sou · H4B381 · 2016-11-25 00:00:00 — Andra frågor om utmönstring av skillnader som finns i regelverket när det gäller utmätning och tvångsvis försäljning av bostäder, beroende på om bostaden är fast eller lös egendom, behandlar vi i detta kapitel. I den avslutande fasen av utmätningsprocessen ska pengar redovisas och betalas ut till borgenärerna. Vi har fått i uppdrag att ta ställning till hur bestämmelserna i utsökningsbalkens trettonde kapitel om redovisning av influtna medel kan förenklas och i övrigt moderniseras. En översikt av gällande reglering som kan vara av intresse för de frågor vi närmare ska diskutera finns i avsnitt 9.2. En översiktlig beskrivning av de lagändringar som trädde i kraft som hade till syfte att modernisera försäljningsförfarandet av ut- mätt lös egendom finns i avsnitt 9.3. Våra överväganden finns i av- snitt 9.4. Allmänt om fast egendom Följande definition av fast egendom finns i 1 kap. 1 § jordabalken (JB): Fast egendom är jord. Denna är indelad i fastigheter. En fastighet av- gränsas antingen horisontellt eller både horisontellt och vertikalt. Om fastighetsbildning finns särskilda bestämmelser. Sämjedelning är utan verkan2. Bestämmelsen kompletteras av 2 kap. JB om vad som är tillbehör till fastighet. I utsökningsbalken avses med fast egendom fastighet, visst om- råde av fastighet, samfälld mark samt andel i och villkorlig rätt till 2 Sämjedelning innebär att det inte är tillåtet med privat jorddelning utan att förvärv av område av fastighet alltid måste följas av ansökan om fastighetsbildning . Detsamma gäller vid förvärv av andel av fastighet med villkor om att andelen ska utbrytas och vid förvärv av mark som är samfälld för flera fastigheter och förvärv av fastighets andel i samfälld mark (se 4 kap. 7–9 §§ JB) Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar sådan egendom (1 kap. 11 § UB). Även andel i tomträtt och vill- korlig rätt till tomträtt eller andel däri följer reglerna för fast egendom. Det som sägs i UB om tomträtt gäller även vattenfalls- rätt (9 § UP). Vattenfallsrätt kan inte längre upplåtas men finns kvar på grund av äldre upplåtelser.3 I fastighetsregister finns information om samtliga fastigheter i . innehåller bl.a. uppgifter om ägare och inteckningar i fastigheten. Kronofogde- myndigheten har direktåtkomst till fastighetsregistret. Bestämmelserna om fast egendom skiljer sig i många avseenden från de som gäller för lös egendom. Särskilda bestämmelser finns t.ex. för överlåtelse och pantsättning av fast egendom. En köpare av en fastighet får sakrättsligt skydd mot säljarens borgenärer när ett köpekontrakt skrivs. Enligt jordabalkens form- krav måste köpekontraktet vara skriftligt (4 kap. 1 § JB). Den som har förvärvat en fastighet ska ansöka om inskrivning (lagfart) hos inskrivningsmyndigheten. När lagfart beviljats kan förvärvaren förfoga rättsligt över fastigheten. Lagfartsinnehavaren kan använda sin fastighet som säkerhet för lån och ansöker då hos en av inskrivningsmyndigheter om inteckning på ett visst belopp. Om en ansökan om inteckning beviljas utfärdas ett skriftligt pantbrev som bevis på att en inteckning beviljats i fastig- heten för samma belopp. I samband med att lånet betalas ut över- lämnas pantbrevet till kreditgivaren som på så sätt får en säkerhet i fastigheten för sin fordran. Pantbrev utfärdas numera i elektronisk form, s.k. datapantbrev, genom att registrerar inteckningen i ett datoriserat pantbrevsregister. En fastighetsägare kan i princip ta ut ett obegränsat antal pant- brev i sin fastighet. Det är långivaren som måste bedöma pant- brevets värde som säkerhet. Ett pantbrev har förmånsrätt i samma ordning som motsvarande inteckning har beviljats i fastigheten. uttagna pantbrev har därför bättre säkerhet än de som ut- tagits . Innehavare av ett pantbrev kan låta anteckna det i fastighetsregistret. Innehavaren blir då bl.a. försäkrad om att få in- formation om fastigheten blir aktuell för exekutiv försäljning. 3 m.fl., Utsökningsbalken (, Zeteo), kommentaren till 1 kap. 11 § UB. Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Utmätning av fast egendom För att en fastighet överhuvudtaget ska kunna utmätas krävs att de allmänna förutsättningarna för utmätning är uppfyllda, dvs. fastig- heten ska tillhöra gäldenären samt vara överlåtbar och ha ett för- mögenhetsvärde. Utmätningen ska också förväntas ge ett överskott som gör åtgärden försvarlig (4 kap. 3 § första stycket UB). Om en gäldenär har lagfart på en fastighet får utmätning ske, om det inte framgår att egendomen tillhör någon annan (4 kap. 24 § UB). När en gäldenär har lagfart på en fastighet krävs det stark bevisning för att någon annan ska anses vara ägare. Om en person påstår sig ha köpt en fastighet av en utmätningsgäldenär och inne- har köpehandlingar men inte har sökt lagfart kan det finnas anled- ning att misstänka en skenöverlåtelse4. Något som inte är helt ovanligt är att makar eller sambor bor i en fastighet som bara en av dem har lagfart på trots att de båda har bidragit ekonomiskt till förvärvet med avsikt att äga fastigheten tillsammans och ha den som sin gemensamma bostad. I sådana situa- tioner kan den som inte har lagfart på fastigheten ha en dold sam- äganderätt till fastigheten. I rättsfallet NJA 1985 s. 615 konstate- rade HD att så länge äganderätten är dold kan fastigheten inte utmätas för den dolde ägarens skulder. Däremot kan den rätt som den dolde ägarens obligationsrättsliga anspråk utgör bli föremål för rättighetsutmätning. En fastighet kan utmätas i allmänna och enskilda mål för pant- havares eller andra borgenärers fordringar och kan bli föremål för exekutiva åtgärder på flera olika sätt. Om en borgenär har ett pant- brev eller en andrahandspantsättning som säkerhet för en förfallen fordran kan borgenären genom den summariska processen hos eller genom att ansöka om stämning vid tingsrätt yrka att det ska fastställas att fordringen ska ha förmåns- rätt i fastigheten, s.k. betalningsfastställelse. När ett utslag eller en dom har meddelas ska fastigheten anses utmätt (4 kap. 27 § UB). När en andel av en fastighet är utmätt kan Krono- fogdemyndigheten enligt vissa förutsättningar besluta att hela fastig- heten ska säljas genom s.k. indrag av egendomen. Ett ägarhypotek i ett pantbrev kan utmätas för ägarens skulder. På begäran av borge- 4 Gregow, Tredje mans rätt vid utmätning, s. 305 ff. Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar nären kan därefter ta fastigheten i an- språk. Fastigheten anses då utmätt (9 kap. 14 § UB). Om en fastig- hetsägare försätts i konkurs kan förvaltaren begära att Kronofogde- myndigheten säljer fastigheten (8 kap. 6 § konkurslagen). I sådana fall tillämpas utsökningsbalkens bestämmelser (8 kap. 1 § UB). Försäljning av fast egendom Bestämmelser om försäljning av utmätt fast egendom finns i ut- sökningsbalkens tolfte kapitel och kompletteras av bestämmelser i utsökningsförordningens tolfte kapitel. Som huvudregel ska utmätt fast egendom säljas på offentlig auk- tion (12 kap. 1 § UB). Särskild försäljning av tillbehör till fastig- heten sker enligt bestämmelserna om försäljning av lös egendom (12 kap. 15 § första stycket UB). Att försäljning av fast egendom på auktion ska vara offentlig innebär att allmänheten ska ha till- träde. Vid försäljning på auktion bestäms köpeskillingen genom bud och överbud till dess budgivningen upphör (8 kap. 3 § UF). Vid försäljning av fastighet på auktion lämnas buden muntligen. En utmätt fastighet får också säljas under hand om en sådan för- säljning bedöms vara mer ändamålsenlig än en försäljning på auk- tion och om förutsättningarna i 12 kap. 57 § är uppfyllda (se nedan). I 12 kap. 3–5 §§ UB regleras vilka förberedande åtgärder som ska vidtas inför en försäljning av utmätt fast egendom. En utmätt fastighet ska beskrivas och värderas så fort det är lämpligt med hänsyn till det fortsatta förfarandet (12 kap. 3 § UB). Beskriv- ningen och värderingen ska ske under en och samma förrättning om inte särskilda skäl föranleder