sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — Enligt IVL:s beräkningar skulle ett sådant förbud minska de årliga utsläppen av partiklar PM2.5 med 0,6 2030 till en åtgärdskostnad om . Kostnaden motsvarar hushållens merkostnad per enhet.14 Utöver den miljövinst som de minskade utsläppen medför har åtgärden en positiv effekt på människors hälsa och framför allt för de personer som besväras av vedeldning. De hushåll som avser att byta sin vedpanna eller rumsvärmare kommer att påverkas av förslaget genom den merkostnad det innebär att köpa en panna eller rumsvärmare som klarar de högre kraven. Detta gäller framför allt om alternativet hade varit att köpa en eldstad på andra- handsmarknaden. 13Energimyndigheten (2010a). 14IVL (2016). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik För kommunerna skulle ändringen innebära ett ökat antal bygganmälningar och därmed en ökad administrativ kostnad. Sam- tidigt kommer antalet inkomna klagomål sannolikt att minska och därmed minskar även tillsynskostnaderna. Den sammantagna kostnaden bedöms därmed att bli marginell. För de företag som tillverkar och säljer pannor och rumsvärmare bedöms förslaget att få positiva effekter då möjligheterna att köpa utrustning från en andrahandsmarknad i princip kommer att försvinna då dessa eldstäder sannolikt inte kommer att få installeras. Marknaden för tillverkning och nyförsäljning ökar därmed. Tidigarelägg införande av ekodesignkraven för vedpannor och utred vad som krävs för att tidigarelägga ekodesignkraven för kaminer Förslaget innebär att ekodesignkraven införs tidigare än vad för- ordningen stipulerar, för pannor 2017 i stället och för kaminer 2018 i stället . har utrett möjligheterna att tidigarelägga införandet. I utredningen ingick även en konse- kvensanalys av förslaget där har bedömt konsekvenserna av ett tidigareläggande av ekodesignkraven för vedpannor till 2017. har jämfört referensalternativet, som i det här fallet innebär att ekodesignkraven för vedpannor införs enligt förord- ningen , med två olika scenarier. Det första scenariot innebär att kravnivåer motsvarande ekodesigndirektivet krav införs . Det andra scenariot innebär att kravnivåer motsvarande klass 5 i standard SS-EN 303-5 införs i byggreglerna . Utsläppskraven motsvarar de skärpta gränsvärdena i scenario 1 förutom vad gäller kväveoxider som inte skärps i detta scenario. bedömning är att ett tidigareläggande av ekodesign- kraven för vedpannor skulle ge en årlig utsläppsminskning om koloxid, drygt OGC (organiskt bundet kol) och drygt partiklar. Om tidigareläggandekraven även skulle omfatta skärpta krav på kväveoxidutsläppen skulle dessa minska med . Utöver den positiva påverkan som tidigareläggandet har på miljön och människors hälsa innebär den Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik kostnader, se tabell nedan. inte inkluderat rumsvärmarna i sin analys.15 Källa: (2016). Återrapporteringskrav om tidigareläggande av ekodesign. IVL har också analyserat vad ett tidigareläggande av ekodesign- kraven skulle innebära i form av utsläppsminskningar och åtgärds- kostnader. IVL har i sina bedömningar även inkluderat rums- värmarna och tittat på fraktionen partiklar PM2.5 där sot ingår som delmängd. Enligt IVL:s beräkningar skulle ett tidigareläggande av ekodesignkraven minska de årliga utsläppen av partiklar PM2.5 med . bedöms det vara en förhållandevis billig åtgärd. IVL beräknar åtgärdskostnaden till . Åtgärdskostnaden är beräknad utifrån den merkostnad som privatpersoner antas få då de köper en panna eller rumsvärmare som klarar de högre kraven. Sammantaget kan sägas att ett tidigareläggande av ekodesign- kraven har en ganska liten, men positiv effekt på utsläppen från småskalig vedeldning och kan därmed även antas få en liten men positiv effekt på luftkvaliteten. Tidigareläggandet kommer att med- föra en liten merkostnad för hushållen då de eldstäder som klarar ekodesignkraven är något dyrare. har dessa eldstäder högre verkningsgrad vilket ger en positiv påverkan för hushållen. Då många hushåll som värmer sina bostäder med ved ofta har till- gång till ved till ett lågt pris (eller egen skog) antas dock den effekten vara försumbar. För näringslivet bedöms ett tidigare- läggande av ekodesignkraven inte få någon nämnvärd effekt. 