sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Denna kvalitetshöjning berör flera delar av verksamheten; utifrån ett barnperspektiv kan en ökad samverkan mellan kultur- skolor och kulturinstitutioner ge barn och unga ökad tillgång till flera uttrycksformer genom att de får ta del av andra kommuners eller av andra kulturaktörers kompetens. En fungerande kollektiv- trafik är ett annat samverkansområde där kommuner och landsting ofta har en delad kompetens. En förstärkt samverkan kan öka barns och ungas tillgång till kultur och kulturskoleverksamhet i hela länet. Utifrån ett personalperspektiv ger sektorn uttryck för ett stort behov av kompetensutveckling där de enskilda kommunerna lätt kommer till korta exempelvis vad gäller IT som redskap i under- visningen, för att överbrygga stora avstånd i glesbygd eller för digitalt skapande. Större samverkansprojekt gentemot högskola och universitet liksom kontakter med nationella kulturinstitutioner underlättas genom en regional aktör. Sett utifrån ett kultur- och utbildningsperspektiv kan en samverkanskedja från kulturskola till professionella kulturverksamheter och högskolor bidra till ett bättre resursutnyttjande och att få ökad tillgång till en ung publik. I avsaknad av en regional aktör kommer dagens situation med enskilda kommuner som bedriver kulturskolor med små möjlig- heter till utveckling, samverkan och erfarenhetsdelning sannolikt att bestå. För att främja utveckling av de kommunala kulturskolorna föreslår utredningen att ett nytt statsbidrag på inrättas (se avsnitt 6.4). Följande tre huvudområden kan sägas sammanfatta de fält där utvecklingsbehoven bedöms vara som störst, men även andra om- råden bör vara bidragsberättigade: Inom dessa områden är det utredningens bedömning att insatser som ökar deltagandet av barn och unga med intellektuella eller fysiska funktionsnedsättningar ska prioriteras. I övrigt ska de lokala behoven styra och bredden av insatser som beviljas medel bör vara stor. Fördelning och uppföljning av statsbidraget föreslås vara en uppgift för ett nationellt kulturskolecentrum. En kommun eller kommuner i samverkan föreslås kunna söka bidraget. Även en sam- ordnande funktion på regional nivå bör i samverkan med kom- muner kunna ansöka om utvecklingsbidrag. Till ansökan bör bifogas en strategisk handlingsplan som tagits fram med för verksamheten berörda parter. Ytterligare en förutsättning för att få del av stödet är att ska erbjuda eller ha för avsikt att erbjuda, verk- samhet inom minst tre konstområden. En förordning föreslås styra fördelningen av statsbidraget som föreslås träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för staten Ett utvecklingsbidrag till kulturskoleverksamhet beräknas uppgå till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Förslaget innebär ett ekonomiskt tillskott för den sökande vars ansökning beviljas. Utredningen menar att bidraget ger förutsättningar för kultur- skoleutveckling inom de områden där kommunernas utvecklings- behov bedöms vara som störst. Det ger även utrymme för närhet till mottagarna och lokala variationer. Ett sådant utvecklingsbidrag, som komplement till det egna ekonomiska åtagandet, kan öka barns och ungas förutsättningar att få tillgång till kulturskola av hög kvalitet, oavsett bostadsort och personlig bakgrund. Sannolikheten är stor att de skillnader som präglar barns och ungas tillgång till kulturskola av hög kvalitet ytterligare kommer att förstärkas. Många av dagens kommuner står inför stora utmaningar med ett ökande antal barn i skolåldern, växande krav på äldre- omsorg och många nyanlända som ska etablera sig i samhället. Detta kommer att innebära ekonomiska påfrestningar och prio- riteringar i den kommunala samhällsservicen. Utredningen kan se en risk för att en frivillig verksamhet som kulturskoleverksamhet kan komma att ifrågasättas och i värsta fall läggas ner. En sådan utveck- ling skulle enligt utredningens mening betyda att den kommunala servicen skulle få än svårare att leva upp till kravet på likvärdighet för alla medborgare vilket står i motsats till intentionerna i såväl som i de nationella kulturpolitiska målen. 