att värderingen sker vid en sär- skild förrättning efter beskrivningen (12 kap. 2 § UF). Om det behövs får en sakkunnig person anlitas för beskrivning och vär- dering av fastigheten. Beskrivning och värdering av en fastighet är förberedelse till senare beslut och får inte överklagas särskilt (18 kap. 6 § andra stycket UB och prop. 1980/81:8 s. 857 ff.). En fastighetsägare och andra kan dock framföra anmärkningar mot Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar beskrivning och värdering och om anmärkningarna är befogade bör rättelse ske5. Fastighetens ägare är skyldig att på begäran ta fram bl.a. de handlingar som visar äganderätten till fastigheten samt information om eventuella rättigheter som belastar fastigheten. Kronofogde- myndigheten ska även på annat sätt försöka ta fram utredning i dessa avseenden samt om vilken belastning en viss rättighet utgör samt vilken ersättning som utgår (12 kap. 4 § UB). Pantbrev som gäller i fastigheten och som inte är belånat får tas i förvar av och får därefter inte pantför- skrivas utan myndighetens tillstånd. Särskild reglering gäller för data- pantbrev (12 kap. 5 § UB). Även denna reglering innebär att Krono- fogdemyndigheten kan förhindra pantsättning i utmätt fastighet. Förvaltning av utmätt fastighet I 12 kap. 6–10 §§ UB finns bestämmelser om förvaltningen av ut- mätt fastighet, ägarens befogenheter, sysslomannaskap m.m. Som huvudregel ska en utmätt fastighet säljas från utmätningen (12 kap. 11 § UB). I fall som avser betalnings- fastställelse med utmätningsverkan beträffande fastigheten samt exekutiv försäljning som ska ske på begäran av förvaltaren i fastig- hetsägarens konkurs (se 4 kap. 27 § och 8 kap. 1 § tredje stycket UB) gäller att fastigheten som huvudregel bör säljas från den tidpunkt begäran om försäljning kom in till Kronofogde- myndigheten. Anstånd får inte utan synnerliga skäl medges än från nu nämnda tidpunkt. Angiven tidsfrist för försäljning gäller inte i allmänna mål (12 kap. 69 § UB). 5 m.fl., Utsökningsbalken (, Zeteo), kommentaren till 12 kap. 3 § UB. Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Sakägare har under vissa förutsättningar rätt att lösa ut utmätnings- sökanden. Sakägare har också vissa möjligheter att ansluta sig till förfarandet (12 kap. 12–13 §§ UB). I 12 kap. 14–17 §§ UB finns särskilda bestämmelser om försäljning av fastighetstillbehör. Åtgärder före försäljning på auktion Bestämmelser om vilka åtgärder som ska företas före auktion, så- som kungörande och underrättelse, finns i 12 kap. 18–22 §§ UB. En auktion för försäljning av fast egendom ska föregås av ett bevakningssammanträde. Vid bevakningssammanträdet ska Krono- fogdemyndigheten lämna en kortfattad redogörelse för innehållet i handlingarna och för vidtagna åtgärder. Innehavare av fordran eller rättighet som bör iakttas vid auktionen ska uppmanas att anmäla den. Om fordran eller rättigheten har anmälts hos Kronofogde- myndigheten före sammanträdet ska det meddelas. Sakägarna ska ges tillfälle att yttra sig över anmälda anspråk och över de villkor som gäller för försäljningen. Om tillbehör har sålts för sig behand- las särskilt hur den behållna köpeskillingen för tillbehöret ska an- vändas om det inverkar på villkoren för fastighetens försäljning (12 kap. 23 § UB). Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar När förhandlingen vid bevakningssammanträdet har avslutats ska det upprättas en sakägarförteckning (12 kap. 24–31 §§ UB). I sak- ägarförteckningen ska, förutom exekutionsfordringen, följande upp- tas: 1.fordran som skall utgå med förmånsrätt enligt 6 § 1 eller 7 § 1 eller 2 förmånsrättslagen (1970:979) och som förfaller till betal- ning senast den tillträdesdag som anges i 36 §, 2.fordran som är förenad med panträtt i fastigheten, 3.nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft som besvärar fastigheten, om rättigheten är inskriven eller grundar sig på skrift- lig handling som är tillgänglig eller avser hyra av en bostads- lägenhet i en fastighet, som