15Boverket (2016). 16IVL (2016). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik Tidigareläggandet av ekodesignkraven för rumsvärmare är särskilt viktigt med tanke på den kraftiga ökningen av antalet installationer, det stora bidraget till hälsoskadliga utsläpp och den vilja som finns inom branschen att ta till sig striktare krav för att på så sätt vara väl förberedda när ekodesignkrav införs i hela EU. har i sin analys kommit fram till att ett tidigareläggande inte är möjligt. och har en avvikande åsikt och menar att det visst är möjligt. Beredningen menar därför att det viktigt att det omgående utreds om och hur reglerna kan ändras så att ekodesignkraven även för rumsvärmare kan införas . Vid en sådan utredning bör även konsekvenserna beaktas. Beredningen har föreslagit att informationsinsatser som syftar till att öka medvetenheten och kunskapen om vilka problem som små- skalig vedeldning kan föra med sig och hur man som privatperson kan agera för att minimera riskerna med hälsopåverkande utsläpp bör genomföras. Om de föreslagna ändringarna införs i Plan- och bygglovsförordningen behövs information till kommunerna och konsumenterna om vad de ändrade kraven innebär. Som en del av informationsinsatserna kan också sotarna få ett eget uppdrag att på plats vid sotningstillfället särskilt informera fastighetsägarna hur de på bästa sätt sköter och eldar i sina pannor och rumsvärmare för att minska utsläppen av skadliga luftföroreningar så långt som möjligt. Ett sådant uppdrag kan leda till att sotningsbesöken blir något längre och därmed att kostnaden för sotningen ökar något. Syftet med kampanjen är att minska de skadliga utsläppen från småskalig vedeldning. Effekten bedöms dock vara liten och så även effekterna på halterna. Förslaget bedöms inte medföra några kostnader för hushållen eller näringslivet. Möjligen skulle det kunna innebära en liten positiv effekt för hushållen då de genom att elda rätt får en ökad effektivitet och minskad risk för tillsynsbesök till följd av klagomål från grannarna, vilket i sin tur medför en minskad risk för krav på utbyte av eldningsutrustning eller eldningsförbud. Effekten bedöms dock som försumbar. Att genomföra en in- formationskampanj kommer att medföra en viss kostnad för den myndighet som åläggs detta uppdrag. Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik tidigare genomförts visar att kostnaden hamnar någonstans mellan 3–8 miljoner kronor17. uppskattade kostnaden för en ”rätt”-kampanj till i underlaget till den fördjupade utvärderingen 200818. För kommunerna kan en informationskampanj leda till minskat antal inkomna klagomål och därmed även lägre tillsynskostnader. Dessa bedöms dock vara försumbara. Återinför ett nationellt sotningsregister Det saknas ett nationellt sotningsregister. Ett sotningsregister kan utnyttjas för att få förbättrad data gällande antalet installationer, typ och ålder på pannor och rumsvärmare, hur mycket de nyttjas m.m. Ett sotningsregister skulle inte få någon direkt effekt på utsläppen av luftföroreningarna och därmed inte heller på halterna. Ett sotningsregister skapar dock förutsättningar för lägre utsläpp och halter då man får en bättre kontroll över var problem med utsläpp finns. Det blir därmed enklare att rikta åtgärder mot de eldstäder som skapar problem i stället för att sätta in generella åtgärder. Ett nationellt samordnat register innebär en ökad administrativ börda. Det bör beaktas när registeret utformas. Ett sätt att göra bördan så liten som möjligt och inte orsaka stora kostnader för statsbudgeten är att se över möjligheten att använda befintliga register. Då behöver inte