7.6Tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskola Utredningen föreslår att ett statsbidrag till kulturskoleverksamhet ska inrättas i form av ett tidsbegränsat verksamhetsbidrag på sam- manlagt (se avsnitt 6.5). Kommuner med liten folkmängd samt låg befolkningstäthet ska kunna rekvirera i bidrag förutsatt ett eget ekonomiskt åtagande på 50 pro- cent. Ett nationellt kulturskolecentrum ska ansvara för att fördela bidraget. Att bedriva kulturskola är ett frivilligt åtagande som faller inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Utredningens kartlägg- ning visar att en viss typ av kommuner med liten befolkning och låg befolkningstäthet av strukturella skäl tenderar att ha sämre för- utsättningar än andra att bedriva kulturskola. Det nya bidraget bör därför bidra till att starta eller förstärka den pågående kulturskole- verksamheten i de kommuner som uppfyller bidragets kriterier. Återrapportering av bidraget föreslås utgå från antal anställda och antal elevplatser. Att fördela och följa upp detta bidrag föreslås vara en uppgift för det nationella kulturskolecentrumet. Bidraget bör kunna ges under maximalt så att en kommun kan starta alternativt för- stärka sin verksamhet. Under den tiden har en kommun möjlighet att bygga upp och bemanna, skapa kännedom om verksamheten lokalt, etablera potentiella samverkansformer med andra kultur- aktörer på eller regional nivå och förankra hur verksam- heten ska bedrivas när ett statligt bidrag inte längre utgår. För att underlätta för kommunernas långsiktiga planering föreslås bidraget kunna rekvireras för som längst i taget. Kvarstår kommunens behov efter bör kommunen vara berättigad att söka samma bidrag för maximalt såtillvida att kommuner uppfyller de krav som ställs på den sökande. En förordning föreslås styra fördelningen av statsbidraget som föreslås träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för staten Ett riktat statsbidrag i form av ett tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskoleverksamhet beräknas till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Eftersom bidraget föreslås bygga på att kommunerna gör ett eget ekonomiskt åtagande för kulturskoleverksamhet kommer de kom- muner som uppfyller kriterierna för detta bidrag, så långt medlen räcker, att behöva avsätta egna medel till motsvarande belopp av bidragets storlek. Majoriteten av de kommuner som skulle vara berättigade till bidrag har en anslagspost för kulturskola. För dessa innebär ett krav på eget ekonomiskt åtagande ingen ökad eko- nomisk påfrestning. För de kommuner som inte bedriver kul- turskola krävs däremot ett tillskott för att få del av bidraget. Med statsbidragets föreslagna utformning; att genom rekvisition utifrån fastställda kriterier få del av bidraget, har utredningen haft i avsikt att förenkla kommunernas hantering av bidraget med så små krav på administrativa resurser som möjligt. Med det föreslagna statsbidraget är det utredningens bedömning att kommuner som har särskilda svårigheter att bedriva frivillig kulturskoleverksamhet får förbättrade förutsättningar för att starta eller förstärka pågående kulturskoleverksamhet. Höjd kvalitet och ökad likvärdighet vad gäller tillgång till kom- munal kulturskola innebär ett arbete i linje med de nationella kul- turpolitiska målen vilka särskilt lyfter fram barns och ungas rätt till kultur. Utredningen ser en risk för att barns och ungas tillgång till kultur- skoleverksamhet av hög kvalitet kan komma att minska ytterligare i kommuner som kännetecknas av stora avstånd och en negativ befolkningsutveckling. Tillgänglig statistik visar att de kommuner som har beslutat lägga ner sin kommunala kulturskola eller kraftigt minskat de ekonomiska ramarna för , får stora konse- kvenser för barns och ungas kulturutövande. Det är sällsynt att en bred kulturskoleverksamhet åter byggs upp och de som växer upp i dessa kommuner får påtagligt sämre förutsättningar att utöva kul- tur eftersom kulturskola i sådana kommuner ofta är det enda forumet för barns och ungas kulturutövande. 