är taxerad som hyreshusenhet, om hyresgästen har tillträtt lägenheten, dock ej sådan rättighet som skall bestå oavsett fastighetens försäljning, Om fastigheten hör till konkursbo, upptas även arvode och annan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen (12 kap. 25 § UB). I 12 kap. 29–31 §§ UB räknas upp vad som i övrigt ska anges i sakägarförteckningen. Det s.k. skyddsbeloppet, som är det samman- lagda beloppet av fordringar med bättre rätt än exekutionsford- ringen och förrättningskostnaderna samt vilka fordringar som är skyddade är exempel på vad som ska finnas med (12 kap. 29 § 1 UB). Bestämmelser om beräkning av fordringsbeloppen, ordnings- följden mellan fordringar m.m. finns i 12 kap. 26–28 §§ UB. Villkor för försäljning på auktion De närmare villkoren för försäljning på auktion finns i 12 kap. 32– 37 §§ UB. Vid försäljningen ska skyddsbeloppet täckas av köpe- skillingen för fastigheten, behållen köpeskilling för tillbehör i den mån den enligt sakägarförteckningen ska användas till betalning av fordringar inom skyddsbeloppet, behållen avkastning och andra medel som finns att tillgå (12 kap. 32 § UB). Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Som tillträdesdag räknas den dag då fördelningssammanträdet enligt kungörelse ska äga rum. kan dock medge inroparen att ta hand om fastigheten eller del av den redan före tillträdesdagen. Om den förre ägaren inte har någon annan bostad kan låta honom eller henne bo kvar på fastigheten efter tillträdesdagen (12 kap. 36 § UB). Auktion och vissa rättsföljder av auktion Bestämmelser om själva auktionen finns i 12 kap. 38–44 §§ UB. I kapitlets 45–48 §§ anges vissa rättsföljder av en auktion. Särskilda bestämmelser som gäller gemensamt intecknade fastig- heter finns i 12 kap. 49–55 §§ UB. Enligt 12 kap. 57 § UB får en utmätt fastighet säljas under hand, om en underhandsförsäljning bedöms vara mer ändamålsenlig än försäljning på auktion och det är tillförlitligt utrett vilka fordringar och rättigheter som belastar fastigheten. Vid bedömningen av om en försäljning under hand är mer ändamålsenlig ska särskilt beaktas om det kan leda till en högre köpeskilling än försäljning på auktion. Fastigheten får inte säljas under hand om en inskriven rättighet har sämre rätt än en fordran som är förenad med panträtt om ford- ringen inte täcks av köpeskillingen såvida inte innehavaren av ford- ringen samtycker till försäljningen. En fastighet som är gemensamt intecknad med en annan fastighet får inte säljas under hand. Precis som vid auktion ska det vid underhandsförsäljning upprättas en sakägarförteckning (12 kap. 58 § UB). Någon kungör- else behöver inte utfärdas. Det förutsätts att alla fordringar och rättigheter som belastar fastigheten är kända. Innan en fastighet bjuds ut till försäljning under hand ska ägaren och sökanden ges tillfälle att yttra sig (12 kap. 59 § UB). Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Inteckningsansvar efter exekutiv försäljning Enligt 6 kap. 12 § JB innebär en exekutiv försäljning att inteck- ningar blir utan verkan om inte beslutar om fortsatt inteckningsansvar enligt 12 kap. 56 § eller 12 kap. 58 § UB. Försäljning av villkorlig rätt till fastighet eller av andel i fastighet m.m. I 12 kap. 62–68 §§ finns bestämmelser om försäljning av villkorlig rätt till fastighet eller av andel i fastighet. Allmänt om lös egendom Lös egendom är sådan egendom som inte är fast egendom (se av- snitt 9.2.1 ovan angående begreppet fast egendom i jordabalken respektive utsökningsbalken). I följande avsnitt ges en översikt av bestämmelserna i utsökningsbalkens nionde kapitel om exekutiv försäljning av lös egendom följt av en beskrivning av de särskilda bestämmelser som gäller för utmätning och exekutiv försäljning av bostadsrätt. Försäljning av lös egendom I utsökningsbalkens nionde kapitel finns bestämmelser om försälj- ning av lös egendom i allmänhet och indrivning av utmätt fordran m.m. Kapitlet gäller inte för registrerat skepp eller registrerat luftfartyg och intecknade reservdelar till luftfartyg som regleras särskilt i balkens tionde och elfte kapitel. Nionde kapitlet komplet- teras av bestämmelser i utsökningsförordningens nionde kapitel. Precis som fast egendom kan utmätt lös egendom säljas på offentlig auktion eller under hand. Försäljning på auktion och för- säljning under hand är i princip likställda och Kronofogdemyndig- heten bör välja det alternativ som kan förväntas ge bäst resultat. Som huvudregel ska lös egendom säljas från utmätningen (9 kap. 2 § UF). Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar får uppdra åt advokat, fastighetsmäklare eller annan lämplig person att hålla auktion och aktier, obligationer eller andra värdepapper får säljas genom värdepappersinstitut (9 kap. 1 § UB och 9 kap. 3 § UF). Den som får i uppdrag att sälja utmätt egendom på auktion ska följa bestämmelserna i kap. 8 och 9 UB samt UF. Kronofogde- myndigheten kan meddela föreskrifter om den lägsta köpeskilling som får godtas och om försäljningen i övrigt samt om tid för redovisning av influtna medel (9 kap. 4 § UF). Bestämmelser för försäljning på auktion finns i 9 kap. 2–7 §§ UB. En auktion ska kungöras och på lämpligt sätt. Om det kan förutses att ett sammanträde behöver hållas för fördelning av köpe- skillingen, ska kungörelsen innehålla uppgift om sammanträdet. Sökanden, gäldenären och annan känd sakägare vars rätt berörs av försäljningen ska underrättas särskilt . Efter en lagändring kan underrättelse underlåtas om det är uppen- bart obehövligt (9 kap. 2 § UB). Exempel på när en särskild under- rättelse inte behövs är när det står klart att en sakägare redan har fått föreskriven information om auktionen och om ett eventuellt sammanträde (prop. 2013/14:43 s. 22). Om det behövs ska på auktionen lämna en kortfattad redogörelse för vad som förekommit i målet. En borgenär som har rätt till betalning ur egendomen ska, när det finns anledning till det, uppmanas att anmäla sin fordran. Vidare ska villkoren för försäljningen anges (9 kap. 3 § UB). Ett bud får inte godtas om det är sannolikt att en avsevärt högre köpeskilling kan uppnås. Om en tredje man har handpanträtt eller retentionsrätt i utmätt egendom och egendomen ska säljas för fordran med sämre rätt, får försäljning bara ske om köpeskillingen räcker till betalning av tredje mannens fordran. Även om nu nämnda förutsättningar inte är uppfyllda kan dock ett bud godtas om samt- liga berörda sakägare medger det (9 kap. 4 § UB). Enligt 9 kap. 5 § UB ska köpeskillingen betalas genast efter det att ett bud har godtagits. Egendomen ska hållas inne till dess full betalning sker. Om köpeskillingen eller handpenning inte betalas Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar genast efter det att budet har godtagits, ska egendomen bjudas ut på nytt. får ge anstånd med betalningen utom i fråga om handpenning. Om anstånd har beviljats blir budet ogiltigt om full betalning inte sker inom föreskriven tid. I 9 kap. 6 § UB finns bestämmelser om genomförande av ett nytt försäljningsförsök när tidigare försök inte har lett till att egendomen blivit såld. Om det inte lämnas något bud som godtas och fullföljs genom att köpeskillingen eller handpenningen betalas genast eller inom föreskriven tid för anstånd ska ett nytt försäljningsförsök göras om inte sökanden avstår från det. Om två auktioner har hållits utan att egendomen har blivit såld och om det saknas anledning att anta att egendomen kan säljas inom rimlig tid, ska det inte göras något nytt försäljningsförsök. Om en ny auktion ska hållas, gäller kapitlets 2–5 §§. Anmälan av en fordran som har skett för en auktion gäller även för ett senare försäljningsförsök. Om ett nytt försäljningsförsök inte ska göras, ska utmätningen hävas. Detta gäller dock inte medel som har influtit eller inflyter med anledning av redan vidtagna åtgärder. I 9 kap. 7 § UB regleras hur handpenningen ska tas i anspråk när ett bud har blivit ogiltigt på grund av att budgivaren inte betalat hela köpeskillingen. Utmätt