sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Ett delbetänkande om den del av uppdraget som rör vatten- täkternas skydd och den del som rör hur ansvaret för material i kontakt med dricksvatten ska fördelas ska redovisas . Förslagen i delbetänkandet får inte totalt sett innebära någon ökning av statens utgifter eller minskning av statens intäkter. Uppdraget ska slutredovisas . (L 2013:02) Utvidgning av uppdraget och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en trygg dricksvattenförsörjning (dir. 2013:75). Enligt direktivet skulle ett delbetänkande redovisas , bland annat i den del av uppdraget som rör vattentäkt- ernas skydd. Utredaren får nu ett utvidgat uppdrag i den delen. Utredningstiden förlängs och uppdraget ska slutredovisas . En särskild utredare ska gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten. Syftet med utred- ningen är att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, på kort och på lång sikt, och i förkommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Utgångspunkten ska bl.a. vara hur risker med t.ex. kemiska ämnen och skydd för dricksvattenförsörjning och råvattentäkter på ett riskbaserat och systematiskt sätt ska kunna hanteras. I syfte att skapa förutsätt- ningar för en trygg och säker dricksvattenförsörjning ska utredaren föreslå kostnadseffektiva åtgärder för att lösa identifierade brister och beskriva hur arbetet för att genomföra dessa bör organiseras. En väsentlig del i uppdraget rör skyddet av vattentäkter. I den delen ska utredaren –analysera om behov av skydd av vattenförekomster beaktas i till- räcklig omfattning i kommuneras och länsstyrelsernas arbete, –kartlägga processen och tillämpningen av regelverket vid inrät- tande av vattenskyddsområden och de eventuella intressekon- flikter som kan finnas, –utifrån kartläggningen analysera om de verktyg och metoder som kommuner och länsstyrelser har att tillgå vid bildandet av vattenskyddsområden är tillräckliga, och –om det bedöms ändamålsenligt föreslå att det i författning eller vägledning bör tydliggöras när kommunen respektive länsstyrel- sen ska vara beslutande myndighet. Promemoria M2013/1675/R I promemoria (M2013/1675/R) med förslag till ändring av 7 kap. om vattenskyddsområden samt förslag till ny bekämp- ningsmedelsförordning föreslås bl.a. att det generella tillstånds- kravet för användning av växtskyddsmedel i vattenskyddsområden ska upphöra att gälla . Förslaget innebär att fram till dess skulle kommunerna ha möjlighet att se över befintliga vattenskyddsföreskrifter och komplettera dessa med bestämmelser om användning av växtskyddsmedel. Därutöver föreslogs i syfte att stärka skyddet av dricksvattnet också en ändring i 7 kap. 21 § som skulle innebära en skyldighet för kommunerna att inrätta vattenskyddsområden för att skydda allmänna vattentäkter som används. Promemorian har remitterats. Ett stort antal remissinstanser är kritiska till förslaget att fasa ut det generella tillståndskravet för användning av växtskyddsmedel i vattenskyddsområden. När det gäller förslaget att införa en skyldighet för kommunerna att inrätta vattenskyddsområden är de flesta remissinstanser positiva men många pekar på ett behov av ytterligare utredning. De synpunkter som förs fram har till stor del bäring på båda förslagen. Remiss- instanserna menar att kommunerna saknar resurser och kompetens att inrätta nya vattenskyddsområden och se över befintliga vatten- skyddsföreskrifter och anta nya till . Ett antal remissinstanser påpekar vidare att om den generella tillstånds- plikten i föreskrifter tas bort och inte ersätts av tillståndskrav i lokala vattenskyddsföreskrifter kommer ett stort antal vattenskyddsområden att vara otillräckligt skyddade mot för- oreningar av kemiska växtskyddsmedel. Remissinstanserna påpekar även att det saknas sanktionsmöjlig- heter mot kommuner som inte ser över gällande vattenskydds- föreskrifter och inrättar vattenskyddsområden och att detta inne- bär att det saknas incitament för kommunerna att leva upp till kraven. Remissinstanserna påpekar vidare att det är oklart vilken myndighet som ska utöva tillsyn över att myndigheter inrättar vattenskyddsområden och ger dessa ett adekvat skydd. Flera remissinstanser framhåller att finanseringsfrågan måste utredas ytterligare, bl.a. lyfter de fram att möjligheterna att täcka kostnader för inrättande av vattenskyddsområden via va-avgifter som frågor där det finns utredningsbehov. Samma resonemang förs fram beträffande kostnader för att se över befintliga vattenskydds- områden. I promemorian föreslogs en skyldighet för kommunerna att inrätta vattenskyddsområden. Remissinstanserna har således inte tagit