7.7Bidrag till nationell spetskompetens Utredningen föreslår att ett nytt statsbidrag ska inrättas i form av ett statsbidrag till kulturskoleverksamhet med nationell spetskom- petens på (se avsnitt 6.6). Fördelning och upp- följning av statsbidraget ska vara en uppgift för ett nationellt kul- turskolecentrum. Bidraget syftar till att öka ungdomars möjligheter att på en avancerad nivå få möta professionellt verksamma. Utredningen menar att initiativ där konstnärligt nyskapande integreras är särskilt intressant. En sådan verksamhet ska bygga på ett brett samarbete med andra relevanta aktörer och vara öppen för specialintresserade ungdomar från hela landet. Kommuner, eller kommuner tillsammans med landsting, som har kapacitet att ta ett sådant nationellt ansvar för spets och för- djupning bör ha möjlighet att ansöka om bidraget. Den sökande ska bidra med ett eget ekonomiskt åtagande som motsvarar det sökta bidragets storlek i syfte att uppnå ett lokalt ansvarstagande och för att göra en volymökning möjlig. En förordning föreslås styra fördelningen av statsbidraget som föreslås träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för staten Ett bidrag till nationell spetskompetens beräknas uppgå till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Den sökande kommunen ska bidra med ett eget ekonomiskt åtag- ande som motsvarar det sökta bidragets storlek. Förslaget syftar till att bättre ta vara på specialintresserade ung- domars intressen oavsett konstområde. På flera orter har särskilda program för de ungdomar som vill fördjupa sig inom någon konstform inom ramen för den kommunala , vilket är positivt. Ändå menar utredningen att behoven är större och möj- ligheterna begränsade för ungdomar att på en avancerad nivå möta professionellt verksamma och få pröva att arbeta och skapa tillsammans med dessa. Utredningen menar att initiativ där konstnärligt nyskapande integreras är särskilt intres- sant. Unga med ett konstnärligt specialintresse kommer att ges sämre utvecklingsmöjligheter genom att ett sådant statsbidrag inte inrättas. Potentialen hos de kulturskolor som har en vilja och kapacitet att ta emot sådana elever skulle stå outnyttjad. 7.8Förstärkta utbildningsvägar för att uppnå en inkluderande kulturskola på egen grund Det är utredningens bedömning att fler och nya pedagogiska huvudområden inom det konstnärliga området, behöver utvecklas vid lärosätena för att bättre motsvara kommunernas kompetens- behov (avsnitt 6.8.1) liksom en anpassning av ämneslärarutbild- ningarna vilket även underlättar för kombinationstjänster i skolan och (avsnitt 6.8.2). Dagens högskoleutbildningar täcker in delar av kulturskolornas rekryteringsbehov men inget lärosäte erbjuder någon utbildning som specifikt utgår ifrån det utredningen kallar särart. Kulturskolorna har sitt ursprung i en verksamhet fokuserad enbart på musik och i nära symbios med skolan vilket har präglat arbetssätt och pedagogernas kompetens. och skolan har därför många gemensamma drag men har också egna karaktäristika; som ett frivilligt deltagande utifrån en demo- kratisk grundsyn om allas rätt till kultur och en flexibilitet som utgår från barnets egna intressen. Dess mångfald vad gäller konst- områden, att genomföra publika aktiviteter liksom barns och ungas upplevelse av verksamheten som en frizon är också utmärkande för dagens kulturskola. Utredningen menar att det finns goda skäl för att förtydliga denna särart utifrån de pedagogiska grundvalar som verksamheten vilar på och därifrån bygga kompetens specifik för . Yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog Därutöver föreslår utredningen att en yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog (avsnitt 6.8.3), införs. Examen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 90 högskolepoäng (hp). Utbildningen