egendom bör säljas under hand om det är sannolikt att det kan leda till högre köpeskilling och det även i övrigt är ändamåls- enligt (9 kap. 8 § UB). Sökanden, gäldenären och annan känd sak- ägare vars rätt beror av försäljningen ska, om det finns anledning, ges tillfälle att yttra sig i frågan. Försäljning under hand får inte ske om det i egendomen finns eller är oklart om det finns sjö- eller luftpanträtt samt det inte är känt vem som gör anspråk på sådan panträtt eller var han eller hon uppehåller sig. Innan egendom säljs under hand ska anbud tas in. I fråga om försäljningsvillkoren tillämpas kapitlets 4 och 5 §§. Om anbudet inte godtas ska auktion som huvudregel sättas ut (9 kap. 9 § UB). I sådana fall, eller om köpet blir ogiltigt på grund av att full betalning inte sker inom förskriven tid hänvisas till motsvarande bestämmel- ser vid försäljning på auktion. Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Begäran om anbud ska ske genom kungörelse i Post- och inrikes Tidningar och på eller annan lämplig webbplats, eller på annat lämpligt sätt. Förfarandet bör inte vara mera omfattande än vad som krävs med hänsyn till egendomens beskaffenhet och övriga omständigheter (9 kap. 14 § UF). En kun- görelse, genom vilken anbud infordras, ska innehålla upplysningar som kan antas vara av betydelse för den som vill avge anbud (9 kap. 15 § UF). I kungörelsen bör särskilt följande anges: 1.den egendom som ska säljas, 2.tid och plats för visning av egendomen, 4.den tidpunkt till vilken en anbudsgivare är bunden av sitt anbud, 5.om anbud ska lämnas i ett förseglat kuvert, 6.om anstånd kan lämnas med betalningen, 7.den lägsta köpeskillingen som kan godtas om gäldenären ska för- behållas visst belopp för att kunna anskaffa ersättningsegendom, 8.att egendomen säljs i det skick som den befinner sig i vid för- säljningstillfället. Anbud ska avges skriftligen, om inte be- stämmer annat (UF 9 kap. 16 §). Särskilda bestämmelser gäller för försäljning av egendom som gäldenären innehar under förbehåll om återtaganderätt (9 kap. 10 § UB). Paragrafen hänvisar till bestämmelser i konsumentkreditlagen (2010:1846) och lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. Bestämmelser om indrivning av utmätt fordran finns i 9 kap. 11–13 §§ UB och om åtgärder efter utmätning i pant- brev m.m. i 9 kap. 14–16 §§ UB. Tvångsvis försäljning och redovisning av pengar Utmätning och försäljning av bostadsrätt Formkraven vid överlåtelse av bostadsrätter finns i bostadsrätts- lagen (1991:614) medan det är bestämmelserna i köplagen (1990:931) som tillämpas beträffande fel, överlåtelseskick och köparens under- sökningsplikt. En överlåtelse av en bostadsrätt blir giltig i förhållande till överlåtarens borgenärer först när bostadsrättsföreningen under- rättats om överlåtelsen. Innan bostadsrättsföreingen har underrättats kan alltså bostadsrätten utmätas för en fordran mot överlåtaren. En pantsättning av en bostadsrätt får sakrättsligt skydd när bostads- rättsföreningen underrättas om pantsättningen. Det finns inte något centralt register över bostadsrätter i utan det är den lokala bostadsrättsföreningen som ansvarar för att föra förteckning över de lägenheter som är upplåtna med bostads- rätt. Uppgifter om pantsättning av en bostadsrätt framgår av bostadsrättsföreningens förteckning. Förteckningarna kan föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt (9 kap. 8 § bostadsrättslagen). De kan också bestå av ett lösblads- eller kortsystem. Medlemsförteckningen ska för varje medlem innehålla uppgifter om hans eller hennes namn och postadress och om den bostadsrätt som han eller hon har. Styrelsen ska hålla förteckningen tillgänglig för den som vill ta del av den (9 kap. 9 § bostadsrätts- lagen). Lägenhetsförteckningen ska för varje lägenhet ange lägen- hetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, dagen för registrering av den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen, bostadsrättshavarens namn och insatsen för bostadsrätten.