registret byggas upp från grunden. har föreslagit en sådan lösning där det register för uppföljning av lagen om skydd mot olyckor som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) administrerar skulle kunna utnyttjas. Tanken är att MSB:s olycksregister skulle upp- dateras och kompletteras för att användas i uppföljningssyfte för utsläpp från småskalig vedeldning. Data från registret skulle då 17Enligt muntlig uppgift från , () uppgår kostna- den för rent till , Batterikampanjen kostar 12miljoner kronor och den tidigare Klimatkampanjen kostade . Dessa utgör exempel på informationskampanjer som gått ut brett. Kostnaden är avhängig hur brett man vill nå ut och genom vilka media. Då en informationskampanj om småskalig vedeldning är inriktad mot hushåll som har eldstad och mot kommuner bedöms kostnaden hamna i det lägre spannet, 3–. 18Naturvårdsverket (2007). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik kunna kompletteras med modelleringar i SIMAIRved19. Ökad övervakning kräver utökade resurser, men användning av SIMAIRved kan innebära en lägre kostnad för kommuner än om övervakning sker genom mätningar. Dessutom kan effekter av eventuella åtgärder analyseras med hjälp av SIMAIRved.20 Det kommer att uppstå en kostnad, men den kommer sannolikt att vara lägre än om ett register behöver byggas upp från grunden. Sammantaget bedöms införandet av ett nationellt sotnings- register inte ge någon direkt effekt på utsläpp och halter, men det skapar förutsättningar för att på minska såväl utsläpp från småskalig vedeldning som lägre halter och därmed en förbättrad luftkvalitet. Det kommer att generera en administrativ kostnad att bygga upp och förvalta registret. Vem som kommer att stå för kostnaden beror på hur man väljer att bygga upp registret. I denna analys antas att kostnaden kommer att belasta staten. 19Ett modelleringsverktyg som SHMI förfogar över vilket används för att simulera halter av luftföroreningar från småskalig förbränning av fasta bränslen. 20Energimyndigheten (2010b). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik 17.2.3Begränsad intransport av luftföroreningar bör fortsatt ta en aktiv roll i EU och internationella sammanhang för att minska intransporten av långväga luftburna luftföroreningar Utsläppen i kommer inte att påverkas av att fortsatt tar en aktiv roll på den internationella arenan. Däremot är syftet att utsläppen av luftföreningar i de länder som bidrar till intransporten av luftföroreningar till minskar. Därmed skapar det förut- sättningar för att effekten på luftkvaliteten i förbättras. Åtgärden orsakar inga kostnader vare sig för hushållen eller för näringslivet. Inte heller belastar den statsbudgeten då det får anses ligga inom ramen för det arbete som ändå sker på myndigheter och inom . Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik Riktade åtgärder mot länderna öster om Åtgärden syftar till att hjälpa de stora utsläpparländerna öster om genom t.ex. kunskapsöverföring och stöd för att ansluta sig till och dess protokoll. har genom och Sida varit involverade i den typen av projekt tidigare (se avsnitt 14.2.3). Resultaten har bedömts som goda och beredningen menar därför att likande kunskapsöverföring bör fortsätta för att skapa förutsättningar för att minska utsläppen av luftföroreningar från dessa länder, vilket skulle ha en positiv inverkan på halterna av luftföroreningar i . Minskar utsläppen i de länder som exporterar delar av sina luftföroreningar till kommer halterna att minska också i . Insatserna innebär inga kostnader för hushållen eller näringslivet i men kommer att belasta den offentliga sektorn. Stöd bör ges till forskning, utveckling och demonstration av nya fartygstekniker, som minskar utsläpp av luftföroreningar Det finns en rad styrmedel och åtgärder som kan minska sjöfartens utsläpp av såväl klimatgaser som luftföroreningar. För att frigöra den potentialen föreslår beredningen att stöd ska ges till forskning