avser att vända sig till personer med förkunskaper i form av en konstnärlig utbildning om minst 90 hp inom ett eller flera för kul- turskolan relevanta ämnesområden. Yrkeserfarenhet inom det konstnärliga området eller konstnärliga studier vid exempelvis folk- högskola, studier i utlandet eller erfarenhet av undervisning i kulturskola, är olika exempel på kunskaper som bör kunna mot- svara kraven för tillträde till utbildningen. Utbildningens 90 hp föreslås bestå av kurser inom ramen för ämnet utbildningsvetenskap, med fokus på kultur och pedagogik, barn- och ungdomsvetenskap, fritidslärande och konstarternas didaktik. De campusförlagda studierna bör varvas med verksam- hetsförlagd utbildning på en kulturskola. Utbildningen avslutas med ett självständigt arbete. Utbildningen föreslås kunna ges på halvfart för att redan verksamma pedagoger ska kunna genomföra utbildningen parallellt med tjänstgöring på . En del av utbildningen bör också kunna genomföras på distans vilket skulle underlätta för redan yrkesverksamma personer att delta i utbild- ningen. Utredningen bedömer att utbildningen bör ges vid tre lärosäten fördelade över landet. En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog bör inrättas fr.o.m. eller som regeringen bestämmer. Ekonomiska konsekvenser för staten Beräknat utifrån en helårskostnad på per student uppgår kostnaden för nittio platser, dvs. trettio platser per lärosäte till exklusive utvecklingsmedel. Regeringen föreslås tillföra i utvecklingsmedel till respektive lärosäte som kommer att anordna utbildningen. Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Förslaget bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser för kom- muner och landsting. Utredningen menar att förstärkta utbildningsvägar är en nödvändig satsning för att den kommunala ska kunna tillhanda- hålla tillräcklig kompetens. Allt fler kulturskolor breddar sin verksamhet mot fler konstområden och genrer men har svårt att rekrytera pedagoger med motsvarande utbildning. För att kunna motsvara kommunernas behov av kompetensförsörjning krävs en pedagogisk utbildning som är uppbyggd kring en kärna som uttrycker särart. Genom att inrätta en kulturskolepedagogexamen kan det bli möjligt för kommunerna att rekrytera pedagoger med högre utbild- ning inom samtida konstområden och genrer vilka inte ges vid något lärosäte. Eftersom en sådan utbildning bygger på de konstnärliga kunskaper som den studerande bär med sig, är den flexibel och kommer att kunna omfatta en bredd av konstområden. Den kommer även att vara lämplig för morgondagens behov, genom att kunna omfatta framtida, ännu ej kända konstområden. Den kan även ge utrymme för konstnärliga variationer beroende på lokala behov. En kulturskolepedagogexamen gör det även möjligt för verksamma inom , med en annan utbildning än från högskola, att kunna erhålla en kulturskolepedagogexamen vilket stärker kompetens. Kommunernas brist på personal som motsvarar kulturskolornas behov kommer att bestå. Detta kan i sin tur leda till en stagnation av verksamheterna genom att de utvecklingsbehov som sektorn uttrycker inte bemöts. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utlysa projektbidrag om för en satsning på forskning relevant för (se avsnitt 6.9). Forskningen bör vara inriktad mot det utbildningsvetenskapliga ämnesområdet. Regeringen föreslås även ge i upp- drag att utlysa för att inrätta en nationell forskarskola i didaktik, som leder till licentiatexamen. Ekonomiska konsekvenser för staten En satsning på forskning relevant för respektive en nationell forskarskola som leder till licentiatexamen beräknas sam- mantaget uppgå till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Förslagen har inga ekonomiska konsekvenser. Forskning om ungas lärande är ett mångfacetterat område som röner ett växande intresse, men har endast ett fåtal projekt beviljats medel. menar att de sats- ningar som görs i på offentligt organiserade fritidsverksam- heter medför ett behov av ytterligare forskning. Detta