sou · H4B318 · 2016-03-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. (dir. 2014:132). förordnades som särskild utredare . anställdes ämnesrådet som sekreterare i utredningen. Som experter i utredningen förordnades rättsvårdsexperten (Kriminalvården), rådmannen (Förvaltningsrätten i ), advokaten (), ämnessakkunniga (Justitie- departementet), chefsjuristen (Kriminalvården), vice överåklagaren (), professorn () och hovrättsrådet, tillika vice ordföranden, (). Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar härmed utredningens betänkande En ny strafftidslag (SOU 2016:18). Experterna har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens arbete. Betänkandet har därför formulerats i vi-form. Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till strafftidslag (2017:000)........................................ 1.2Förslag till lag (2017:000) om tillgodoräknande av tid Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m.................................... 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll ..................... 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård.................................... 1.10Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk 1.11 Förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) ......... 1.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk 1.13Förslag till lag om ändring i lagen (2015:96) om erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen ...................................... Utredningens uppdrag och arbete................................ Kriminalvårdens uppgifter och organisation .................. Instruktionen för Kriminalvården ......................... Påföljder för brott ................................................... 4.1.3Sammanträffande av brott och förändring av Om bortfallande av påföljd..................................... 4.2 Verkställighet av fängelse....................................................... Verkställighet av fängelse i anstalt.......................... 4.2.3Verkställighet i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll......................................... Verkställighet av sluten ungdomsvård ................. Reformbehov och utgångspunkter ............................. Allmänna utgångspunkter för en reform............................. Lagens innehåll och tillämpningsområde ............................ Inledande av verkställighet av fängelsestraff............... Den praktiska ärendehanteringen ........................................ Påtalade brister i regelverket ................................................ Hinder mot verkställighet i samband med prövning enligt 34 kap. 10 § andra stycket 6.4.228:3–fängelse och förordnande om omedelbar 6.4.3Tillfällig förvaring i allmänt häkte eller 6.5 Överväganden och förslag .................................................... När får ett fängelsestraff verkställas? 6.5.2Prövning enligt 34 kap. 10 § andra stycket ska inte längre hindra Hur ska verkställighet påbörjas? Placering i häkte..................................................... Skärpt straff i högre rätt........................................ Intagna som avvikit ............................................... 7.4Kritik mot Kriminalvården för felaktig handläggning synpunkter på regelverket.............. Överväganden och förslag.................................................... Möjligheten att lämna nöjdförklaring utökas...... Verkan av en nöjdförklaring ................................. Överväganden och förslag.................................................... 8.3.1Bestämmelsen om uppskov förtydligas och görs mer ändamålsenlig......................................... 8.3.2Bestämmelsen om automatiskt uppskov med anledning av en ansökan om Bestämmelser om beräkning av strafftid ............. 9.2.2Bestämmelser om tillgodoräknande av tid för 9.3Kort översikt av regler om beräkning av strafftid i , , och ................................. Den praktiska hanteringen................................................... Problem med det nuvarande regelverket............................. 9.6 Överväganden och förslag .................................................... Tidpunkten för strafftidens början....................... Ändring av strafftidsbeslut ................................... 9.6.6Möjligheten att i vissa fall besluta om att vistelse utanför anstalt inte ska inräknas i verkställigheten tas bort ........................................ Avbrott i verkställigheten ..................................... Tillgodoräknande av tid för frihetsberövande ..... Överväganden och förslag .................................................... Överförande av straffverkställighet............................. Bakgrund och gällande rätt................................................... Överförande av straffverkställighet...................... 11.2.2Europakonventionen och skillnader i regler om villkorlig frigivning ......................................... 11.2.5 Bestämmelsen i 3 kap. 22 § EVL........................... Överväganden och förslag .................................................... 11.3.1 Villkorlig frigivning efter överförande för Samråd och kompetensutveckling ............................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Förslaget till strafftidslag ..................................................... Förslag till lag (2017:000) om tillgodoräknande av tid Förslag till lag om ändring i .................... Förslag till lag om ändring i ........................... 15.5Förslag till lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. ................................ 15.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 15.7Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll ................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård ................................. 15.10Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk 15.11 Förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610)....... 15.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk 15.13Förslag till lag om ändring i lagen (2015:96) om erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen..................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2014:132 ......................................... Vår uppgift har varit att göra en översyn av lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. och att presentera en ny, användarvän- lig och modern lagstiftning som bättre svarar mot dagens krav på en effektiv och ändamålsenlig verksamhet och rättssäkert för- farande. I uppdraget har särskilt ingått att föreslå hur lagstiftningen kan förändras så att det tydligare framgår när och hur verkställighet får eller ska inledas, föreslå hur bestämmelserna om beräkning av strafftid kan utformas på ett mer ändamålsenligt och rättssäkert sätt samt så att de är lättare att förstå och tillämpa, och bedöma vilka förändringar som behövs för att anpassa lagstift- ningen till systemet med överförande av straffverkställighet. Det har också ingått i uppdraget att lämna fullständiga författ- ningsförslag. Vi föreslår en ny strafftidslag som ska ersätta lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. Lagen innebär i huvudsak en omstrukt- urering och omarbetning av bestämmelserna i lagen om beräkning av strafftid m.m. i syfte att göra regelverket modernt, tydligt och enkelt att tillämpa. Den innehåller dock även sakliga nyheter. Lagen har utformats köns- och teknikneutralt. Den har även, så långt möjligt, utformats organisationsoberoende. Vissa bestämmelser i lagen om beräkning av strafftid m.m. förs inte över till den nya strafftidslagen utan föreslås i stället regleras i författningar på lägre nivå. Vi föreslår också att vissa bestämmelser ska föras över till andra lagar. Det gäller t.ex. bestämmelser om avbrott och tillgodoräknande av tid för frihetsberövande. Genom den nya strafftidslagen regleras förutsättningarna för när fängelsestraff får verkställas och hur tiden för sådan verkställig- het ska beräknas. Det innebär att lagen även innehåller bestäm- melser om nöjdförklaring och uppskov. Lagen är tillämplig på fäng- elsestraff som enligt lag dömts ut eller bestämts som påföljd för brott. Den är också tillämplig på frihetsberövande påföljder som dömts ut eller bestämts i något annat land och som ska verkställas som fängelsestraff i efter överförande hit. Lagen ska vidare, om inte annat bestämts, tillämpas vid samarbete med internat- ionella domstolar och tribunaler, bl.a. Internationella brottmåls- domstolen. Inledande av verkställighet av fängelsestraff Laga kraft som grund för verkställighetens inledande Det är både ur ett samhällsperspektiv och för den dömde angeläget att verkställigheten av ett fängelsestraff får påbörjas i så nära anslutning till domen eller beslutet som möjligt. är det viktigt att åstadkomma en ordning där såväl rättssäkerhetsintressen som effektivitetshänsyn gör sig gällande. Vi föreslår som en lämplig och tydlig avgränsning att ett fäng- elsestraff som huvudregel får verkställas när en dom eller ett