och utveckling som minskar fartygen utsläpp av luftföroreningar och klimatgaser. Stöd bör framför allt ges till tekniker som minskar utsläppen av kväveoxider och partiklar, ökar energieffektiviteten och möjliggör drift med förnybara bränslen. Åtgärden bedöms ge en positiv effekt på utsläppen och luft- kvaliteten i . Hur stor effekten blir beror på stödets storlek och vilken typ av åtgärder som får stöd. Generellt bedöms åtgärden inte ge några kostnader för hushållen. Kostnaden för näringslivet bedöms kunna bli såväl positiv som negativ, beroende på om före- taget gynnas av stödet eller inte. Åtgärden bedöms ge staten en kostnad. Kostnaden bedöms här bli förhållandevis liten. Om staten bestämmer sig för att ge mycket stöd kommer kostnaden att öka och sannolikt även den positiva effekten på utsläppen av luft- föroreningar och luftkvaliteten. Som ett exempel har gjort en grov upp- skattning av potentialen för minskningen av kväveoxider som följd av införande av SCR (Selective Catalytic Reduction). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik ningen, som bygger på att SCR införs succesivt när gamla fartyg tjänat ut och ersätts med nya, uppgår kväveoxidreduktionen för nationell sjöfart till 2,5 kiloton . För den internationella sjöfarten bedöms potentialen till 5 kiloton . Åtgärds- kostnaden beräknas till 25 respektive . Påskynda en övergång från oljor till hållbara bränslen Genom att påskynda en övergång från konventionella oljor till mer hållbara bränslen kan utsläppen av luftföroreningar och klimatgaser från fartygen minska. Ett uppdrag om detta bör därför ges till eller annan lämpligt myndighet. Förslaget får inte direkt effekt på utsläpp eller luftkvalitet, men skapar förut- sättningar för lägre utsläpp och halter på . Åtgärden bedöms endast ge en liten men försumbar kostnad för staten då ett uppdrag till myndighet bedöms ligga inom ramen för ordinarie verksamhet. 21 (2014f). Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik Fastställande av nationellt program för att minska utsläpp av luftföroreningar i syfte att klara takdirektivets reduktionsåtaganden och bidra till att varaktigt klara miljökvalitetsnormerna För att nå såväl de indikativa som bindande utsläppstaken kommer ytterligare åtgärder att behöva genomföras i svensk luftvårds- politik. föreslås därför få i uppdrag att, efter samråd med berörda myndigheter, ta fram ett nationellt program för att minska utsläpp av luftföroreningar. Programmet, som ska fastställas av regeringen, ska syfta till att klarar utsläpps- åtagandena och miljökvalitetsnormer för luftkvalitet. Åtgärden i sig ger ingen direkt effekt på vare sig utsläpp eller luftkvalitet, men skapar förutsättningar för lägre utsläpp och halter på . Det medför heller inga kostnader för hushåll, näringsliv eller den offentliga sektorn. Det innebär en arbetsinsats för berörda myndigheter men den bedöms rymmas inom ordinarie Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik verksamhet och eventuella merkostnader bedöms i sammanhanget vara försumbara. Stöd till branschgemensam forskning och utveckling för att utveckla process- och reningsteknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energianläggningar För att realisera den potential om 15 kiloton kväveoxidminskning 2030 som bedömer finnas inom industri- och energisektorn föreslås att stöd införs för branschgemensam forskning, utveckling och demonstration. Detta ska syfta till att utveckla och tillämpa process- och reningsteknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energi- anläggningar. Åtgärden har ingen direkt effekt på vare sig utsläpp eller luft- kvalitet men ger förutsättningar för att minska utsläppen och därmed bakgrundshalter av kvävedioxid och partiklar i närheten av industrier samt värme- och kraftverk. Åtgärden medför inga kostnader för hushållen. Näringslivet får såväl positiva som negativa effekter av åtgärden, beroende på om de gynnas eller miss- gynnas av stödet. De