gäller i hög grad som är i behov av forskning med större kontin- uitet och omfattning än . Forskning kring lärande och undervisning i estetiska ämnen bedrivs men en mycket litet del utgår ifrån den kommunala egna perspektiv och behov. En avsaknad av forskning innebär en fortsatt avsaknad av kunskap om den pedagogiska grund som den kommunala vilar på. Detta får sannolikt en negativ effekt på utvecklingen av kun- skap inom området i fråga. Utredningen föreslår att den part som regeringen utser ges i upp- drag att göra en utvärdering. Syftet med en utvärdering är att ta reda på om utredningens förslag lett till att barn och unga har till- gång till en inkluderande kulturskola. En sådan utvärdering ska göras efter att beslutat om nationella mål för den kulturskola och övriga förslag trätt i kraft. Om utvärderingens resultat visar att tillgång till kulturskola av hög kvalitet fortsatt saknas, och om det finansiella läget så tillåter, bör regeringen överväga andra styrmedel, som att genom lagstiftning göra den kommunala till en obligatorisk verksamhet enskilt, eller i samarbete med annan kommun. Ekonomiska konsekvenser ur ett statligt perspektiv Kostnad för utvärdering varierar beroende på vem regeringen väljer som utförare. Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Förslagen har inga ekonomiska konsekvenser. En utvärdering kan vara ett effektivt redskap för att synliggöra utfallet av regeringens förslag. Utvärderingens resultat kan vara ett verktyg i regeringens fortsatta arbete med att främja de kommunala kulturskolorna. 7.11Konsekvenser för enskilda företag Att bedriva kulturskola är ett kommunalt åtagande. De undervis- ningsformer som privata företag tillhandahåller inom kulturom- rådet kan enligt utredningens mening inte betraktas som kultur- skoleverksamhet i de fall verksamheten saknar en huvud- man. Såväl omsättning som antal privata företag inom kulturell utbildning har ökat och uppgår nu till 1 863 företag. Ett ökat stöd till de kommunala kulturskolorna kommer inte nämnvärt att förändra villkoren för privata aktörer i branschen. Snarare tyder det stora intresset för kulturverksamhet för barn och unga på att det finns utrymme för en mångfald av aktörer med olika inriktningar för att barns och ungas breda önskemål ska kunna tillgodoses. De stimulansmedel som utredningen föreslår, bedömer utred- ningen inte får någon större inverkan på konkurrensförhållandet mellan offentliga och privata aktörer. De aktörer som upphandlats av en kommun som kulturskoleanordnare föreslås få möjlighet att kunna ta del av det särskilda utvecklingsbidraget förutsatt att ansökan görs av den kommunala huvudmannen. Aktörer som inte omfattas av offentlig finansiering, utan drivs i bolagsform, kommer inte att kunna söka bidraget. Även om området saknar en gemensam branschorganisation har utredningen fört en dialog med företrädare för småföretag. De synpunkter som förts fram gäller bland annat momsregler och vad man anser vara en orättvis konkurrens. Den kommunala kul- turskolan uppfattas ha en monopolsituation genom rätten till lägre moms, lägre avgifter samt en verksamhet som är subventionerad med skattemedel. Utredningen menar att någon sådan situation inte föreligger. Kommunernas motiv för att bedriva kulturskole- verksamhet är att ett motsvarande utbud, och därmed konsumtion, utan offentliga subventioner, inte skulle uppstå på en fri marknad.1 Ytterligare ett skäl för de parter som ifrågasätter den kommunala verksamheten är att denna anses befrämja förekomsten av en svart marknad, i synnerhet på musikområdet, vilket får en negativ kon- kurrenseffekt för privata företag. Förklaringen anses ligga i att kommunerna inte kan möta den stora efterfrågan från barn och unga och för att avgifterna hos privata företag är höga. Detta är en fråga som utredningen menar ligger utanför utred- ningens uppdrag men som skulle kunna belysas i samband med att regeringen föreslår en större genomlysning av villkoren för små- företagare. Ur ett barnrättsligt perspektiv Kommunerna har ett stort ansvar för att realisera eftersom det är i kommunerna som barn och unga tillbringar sina liv och tar del i aktiviteter som arrangeras i regi. Kultur- skola är en sådan och det är utredningens mening att förslagens breda främjande av denna verksamhet, med ansvar på olika sam- hällsnivåer, är i linje med intentioner utifrån ett likvärdighetsperspektiv. 