beslut i den del som avser fängelsestraff fått laga kraft mot den dömde, dvs. när domen eller beslutet kan överklagas. Det inne- bär att fängelsestraffet blir verkställbart först när överklagande- tiden passerats utan att den dömde överklagat domen eller beslutet i den del som avser fängelsestraff eller när den dömde lämnat nöjdförklaring. Även när det gäller utländska domar eller beslut som ska verkställas här som fängelsestraff efter överförande hit föreslås på motsvarande sätt som grundprincip att fängelsestraffet blir verkställbart först när domen eller beslutet i om verk- ställighet av det motsvarande utländska straffet fått laga kraft. Rätten att påbörja verkställighet lagregleras gäller som princip att en dömd som är på fri fot har rätt att inställa sig i häkte eller påbörja verkställig- heten av ett fängelsestraff. I praktiken fungerar det i de flesta fall så att en dömd som inställer sig och vill börja avtjäna ett fängelsestraff också ges den möjligheten. Det har dock under vårt arbete visat sig att det finns en osäkerhet kring hur man bör se på frågan i de fall en dömd visserligen är på fri fot i strafftidslagens mening men frihets- berövad i annan form t.ex. genom att han eller hon hålls i förvar enligt utlänningslagen. Enligt vår bedömning finns det därför behov av att tydligare än reglera vad som närmare bör gälla i fråga om rätten till egen inställelse. Vi föreslår att det ska införas en särskild bestämmelse enligt vilken en dömd ska ha rätt att påbörja verkställigheten av ett fäng- elsestraff om han eller hon begär det och straffet får verkställas. Det ska för tillämpningen inte spela någon roll om den dömde är på fri fot eller frihetsberövad i någon form. En begäran om att få på- börja verkställigheten förutsätter som regel att den dömde inställer sig personligen i häkte eller kriminalvårdsanstalt. Det innebär att en dömd som är frihetsberövad och som inte redan förvaras i häkte eller kriminalvårdsanstalt kan behöva hjälp från ansvariga myndig- heter med att inställa sig. En begäran kan endast tillmötesgås om det är möjligt att kontrollera att fängelsestraffet är verkställbart, att det inte finns något hinder mot verkställighet samt att det finns tid kvar för den dömde att avtjäna. För att undvika att Kriminalvården ställs inför orimliga krav i exceptionella situationer, t.ex. vid upplopp på en eller flera anstalter föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer ges rätt att få meddela föreskrifter om särskilda undantag från bestämmelsen. Systemet med föreläggande om inställelse behålls för dömda som är på fri fot Enligt nuvarande regelverk ska en dömd om han eller hon är på fri fot när fängelsestraffet får verkställas föreläggas att senast en viss dag inställa sig i den anstalt där straffet ska verkställas. Det har under vårt arbete inte framkommit något som ger anledning att ifrågasätta regelverket på denna punkt. Vi föreslår därför att före- läggande även i fortsättningen ska vara den åtgärd som i första hand ska användas för att ett fängelsestraff ska gå i verkställighet när den dömde är på fri fot. Ett sådant föreläggande ska utfärdas utan dröjsmål. I vissa fall, t.ex. för att åstadkomma en jämnare belägg- ning i kriminalvårdsanstalterna, ska Kriminalvården dock kunna avvakta med att vidta en sådan åtgärd . För dömda som är frihetsberövade ska verkställigheten påbörjas där de förvaras Vi föreslår att om en dömd är häktad, omhändertagen eller intagen i i annat mål när fängelse- straffet får verkställas, ska verkställigheten påbörjas där han eller hon förvaras. Bestämmelsen föreslås verka med auto- matik. Den som dömts till fängelse ska för verkställighet tas in i krim- inalvårdsanstalt om inte något annat är särskilt föreskrivet (26 kap. 5 § ). Vi föreslår därför att om inte den dömde redan förvaras i kriminalvårdsanstalt när verkställigheten påbörjas och inte heller är häktad eller omhändertagen i annat mål, ska han eller hon överföras till verk- ställighet. Ökad flexibilitet i fråga om möjligheten till placering i häkte Kriminalvårdens uppgift att placera intagna har blivit mer komp- licerad och tidkrävande. Andelen intagna med långa strafftider, inte minst antalet livstidsdömda, liksom andelen intagna med narko- tikamissbruk och intagna med olika former av psykisk ohälsa har ökat. Kriminella gängbildningar har blivit vanligare och den inter- nationella och organiserade brottsligheten har fått en mer fram- trädande roll. Kriminalvården har kritiserats av såväl JO och JK på grund av att placeringar dragit ut på ett sätt som inte är förenligt med det skyndsamhetskrav som gäller enligt nuvarande regelverk. Mot bakgrund av de ändrade förutsättningar som gäller för Kriminalvården finns det enligt vår bedömning skäl att förändra de tidsramar som gäller för placering i häkte i samband med placering av dömda. Vi föreslår därför att det införs bestämmelser som reglerar dels i vilka fall och under vilka förutsättningar en placering i häkte får användas, dels som en sådan placering får fortgå. Förslaget innebär att den som ska överföras eller förpassas till av fängelsestraff i anslutning till det får placeras i häkte i avvaktan på anstaltsplacering eller om det behövs med hänsyn till transportförhållandena. Den dömde får i sådana fall tillfälligt placeras i polisarrest. När det gäller tidsaspekten, dvs. hur länge en placering i häkte bör få pågå, föreslår vi av såväl legalitets- som rättssäkerhetsskäl en lösning som tydligt anger de tidsgränser som ska gälla för placer- ingen. Det innebär att en placering i häkte inte får pågå än nödvändigt och inte längre än . I vissa situationer kan dock krävas för att åstadkomma en ändamålsenlig placering. Placeringen föreslås därför få fortgå om det finns särskilda skäl, dock aldrig längre än . En motsvarande reglering föreslås i fängelselagen (2010:610) för bl.a. omplacering av intagna. Möjligheten att lämna nöjdförklaring utökas är möjligheten för en dömd att lämna nöjdförklaring begränsad till tiden fram till dess att överklagandetiden går ut. Det innebär att om en dömd har överklagat men sedan ångrar sig och vill börja avtjäna sitt straff, han eller hon sedan tiden för att överklaga gått ut inte längre har möjlighet att genom nöjdförklaring få påbörja verkställigheten. Vi föreslår att nöjdförklaring ska kunna lämnas även om den dömde har överklagat, självständigt eller anslutningsvis, och över- klagandetiden passerat. Det framstår som rimligt att en dömd som vill börja avtjäna straffet ska kunna göra det genom att avge en nöjdförklaring. Det bör gälla även om överklagandetiden gått ut. Därmed kommer möjligheten för de dömda som vill kunna börja avtjäna ett fängelsestraff redan innan domen eller beslutet fått laga kraft att utökas och gälla på samma sätt oavsett om tiden för över- klagande har gått ut eller inte. Formkraven för att lämna nöjdförklaring förtydligas och förenklas För att en nöjdförklaring enligt nuvarande ordning ska bli gällande uppställs ett flertal formkrav. Enligt vår bedömning kan emellertid bestämmelserna om nöjdförklaring även med bibehållna krav på rättssäkerhet göras betydligt enklare. Vi anser att merparten av de tämligen tekniska och formella kraven, som t.ex. kravet på betänketid och vittnes närvaro, inte längre ska finnas kvar för att en nöjdförklaring ska kunna lämnas med bindande verkan. Vi föreslår i stället en reglering som innebär att en nöjdför- är bindande under förutsättning att den som lämnat för- klaringen förstått innebörden och verkan av den. Det innebär att den dömde ska ha informerats om och fått klart för sig dels vad reglerna om nöjdförklaring innebär, dels vad domen eller beslutet konkret innebär för honom eller henne. Ansvaret för att informera den dömde föreslås ligga på den som ska ta emot förklaringen. Bestämmelsen om uppskov moderniseras och förtydligas En grundläggande utgångspunkt är att verkställigheten av ett fäng- elsestraff ska påbörjas efter det att straffet blivit verkställbart. Enligt vår bedömning bör därför möjligheten till uppskov med verkställigheten alltjämt präglas av viss återhåll- samhet. Vi föreslår att uppskov med verkställigheten endast får beviljas om det är möjligt utan att kravet på samhällsskydd eftersätts och det finns särskilda skäl med hänsyn till den dömdes hälsa, familje-, arbets- eller utbildningsförhållanden eller andra liknande omständig- heter. Vad som ska krävas för ett uppskov får avgöras genom en bedömning av föreliggande omständigheter där bl.a. de negativa konsekvenserna för den dömde av att påbörja verkställigheten får vägas mot samhällets krav och intressen. Det innebär t.ex. att om det finns risk för att den dömde kommer att avvika eller att begå nya brott det som regel ska leda till att uppskov inte beviljas. Vidare krävs för att uppskov ska kunna beviljas att den dömde inte är häktad, omhändertagen eller intagen i i annat mål. Uppskov föreslås kunna beviljas om inte synnerliga skäl finns då uppskov ska kunna beviljas . Möjligheten till återkallelse av ett beviljat uppskov utvidgas En rimlig utgångspunkt är att den som fått en