enskilda effekterna för näringslivets olika aktörer bör specifikt analyseras vid utformning av stödform. För den offentliga sektorn beror kostnaden av hur stora stöd som staten bedömer vara lämpligt att lämna. Om syftet är att realisera en större del av den antagna potentialen om 15 kiloton kväveoxid- minskning kommer det att krävas stora insatser på områden. Därmed antas kostnaden att bli stor. Kartlägg utsläpp från små arbetsmaskiner som skotrar, båtmotorer etc. Utsläpp från vissa typer av arbetsmaskiner (skotrar, fritidsbåtar, gräsklippare, m.fl.) är dåligt kartlagda. Dessa behöver i ett första steg kartläggas. En sådan kartläggning ger inte direkt effekt på utsläpp eller luftkvalitet men skapar förutsättningar för att när mer kunskap finns sätta in effektiva åtgärder. Kartläggningen ger inte några nämnbara kostnader eller nyttor för hushåll, näringslivet eller offentlig sektor. Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik Fasa ut skattenedsättningar på diesel för arbetsmaskiner Användning av diesel i arbetsmaskiner bidrar till stora utsläpp av kväveoxider och partiklar PM2.5 och sot. Det är därför viktigt att skattenedsättningen på diesel för arbetsmaskiner inom jord-, skogs- och vattenbruk samt gruvindustriell verksamhet fasas ut som ett steg på vägen i arbetet att nå såväl takdirektivet som miljö- målet luft. Vid sådan utfasning bör risken för koldioxid- läckage samt negativ påverkan på konkurrenskraft beaktas. De undantag från energi- och koldioxidskatten som omfattar arbets- maskiner motsvarar en minskad skatteintäkt om 2016–2018 (för mer information se avsnitt 7.1.7). Utöver den positiva effekt åtgärden får på utsläpp av luft- föroreningar och luftkvaliteten skulle en nedfasning av skatte- lättnaderna ge en positiv effekt statsfinansiellt. drabbas de näringar som erhåller skattenedsättningen negativt och det är i sammanhanget viktigt att beakta vilken effekt ett sådant förslag skulle ha på konkurrenskraften, framför allt för jordbrukssektorn. är det därför viktigt att hitta sätt att stödja jordbrukets konkurrenskraft som inte har en negativ inverkan på klimat- och luftutsläppen. Detta måste hanteras vid ett skarpt förslag om ändring av skattelagstiftningen, något som inte ryms inom detta uppdrag. Utred lämpliga styrmedel och åtgärder utifrån inventering av utsläpp av flyktiga organiska ämnen från lösningsmedelsanvändning Svensk MiljöEmissionsData () har på uppdrag av Natur- vårdsverket utvecklat nuvarande utsläppsberäkningsmodell i syfte att enklare identifiera varifrån utsläppen av flyktiga organiska ämnen kommer. Naturvårds- verket föreslås få i uppdrag att, efter samråd med berörda myndig- heter utreda vilka lämpliga åtgärder och styrmedel som krävs för att minska hushållens användning av produkter som innehåller lösningsmedel. En sådan utredning bör innehålla både förslag på alternativa tekniska lösningar och ekonomiska styrmedel. Förslaget är av den karaktären att det inte ger några direkta effekter på utsläppen, men skapar förutsättningar att minska ut- Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik släppen och halterna på . Det leder heller inte till några nämnvärda kostnader för hushåll, näringsliv eller offentlig sektor. Förslag kopplade till etappmål om begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort Den nuvarande regeringens satsning på stadsmiljöavtal för hållbart samhällsbyggande kostar staten över hela mandat- perioden. Detta indikerar i vilken storleksordning staten budget belastas av en utvecklad satsning på stadsmiljöavtal. Att staten möjliggör för kommuner att tillämpa lokala styr- medel i form av miljözon för personbilar och lätta lastbilar samt differentiera parkeringsavgifter bedöms inte ge några större konsekvenser för staten. Ett förändrat reseavdragssystem skulle kunna innebära att det skattebortfall på uppskattningsvis som uppstår till följd av att avdrag medges på felaktiga grunder minskar. Hur det påverkar staten