7.12Förslagens förenlighet med EU:s konkurrens- och statsstödsregler Undervisningen inom den kommunala kulturskoleverksamheten är frivillig men finansieras i huvudsak med offentliga medel. Då avgifter från deltagande barn och unga endast täcker en försumbar del av verksamhetens kostnader kan de inte betraktas som betal- ning för den tjänst som tillhandahålls. Under dessa förutsättningar bedöms verksamheten i sin helhet vara av icke-ekonomisk karaktär, vilket innebär att den inte omfattas av EU:s konkurrens- och stats- stödsregler. 1 Kommuner och Landsting, Avgifter i kommuner och landsting. (2010). Effekter på sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningens förslag kan få vissa positiva konsekvenser för arbetsmarknaden inom kulturskolesektorn. En ökad bredd vad gäller konstområden och arbetssätt kan leda till att kommunernas efterfrågan på personal med bredare konstnärlig kompetens kommer att öka, liksom på pedagoger med annan bakgrund än svensk. En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog kan vara lämplig för personer med högre konstnärlig utbildning eller mot- svarande, som vill ha tillgång till en större arbetsmarknad. Genom möjligheten att på kunna komplettera sin utbild- ning med pedagogik byggd på särart kan denna utbildning vara ett attraktivt alternativ. Utredningens inventering av utbildningar som är relevanta för anställning i den kommunala visar att söktrycket är stort och att få antas i för- hållande till antal sökande (se avsnitt 3.5.1). Även för personer med konstnärlig kompetens, men som saknar behörighet från högre konstnärliga studier från universitet kan en sådan yrkesexamen vara lämplig. Sådana pedagoger, även de med en annan konstnärlig bakgrund än svensk, skulle kunna bidra med en annan kunskap än den som är representerad vid våra lärosäten. En sådan för- stärkning är enligt utredningens mening viktig för att på ett bättre sätt än ska avspegla det samtida svenska sam- hället. Ett sådant breddat anställningsunderlag vore gynnsamt för att påskynda en utveckling mot en breddad rekrytering. I och med förslaget om att förlägga en utbildning till kultur- skolepedagog vid tre lärosäten ges förutsättningar för att intres- serade personer kan utexamineras med god geografisk spridning. De nationella målen bör även kunna innebära att kvaliteten på den offentliga servicen höjs spritt över landet och att fler barn och unga kan nås av denna verksamhet. Det tidsbegränsade statsbidraget avsett för kulturskoleverk- samhet kan bidra till att fler kommuner kan ge ökad service inom kulturområdet gentemot sina unga medborgare. Effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningen bedömer att förslagen kan bidra till en bättre upp- fyllelse av de jämställdhetspolitiska målen utifrån ett deltagarper- spektiv. Ökad jämställdhet är en fråga som det nationella kultur- skolecentrumet föreslås ha i uppgift att fortsatt arbeta vidare med. Påverkan på de integrationspolitiska målen Utredningens förslag syftar till en breddad inkludering i enlighet med regeringens direktiv. Barn och unga som växer upp i familjer utan erfarenhet av den kommunala , däribland barn med utländsk bakgrund, är underrepresenterade i . Utredningens förslag möjliggör för mer aktiva insatser för att nå och attrahera dessa barn och unga. En konsekvens av nationella mål är att kommunerna bör eftersträva att barn och unga, oavsett bak- grund, ska ha goda möjligheter att lära, utöva och uppleva konst- uttryck i en kreativ gemenskap. Utredningen menar att en sådan utveckling kan bidra till att integrera barn och unga med annan bakgrund än svensk.