ansökan om uppskov beviljad ska känna sig trygg med att beslutet inte plötsligt ändras eller tas tillbaka. Enligt nuvarande regelverk gäller också att åter- kallelse kan ske endast i det fallet att det framkommer något som ger anledning att anta att den dömde kommer att avvika. Det har emellertid under vårt arbete framkommit att det före- kommer att dömda t.ex. hoppar av den utbildning eller avbryter den anställning som ett meddelat uppskov vilar på. Enligt vår bedömning kan det i sådana fall framstå som otillfredsställande att Kriminalvården inte har någon möjlighet att återkalla beslutet. Det finns också andra exempel på situationer där det väsentligen brister i förutsättningarna och det på motsvarande sätt kan framstå som orimligt att Kriminalvården inte har någon möjlighet att vidta åtgärd. Som exempel kan nämnas en dömd som sedan han eller hon beviljats uppskov häktas på grund av misstanke om ny brottslighet eller lagförs för nya brott. Vi föreslår därför att Kriminalvården i fortsättningen ska ges möjlighet att kunna återkalla ett beviljat uppskov om det inte längre finns förutsättningar för det eller den dömde lagförs för nya brott. Behovet av ett förändrat och enklare regelverk Strafftidsberäkningen är av grundläggande betydelse för verkstäl- ligheten och viktig för den intagne. En felaktig beräkning riskerar att få som konsekvens att den dömde hålls felaktigt frihetsberövad eller att han eller hon friges för . Det är därför angeläget att regelverket är utformat på ett sätt som minimerar riskerna för misstag och felaktigheter vid tillämpningen. Det är också viktigt att lika fall behandlas lika. Det nuvarande regelverket innebär att strafftiden ska beräknas på olika sätt, enligt kalendertid eller , beroende på fängelse- straffets längd. Delvis olika beräkningssätt gäller också för frihets- berövande som ska tillgodoräknas den dömde och för tillägg efter avbrott i verkställigheten samt vid senareläggning av villkorlig fri- givning. Enligt vår bedömning är regelverket svåröverblickbart och komplicerat att tillämpa. Dessutom innebär det, bl.a. beroende på när verkställigheten påbörjas, att det vid beräkningen uppstår skillnader i antalet faktiska dagar att avtjäna trots att det i grunden rör sig om lika långa strafftider. Det är givetvis inte till- fredsställande och ur rättvisesynpunkt svårmotiverat. Det har också i vissa fall medfört att Kriminalvården inte med säkerhet kunnat bedöma om det finns tid kvar för den dömde att avtjäna, varför myndigheten i sådant fall ansett sig förhindrad att förelägga den dömde att inställa sig. Enligt vår bedömning finns därför behov av att förändra regelverket så att det i grunden blir både enklare att tillämpa och att nämnda brister undanröjs. En övergång till beräkning av strafftid enbart Vi föreslår att det ska införas ett nytt beräkningssätt enligt vilket strafftiden i fortsättningen ska beräknas enbart . Förslaget innebär att när ett fängelsestraff verkställs ska vid beräk- ning av strafftiden fängelsestraffet omräknas . Omräkningen föreslås ske enligt en schablon där med en månad ska avses och . Endast med en sådan ordning är det möjligt att åstadkomma ett beräkningssystem helt utan skillnader och orättvisor i fråga om antalet faktiska dagar att avtjäna. Vid beräkning med en schablon som den föreslagna saknar det betydelse straffet börjar avtjänas och i vilket skede tid för frihetsberövande tillgodoräknas. Enligt vår uppfattning överväger fördelarna med en sådan beräkning även om en viss skillnad uppstår mellan beräkningsresultatet och straffet sett i kalendertid. Att strafftiden föreslås beräknas innebär att även sådan tid som avser tillgodoräknande av frihetsberövande eller tillägg på grund av avbrott eller senareläggning av villkorlig frigivning ska beräknas enbart . Vissa justeringar föreslås därför i brotts- balkens regler om villkorlig frigivning och prövotid. Tillgodoräknande av tid för frihetsberövande En ny och samlad lag om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande införs Vi föreslår att det ska införas en ny och samlad lag som reglerar under vilka förutsättningar som tid för frihetsberövande i och utomlands ska eller får tillgodoräknas en dömd som verkstäl- lighet av påföljd. Lagen ska benämnas lagen om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande. Genom införandet av den nya lagen ska bl.a. 33 kap. upphävas. Den nya lagen föranleder också i övrigt en rad följdändringar i andra lagar. Syftet med den nya lagen är att skapa ett så heltäckande system som möjligt.