med tanke på frågans principiella bety- delse och ovan beskrivna risk är det dock angeläget att nya initiativ tas för att hitta en ny huvudman för tidningen. Det kan ske genom 51 Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och an- svar (SOU 2015:94), delbetänkande av , s. 43. 52 Se bilaga 3. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning att en annan myndighet som inte är direkt berörd av tidningens verk- samhet, t.ex. MFD, får i uppdrag att hitta en alternativ lösning för tidningen eller genom att den kommande utredningen om nästa till- ståndsperiod för de offentligt finansierade medierna får i uppdrag att utreda hur tidningen skulle kunna inordnas, antingen i något av de nuvarande programbolagen, i ett sammanslaget fr.o.m. en ny till- ståndsperiod eller i någon annan konstruktion under . Enligt tidigare överväganden förutsätter det senare att uppdragen till de offentligt finansierade medierna anpassas så att det kan rymma ett huvudmannaskap för 8 sidor, vilket torde ligga i den kommande utredningens mandat. En utredning bör utöver frågan om oberoendet även väga in konkurrensaspekterna. 4.9De offentligt finansierade medierna Enligt de nuvarande sändningstillstånden för , SVT och UR ska behoven hos personer med funktionsnedsättning beaktas. När det gäller möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att till- godogöra sig utbudet ska ambitionsnivån höjas och tillgängligheten förbättras, med det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Tillgängligheten till program för barn och unga ska prioriteras. Bolagen ska fortsatt prioritera god hörbarhet, bland annat genom att vid utformningen av sändningarna beakta att bak- grundsljud kan försämra möjligheten för personer med hörselned- sättning att ta del av utbudet. För UR gäller detta särskilt för ljud radiosändningar. Program ska även produceras för särskilda målgrupper. Bolagen ska ha en dialog med de berörda grupperna. SR, SVT och UR får i fråga om program om och för personer med funk- tionsnedsättning enligt sändningstillstånden sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser.53 För perioden –2016 finns ett särskilt regeringsbeslut avse- ende SVT och UR med krav på tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. I beslutet anges omfattningen av hur programbolagens samtliga programtjänster (kanaler) – i marknätet, via satellit och i trådnät – ska tillgängliggöra program genom textning, teckenspråkstolkning, uppläst text och syntolk- ning. Tjänsten uppläst text ska erbjudas i alla icke-direktsända pro- 53 11 § i respektive sändningstillstånd 2014–2019 för , SVT och UR. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning gram med översättningstext. Samtliga tillgänglighetstjänster ska hålla hög kvalitet och användbarhet, vilket ska utvärderas . Tabell 4.3 visar kravens omfattning enligt regeringsbeslutet. Tabell 4.3 Omfattning av skyldighet för SVT och UR att tillgängliggöra sändningar 2014–2016, procent av sändningstiden för tv- sändningar på svenska * Andelen textade icke direktsända program ska uppgå till . gör en bedömning av bolagens public service-redovisningar. Rörande det särskilda regeringsbeslutet om krav –2016 bedömde nämnden verksamhet att SVT hade uppfyllt kraven avse- ende textning av icke direktsända program och uppläst text, samt kravet att lämna redogörelser för utvecklingen av tjänsternas kvalitet och användbarhet utifrån ett brukarperspektiv. När det gäller textning av direktsända program, teckenspråk- stolkning och syntolkning fann nämnden att SVT inte hade redovisat på ett sådant sätt att det framgick om kraven är uppfyllda. Nämnden lämnar UR utan åtgärd då bolaget inte har egna programtjänster (kanaler). verksamhet kommer dock nämnden att kunna bedöma om UR:s utbud av program som tillhandahålls i SVT:s pro- gramtjänster uppfyller regeringens krav. Villkoren i nuvarande sändningstillstånd avser i sin helhet en anpassning av innehållet i sändningarna för personer med funktions- nedsättning. bedömer verksam- het att SR och UR uppfyllt kravet på att prioritera tillgängligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning, och att SVT med viss tvekan uppfyllt detta krav. Samtliga bolag har uppfyllt 54 (Ku2013/2310/MFI och Ku2013/2534/MFI). Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning kraven på att prioritera god hörbarhet, att producera program för särskilda målgrupper och att ha dialog med de berörda grupperna enligt 11 § i respektive sändningstillstånd.55 En allmän synpunkt som lämnats är att innehållet i de offentligt finansierade medierna bör tillgängliggöras för alla som vill och har behov av lösningarna. Krav på textning och uppläsning av textrem- sor, alltså tillgänglighet för alla, ska gälla oavsett om man använder tv, dator eller mobil. Tillgänglighet ska vara en del av det dagliga arbetet, särskilt inom de offentligt finansierade medierna. lämnade till promemorian De offentligt finansierade medierna – frågeställningar som bör utredas inför nästa tillståndsperiod.56 I denna pekar utred- ningen på att insatser för personer med funktionsnedsättning fortsatt prioriteras och att villkoren formuleras i beaktande av det digitalise- rade medielandskapet och i dialog med brukar- och intressegrupper. 4.10Tillgänglighetsfrågorna i ett nytt mediestöd När det gäller frågan om vilka tillgänglighetsåtgärder som bör vara kopplade till ett nytt mediestöd, har flera olika uppfattningar uttryckts av intresseorganisationerna. Den dominerande uppfatt- ningen är dock att tillgänglighetsåtgärder egentligen inte borde kräva statligt stöd – utan vara något som alla medieaktörer arbetar med oavsett. Men innan alla innehålls- och spridningsformer utarbetas i enlighet med universell utformning bör mottagarna av ett mediestöd kravställas på denna punkt. En annan synpunkt är att även medier som inte är mottagare av mediestöd bör kunna få stöd för särskilda 55 årliga public service-bedömning (16/00606, 661 och 662). 56 Se bilaga 3. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning insatser rörande tillgänglighet, t.ex. textning av aktualitetssändningar (som nyheter, samhällsprogram och politiska debatter). En annan uppfattning är att digitala medier ska utgå från samma tillgänglig- hetsstandard som statliga myndigheter. återkommer till den närmare utformningen av ett nytt mediestöd i kapitel 7. Det kan dock slås fast att ett nytt medie stöd inte ska konservera beroenden av tekniska spridningsformer, utan främja en generellt positiv utveckling i mediebranschen – i linje med vad aktuell teknik medger. Alla innehålls- och spridningsformer ska vara tillgängliggjorda för en så stor andel av befolkningen som möjligt. Det är uppfattning att ett statligt villkor om tillgängliggörande för att komma ifråga för mediestöd är rimligt ur medborgarrättsligt perspektiv. Men en sådan bestämmelse skulle riskera att få oönskade konsekvenser. Verksamheterna i stora delar av mediebranschen är ekonomiskt pressade och staten bör inte i denna känsliga omställningsfas tillföra ytterligare utmaningar. Ett skarpt tröskelkrav i mediestödet rörande tillgänglighet riskerar att minska antalet medieaktörer som kan komma ifråga för stöd – och stödet riskerar därmed att missa målet att främja alla medborgarnas tillgång till medier. Ett stöd som lämnas som incitament kan i stället uppmuntra medieaktörerna att vidta åtgärder för att främja tillgäng liggöranden, vilket i sin tur kan leda till att medieaktörerna når nya målgrupper. 5Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna Enligt direktiven ska utredaren i sin analys väga in aspekten av sam- ernas status som urfolk och de nationella minoriteternas behov och rättigheter när det gäller synliggörande samt nyhetsinformation på de nationella minoritetsspråken. tolkar uppdra- get som tredelat. Det handlar för det första om rätten till nyhetsin- formation på det egna språket, för det andra om rätten till nyhetsin- formation och annan bevakning som riktar sig till det samiska folket eller de nationella minoriteterna och för det tredje om hur gruppen framställs i andra medier (majoritetsmedier). Såsom framkommer i delbetänkandet har trösklarna för att agera innehållsproducent och att sprida information sänkts i det nya medielandskapet.1 Dagens fragmentiserade medielandskap har ska- pat nischade kanaler för olika utbud och även många nya kanaler för olika perspektiv och särintressen. Det brutna informationsmonopo- let och demokratiseringen av de mediala arenorna borde även kunna leda till bättre förutsättningar för att tillgodose det samiska folket och de nationella minoriteternas behov och rättigheter när det gäller synliggörande, nyhetsinformation på nationella minoritetsspråk och journalistik med minoritetsperspektiv. innebär rörelsen mot ett allt mer individualiserat medieinnehåll risker, t.ex. att med- 1 Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94), delbetänkande av , s. 153–154. Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna borgare inte i lika hög utsträckning som tidigare möter olika per- spektiv.