i övrigt beror på hur ett förändrat system utformas. Skärpta koldioxidkrav för personbilar och lätta lastbilar innebär inga kostnader för staten, utan snarare minskade kostnader i och med att luftkvaliteten förbättras vilket skapar förutsättningar för bättre folkhälsa. Vilka konsekvenser successivt skärpta beskatt- nings- och förmånsregler, som gynnar en snabb introduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, får för staten beror mycket på hur dessa styrmedel utformas. Beskatt- nings- och förmånsreglerna kan eventuellt innebära kostnader för staten i och med att bilar med låga utsläpp kan komma att sub- ventioneras mer än vad de gör för tillfället. För de statliga myndigheter som upphandlar transporttjänster kan det innebära något ökade kostnader då utsläppskrav ställs i offentlig upphandling av tunga fordon, då nyare och renare fordon kan kosta mer att handla upp. En informationskampanj för att minska dubbdäcksanvänd- ningen skulle innebära kostnader för staten. Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik en kampanj medför beror bl.a. på kampanjens budskap, omfattning, val av målgrupper och kanaler samt kampanjtid. Om en minskad dubbdäcksanvändning uppnås kan dock även minskade kostnader för staten förväntas, då det beräknats att slitaget från dubbdäcks- fordon kan kosta någonstans per fordon och år. Förslag kopplade till etappmål om begränsade utsläpp från småskalig vedeldning För de åtgärder som beredningen föreslår för att minska luft- föroreningarna från den småskaliga vedeldningen skulle en informat- ionskampanj och återinförande av ett sotningsregister innebära kostnader för staten. En informationskampanj skulle behöva riktas mot både kommuner och hushåll. Kommunerna behöver upplysas om den ändring som föreslås i Plan- och byggförordningen, vad den innebär och kommunernas befogenheter att åtgärda problem vid småskalig vedeldning. En sådan kampanj skulle uppskattnings- vis kosta mellan 3–8 miljoner kronor22 att genomföra. Förslaget att återinföra ett sotningsregister bedöms leda till en kostnad för staten. Om det befintliga olycksregisteret som MSB förfogar över kan användas som grund bedöms dock kostnaden vara liten. Den exakta kostnaden har dock inte angivits i uppdrag och har heller inte beräknas inom ramen för detta uppdrag. Förslag kopplade till etappmål om begränsad intransport av luftföroreningar Beredningen föreslår riktade insatser mot länderna öster om i syfte att minska importen av luftutsläpp därifrån. Dessa insatser kommer att belasta statsbudgeten något. och Sida har tidigare genomfört insatser i , 22 Enligt muntlig uppgift från , () uppgår kostna- den för rent till , Batterikampanjen kostar och den tidigare Klimatkampanjen kostade . Dessa utgör exempel på informationskampanjer som gått ut brett. Kostnaden för är avhängig hur brett man vill nå ut och genom vilka media. Då en informationskampanj om småskalig vedeldning är inriktad mot hushåll som har eldstad och kommuner bedöms kostnaden hamna i det lägre spannet, 3–. Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik och med i positiva resultat (se vidare avsnitt 15.2.3). Hur stora kostnaderna blir för de insatser som ska göras fram beror på vilken typ av insatser som kommer att vara möjliga att genomföra och den ambitionsnivå som läggs i projekten.23 Förslag kopplade till etappmål om att uppfylla takdirektivets utsläppsåtaganden Den ökade satsningen på forskning och utveckling för sjöfarten samt för industri- och energisektorn kommer att medföra en kostnad för staten, men att det är svårt att bedöma storleken. Att fasa ut skattenedsättningarna på diesel för arbetsmaskiner skulle innebära en positiv effekt statsfinansiellt då de undantag från energi- och koldioxidskatten som omfattar arbetsmaskiner mot- svarar en skatteutgift om 2016– 2018. Vid en utfasning är det viktigt att företagens konkurrenskraft beaktas. En utfasning kan led till behov av andra skatte- eller avgiftssänkningar.