ställning till vilka konsekvenser som kan uppstå om inrättar eller ser över ett vattenskyddsområde. De synpunkter som remissinstanserna framfört kan dock vara rele- vanta även i de fall inrättar eller ser över ett vatten- skyddsområde. Vidare pekar remissinstanserna på att det kan finnas en särskild problematik att i glesbygden möta de kostnader som inrättandet av vattenskyddsområden kan medföra. Mot bakgrund av utredarens nuvarande uppdrag, och Regerings- kansliets promemoria (M2013/1675/R) med förslag till ändring av 7 kap. om vattenskyddsområden samt förslag till ny bekämpningsmedelsförordning, ger regeringen genom detta till- läggsdirektiv utredaren i uppdrag att analysera ett antal ytterligare frågeställningar i den del som rör skyddet av de allmänna vatten- täkterna. Vattentäkter som inte ingår i vattenskyddsområde Det finns inget bindande krav att se till att en vattentäkt har ett adekvat skydd. Utredaren ska därför analysera om och i vilken utsträckning det bör finnas en skyldighet att se till att en vattentäkt som används eller som kan antas komma att utnyttjas som allmän vattentäkt men som inte skyddas genom bestämmelserna om vattenskyddsområde har ett adekvat skydd. I detta ingår att analy- sera rollfördelning och ansvar mellan huvudmannen för vatten- täkten, kommunen och . Utredaren ska även analysera om det finns tillräckliga förutsättningar för att inrätta vatten- skyddsområden. Utredaren ska vidare analysera om någon myndighet, och i så fall vilken som bör utöva tillsyn av att en sådan skyldighet följs. Utredaren ska också analysera om det finns behov av att kunna vidta sanktioner mot den som inte fullgör en sådan skyldighet. Skyddet av vissa vattentäkter inleddes . Det kan därför finnas behov att göra en översyn även av befintliga vatten- skyddsområden. Utredaren ska därför analysera om och i vilken utsträckning det bör finnas en skyldighet att se över om befintliga vattenskyddsområden har ett adekvat skydd. I detta bör ingå att analysera rollfördelning och ansvar mellan huvudmannen för vattentäkten, kommunen och , samt att analysera om någon myndighet, och i så fall vilken som bör utöva tillsyn över att skyldigheten följs. Utredaren ska även analysera om det finns behov av att kunna vidta sanktioner mot den som underlåter att fullgöra en sådan skyldighet. Tillståndsplikten för användning av växtskyddsmedel i vattenskyddsområden Utredaren bör också analysera förutsättningarna för att fasa ut en generell tillståndsplikt för användning av växtskyddsmedel i vatten- skyddsområden som finns i föreskrifter. I detta ingår bl.a. att utreda om det finns förutsättningar för statliga myndigheter och kommuner att vidta de åtgärder som krävs för att den generella tillståndsplikten ska kunna fasas ut. Utredningen behöver även närmare analysera konsekvenserna av ett upphävande av den generella tillståndsplikten och finansering. Utgångspunkten för utredarens förslag till förändringar ska vara miljökvalitetsmål samt att EU-rättsliga åtaganden rör- ande vattenkvalitet och då särskilt kraven i och rådets direktiv /60/EG av om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten) och och rådets direktiv /128/EG av om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel uppfylls. Vidare ska glesbygdens särskilda förutsättningar beträffande skyddet av allmänna vatten- täkter beaktas. I uppdraget ingår inte att se över fastighetsägarens rätt till ersättning på grund av beslut som innebär att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning inom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras. I de fall där utredaren ser behov av åtgärder ska förslag lämnas. Utredaren ska utarbeta fullständiga förslag till de författningsänd- ringar och nya författningar som övervägandena ger anledning till. Förlängd tid för uppdraget Delbetänkandet om material i kontakt med dricksvatten ska, som tidigare angetts, redovisas . Utredningstiden för den del i uppdraget som rör vattentäkternas skydd och övriga delar som skulle ha redovisats förlängs. Uppdraget ska i stället slutredovisas . (N L 2013:02) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen beslutade kommittédirektiv om en trygg dricksvattenförsörjning (dir. 2013:75). För utredningens fortsatta arbete är det angeläget att den kunskapssammanställning den tagit fram blir föremål för dis- kussion och prövning. Dessutom behöver myndigheter, kommuner och andra aktörer få ta del av kunskaps- och analysunderlaget för sitt planeringsarbete. Utredaren ska därför i ett delbetänkande redovisa den del av utredningens arbete som avser en uppdaterad analys av klimat- förändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen i och vilka risker dessa medför. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska i arbetet med analysunderlaget dra nytta av de kunskaper och erfarenheter som en rad berörda myndigheter och organisationer har inom klimat- och dricksvattenområdet och då särskilt samråda med och geologiska undersökning. Uppdraget som avser analysen av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen i och vilka risker dessa medför ska redovisas i ett delbetänkande . Det övriga uppdraget ska fortfarande redovisas enligt tidigare tilläggsdirektiv (dir. 2014:73), dvs. Referensgrupp för skydd av vattentäkter , SKL () , , geologiska undersökning , SKL (ersättare, ) , Havs- och vattenmyndigheten , (ersättare) , i (ersättare) , Svenskt Vatten (MittSverige Vatten) Referensgrupp för material i kontakt med dricksvatten , Svenskt Vatten (Miljökemigruppen) , Svenskt Vatten () Referensgrupp för klimat och dricksvatten , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap , Svenskt Vatten (, ) , Per , Svenskt Vatten (Norrvatten) , , Svenskt Vatten (kommun) , Havs- och vattenmyndigheten , , i , , geologiska undersökning , Utredningen har samrått och haft andra kontakter under utred- ningstiden med följande aktörer som berörs av dricksvattenfrågor. Under rubriken myndigheter redovisas även samråd och kontakter med företrädare för anknytande offentliga utredningar. (S 2013:12) (M 2015:04) Kommuner och kommunala förvaltningar (M 2013:02) Miljömålsberedningen (M 2010:04) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (S 2014:07) (M 2014:01) Utredningen om en ändamålsenlig redovisning (Fi 2014:13) Utredningen om ersättning vid vissa fall av rådighetsinskränkningar (M 2012:02) Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B) Utredningen om säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14) Utredningen om vattenverksamheter (M 2012:01) Forskare vid , LiU, LU, SLU Företag inom mässings- och platsrörstillverkning Geus, HOFOR och Naturstyrelsen, Ansvariga myndigheter, uppgifter och regelverk Centrala myndigheter med utpekat ansvar för dricksvatten Byggprodukter och byggnadsverks tekniska egenskaper EU:s byggproduktförordning, samt plan- – marknadskontroll och tillsyn Hushållning med mark- och vattenområden – samordning Fysisk planering – tillsynsvägledning samt plan- och byggförordningen (ytvatten) – föreskrifter och samordning Skydd av yt- och grundvatten (främst vattenskyddsområden) och förordningen om områdesskydd Riksintresse för anläggningar för vattenförsörjning Produktion och distribution av dricksvatten – föreskrifter Offentlig kontroll av dricksvattenanläggningar – samordning Livsmedelslagen, livsmedelsförordningen och instruktionen Nationell samordning av dricksvattenfrågor Tar emot uppgifter om grundvattentäktsundersökning och Lagen om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning (grundvatten) – föreskrifter Hälsoskydd och smittskydd – tillsynsvägledning, samordning m.m. Centrala myndigheter med ansvar som kan inkludera dricksvatten Krisberedskap – stödja, samordna, föreskrifter Skydd mot olyckor – central tillsyn Lagen och förordningen om skydd mot olyckor Radioaktiva ämnen – riskbedömning m.m. Övriga myndigheter: Kemikalieinspektionen, , , , och Fysisk planering – samordning av statliga intressen och tillsyn samt plan- och byggförordningen Hushållning och riksintresse – uppsikt inom länet – planering och genomförande , vattenförvaltningsförordningen samt SGU:s Vattenskyddsområden – beslut och tillsyn och förordningen om områdesskydd Offentlig kontroll av dricksvattenanläggningar – samordning i länet Krisberedskap – geografiskt områdesansvar m.m. Krisberedskapsförordningen, MSB:s föreskrifter Skydd mot olyckor – regional tillsyn m.m. Lagen och förordningen om skydd mot olyckor Förordningen om översvämningsrisker och MSB:s föreskrifter Klimatförändringar – samordna anpassningsarbetet Tillsyn av kommunens skyldighet att ordna vattenförsörjning Producera och distribuera dricksvatten , Lås- och bom-föreskrifterna Offentlig kontroll av dricksvattenanläggningar Livsmedelslagen, livsmedelsförordningen och föreskrifter om offentlig kontroll Besluta om vattenskyddsområden och andra lokala , förordningen om områdesskydd samt förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Operativ tillsyn över miljö- och hälsoskyddet i kommunen Fysisk planering – översiktsplan, detaljplan m.m. samt plan- och byggförordningen Krisberedskap – risk- och sårbarhetsanalyser m.m. Lagen och förordingen om extraordinära händelser, MSB:s föreskrifter Skydd mot olyckor – räddningstjänst m.m. Lagen och förordningen om skydd mot olyckor 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden.