sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Palett för ett stärkt civilsamhälle Utredningen för ett stärkt civilsamhälle SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att undersöka möjlig- heterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets orga- nisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att där- igenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. som särskild utredare. Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. och fr.o.m. . anställdes även som sekreterare. Som sakkunniga i utredningen förordnades fr.o.m. numera kanslirådet och ämnessakkunniga . Som experter förordnades fr.o.m. departements- sekreteraren , handläggaren , Kommuner och Landsting, ämnesrådet , handläggaren , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, numera kanslirådet , departe- mentssekreteraren och departementssekre- teraren . entledigades , och som experter som rättssak- kunniga , handläggaren , Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, departementssekre- teraren och departementssekreteraren förordnades som experter. entledigades som expert som kanslirådet och departementssekreteraren förordnades som experter. Utredningen har haft en referensgrupp bestående av företrädare för Civos – Civilsamhällets organisationer i samverkan, Famna – för idéburen vård och omsorg, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, Handikappförbunden, Hela ska leva, Ideell kulturallians, LSU – Ungdoms- organisationer, , , Samarbetsorgan för etniska organisation i (SIOS), SKOOPI – de arbetsintegrerande sociala företagens intresse- organisation, Streetgäris, Svenska Röda Korset, Svenskt Friluftsliv, föreningar, kristna råd, Ung Cancer och Unizon. Utredningens uppdrag framgår av dir. 2014:40 och tilläggs- direktiv dir. 2015:38. Utredningen har tagit namnet Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) får här- med överlämna sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle, SOU 2016:13. Utredningens uppdrag är härmed avslutat. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om Förslag till förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474)...................................... Förslag till förordning om ändring i myndighetsförordningen (2007:515) .................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Utredningens uppdrag och arbete ............................... Avgränsningar i utredningens uppdrag .................. 2.2.1Det civila samhället och det civila samhällets 2.3 Utredningens arbetssätt ......................................................... Utgångspunkter för utredningens arbete .............. Kontakter med civilsamhällets organisationer....... Arbetet i sakkunnig- och expertgrupp ................... Utredningens besök och möten ............................. 2.3.5Externa uppdrag och enkät om behovet av Hearing och arbetsgrupper..................................... Samråd med statliga utredningar ............................ Om det civila samhället.............................................. Det civila samhället – begrepp och innehåll.......................... Det civila samhällets associationsformer ............... Statistiken över det civila samhället ....................... Verksamheter som det civila samhället driver ....... Civilsamhällets olika roller ..................................... 3.1.5Finansieringen av det civila samhällets Riks- och paraplyorganisationer ............................ Det civila samhällets särart ..................................... Engagemanget i det civila samhället ...................................... Medborgarnas deltagande i det civila samhället .... Politiken för det civila samhället ........................................... 3.3.1Sex principer inom politiken för det civila Forskning om det civila samhället ......................................... Det civila samhällets värde och betydelse ........................... Värde för ett sammanhållet samhälle ................... Värdet av att vara snabbfotad ............................... Förslag för att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin och samhället ................................. Civilsamhällets roll i demokratin ......................................... Det civila samhället är en central del av 4.1.2Civilsamhällets betydelse för tillit och social Civilsamhället som demokratiskola ..................... 4.1.4Att företräda en grupp – civilsamhället som röstbärare och opinionsbildare ............................. Vikten av strukturer för dialog och inflytande .... 4.2 Hinder för civilsamhällets roll i demokratin ....................... Kunskapsbrist hos det offentliga.......................... 4.2.2Ändrade organiseringsformer kan minska det offentligas vilja att lyssna till det civila Skolans kompensatoriska roll ............................... 4.2.4Risken att en prioritering av utförarrollen påverkar röstbärarrollen negativt.......................... 4.2.5Förutsättningar för civilsamhället att delta i samråd och möten ................................................. 4.3Social sammanhållning och ökad mångfald inom det 4.3.1Vilka deltar i det civila samhället och dess Mångfald inom organisationerna.......................... Ökad social sammanhållning ................................ Förslag för att underlätta civilsamhällets verksamhet... 5.1.1Samhällets bristande tilltro till och förståelse Bristande kunskap om det civila samhället .......... Hänsyn tas inte till det civila samhällets särart.... Svårigheter att finansiera verksamhet................... 5.2Hinder i regelverk och dess tillämpning samt förslag för att undanröja hindren ........................................................... 5.2.2Konsumenträtten och förhållandet mellan medlem och förening ............................................ Regelverket kring resegaranti ............................... Reglering av arbetstid ........................................... 5.2.7Civilsamhällets deltagande i mottagande av 5.2.8Civilsamhällets deltagande i insatser på Sjukvårdsinsatser i ideell regi................................ Verksamhet i nationalparker ................................ Behörighetskrav vid inskrivningsärenden............ 5.2.13Folkhälsomyndigheten och kravet på 5.2.14Statistiken om det civila samhället och 5.3 Hinder på lokal och regional nivå........................................ 5.3.1Många kontakter mellan civilsamhället och 5.3.2Övergripande hinder finns även på lokal och Från överenskommelser till konkreta planer....... 5.3.4Civilsamhället efterfrågar lokaler till låg Synpunkter på bidragsgivningen .......................... 5.4 Andra områden som påverkar civilsamhället ...................... Förslag för att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling................................ Civilsamhället och upphandling........................................... Särskilda svårigheter som det civila samhällets organisationer möter när de deltar i offentliga Fördelar med det civila samhällets organisationer som utförare och eventuella risker med ett ökat deltagande i upphandling...... Modeller i andra länder ......................................... 6.2Åtgärder för att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling ................................................ 6.2.1Möjligheter att inom upphandlingsregelverket underlätta för civilsamhällets organisationer ....... Sociala hänsyn i upphandling ................................ Vägledning till organisationerna........................... Vägledning till upphandlande myndigheter ......... 6.3 Olika samarbetsformer – kvinnojourerna som exempel .... Kvinnojourerna – en del av civilsamhället............ Vad gör kvinnojourerna? 6.3.3Kommunalt ansvar och samarbete med Utredningens överväganden och slutsatser ......... 6.4 Idéburet offentligt partnerskap............................................ Exempel på IOP-koncept ..................................... 6.4.3Hinder som kommunsektorn och det civila samhället upplever med IOP ................................ 6.4.4IOP ur ett juridiskt perspektiv – möjligheter Utredningens överväganden och slutsatser ......... 6.5Det civila samhällets organisationer i den nationella 6.5.1Dagens upphandlingsstatistik och ansvariga 6.5.2Skäl till att ändra den nationella 6.5.3Utredningens förslag om att ändra den Förslag om administrativt stöd .................................. Det finns mycket information och stöd ............................. Stöd och information i statlig regi....................................... Statliga myndigheters serviceskyldighet .............. 7.2.2Webbaserad information som ges av statliga Stöd i samband med att söka statliga bidrag........ Exempel på stöd i regi........................ Stöd i civilsamhällets regi ..................................................... Stöd från riks- och paraplyorganisationer ........... 7.4.2Stöd från arbetsgivarorganisationer och 7.4.3Exempel på lokalt och regionalt stöd i 7.4.4Exempel på webbaserad information och stöd i civilsamhällets regi .............................................. 7.5Ett brett och mångfacetterat behov – utredningens Det finns ett behov av administrativt stöd 7.5.2Befintlig information och befintligt stöd är ibland svår att finna ............................................... Stöd behövs i avgörande skeden........................... Sammanfattande slutsatser om behovet .............. 7.6 Utredningens bedömningar och förslag ............................. Viktigt att möta det behov som finns .................. Inte något samlat administrativt stöd .................. Översyn av befintlig information......................... 7.6.4Webbaserad guide med utgångspunkt i Ett lokalt och mer praktiskt inriktat stöd Förslagens kostnader och konsekvenser ..................... Utredningens kostnads- och konsekvensanalys ................. 8.1.1Förslag för att stärka civilsamhället som röstbärare och opinionsbildare ............................. 8.1.2Förslag om uppdrag till MUCF om att arbeta med kompetenshöjande insatser........................... Förslag om mångfaldsuppdrag till MUCF .......... Förslag om statlig delegation................................ Förslag om ändring i myndighetsförordningen... Förslag om rekrytering av myndighetschefer...... 8.1.7Förslag om att kommittéer ska redovisa konsekvensanalyser avseende det civila 8.1.8Förslaget om att myndigheter ska redovisa konsekvensanalyser avseende det civila 8.1.9Förslag om översyn av kriterierna för stöd ur 8.1.10 Förslag om uppföljning av förenklingsarbete...... Förslag om exempelsamling.................................. 8.1.12 Förslag om vägledning till kommunerna ............. 8.1.13 Förslag om utredning avseende arbetsintegrerande sociala företag ........................ Förslag om upphandlingskriterier ........................ 8.1.16Förslag om vägledning till upphandlande 8.1.17Förslag om att komplettera den nationella 8.1.18Förslag att se över befintlig information och stöd till civilsamhället............................................ 8.1.19Förslag om en webbaserad guide med utgångspunkt i avgörande skeden......................... 8.2Kostnader och konsekvenser för kommuner och Kostnader för kommuner och landsting ............. 8.2.2Konsekvenser för den kommunala 8.2.3Övriga konsekvenser för kommuner och 8.3 Kostnader och konsekvenser för företag ............................ 8.3.1Förslag om undantag från upphandling enligt lagen om offentlig upphandling avseende sociala tjänster och andra särskilda tjänster vars värde understiger tröskelvärdet .................... Förslag om att införa möjligheten till reserverade kontrakt för vissa tjänster................. 8.4Konsekvenser av utredningens förslag för det civila samhället och dess organisationer ....................................... Kostnader för civilsamhället................................. Konsekvenser för civilsamhället........................... 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (0000:000) om Förslag till förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474) ................................... Förslag till förordning om ändring i myndighetsförordningen (2007:515) .................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning .... 508 Bilaga 4 Enkät om behovet av administrativt stöd ................... Palett för ett stärkt civilsamhälle En beskrivning av civilsamhället med dess olika drivkrafter och engagemang kan hämtas från Seven, ett dokumentärt drama baserat på utdrag ur personliga intervjuer med sju kvinnor som arbetar för att åstadkomma stora förändringar i världen. Denna berättelse har sitt ursprung i : En man arbetar vid en flodstrand och plötsligt ser han barn som håller på att drunkna. Han hoppar i vattnet och börjar rädda dem. En annan man arbetar en bit därifrån och ropar ’Vad gör du?’ Den förste mannen svarar att han räddar barn. Och den andre mannen hoppar i och börjar lära barnen att simma. En tredje man kommer förbi. Han vänder och börjar springa därifrån. Och de två männen i floden ropar ’Vänta, vi behöver din hjälp! Vart tar du vägen?’ Och den tredje mannen svarar ’Jag vill veta vem som slänger i barnen i vattnet!’1 Citatet illustrerar hur aktiva inom civilsamhället och dess organisa- tioner genom olika former av ansvarstagande och agerande bidrar till att lösa akuta problem, till att utveckla människors egen kapacitet och makt att förverkliga visioner samt till ett strategiskt och långsiktigt förebyggande arbete. Ingen insats är mer värd än någon annan men samlat stärks både det mänskliga värdet och samhällsvärdet av de frivilliga och ideella insatserna. Några närliggande exempel kan belysa civilsamhällets roll och värde i olika situationer. Vid krissituationer som t.ex. skogsbranden i bidrog civilsamhället och dess organisationer med ovärderliga insatser. Ett annat exempel är stormen i 2005, där bl.a. de lokala grupperna inom bedrev omfattande verksamhet för att lindra effekterna 1 Cizmar P m.fl. (2008) Seven – a documentary play. för såväl enskilda som företag. Civilsamhällets roll blir också tydlig i akuta skeenden, som den kritiska flyktingsituationen /2016, där verksamheterna som civilsamhället och dess organisationer bedrivit har varit helt avgörande för att bemästra situationen. Civilsamhället kan vidare spela en central roll i viktiga samhällsinsatser. Ett exempel är kvinnojourerna som i stor omfattning bedrivit verksamhet på kvinnofridsområdet. Många våldsutsatta kvinnor och barn skulle inte ha fått stöd och hjälp om inte civilsamhället i form av kvinnojourerna hade funnits. De fiber- föreningar som bildas för att skapa förutsättningar för fortsatt boende och utkomst på landsbygden är ett annat exempel på hur civil- samhället går samman och skapar en nödvändig infrastruktur. Detta är bara några exempel på värdefulla insatser som civil- samhället utför. Många fler exempel på och olika aspekter av civil- samhällets organisationers värde har framförts till utredningen under arbetets gång. Civilsamhället med dess mångfald och myller av organisationer och särarter utgör en egen ”samhällskropp” med sina egna förut- sättningar och drivkrafter. Det engagemang som finns i det civila samhället är till gagn såväl för individer och grupper av individer som för samhällsekonomin, och är något som det offentliga bör ta tillvara. Civilsamhället kan i samverkan med det offentliga utgöra ett kitt som bidrar till social sammanhållning och till att lösa problem som det offentliga på egen hand inte mäktar med. För att nå bästa möjliga samverkan behövs också en tydlighet i vad civil- samhället kan bidra med och att utgångspunkten är civilsamhällets egna förutsättningar och vilja. Gång på gång har det i utredningens kontakter med civilsamhällets organisationer poängterats att en förutsättning för att civilsamhället ska fungera såväl självständigt som i samverkan med det offentliga är att organisationerna får långsiktiga och hållbara villkor och att ideella insatser ges upp- skattning, uppmuntran och respekt från offentliga aktörer. Som framgår av betänkandet kan civilsamhället tillmätas olika värden, värden som ger civilsamhället en särställning mellan offentliga och privata aktörer. I flera av de berättelser utredningen mött från såväl organisationer som offentliga institutioner är det emellertid tydligt att många offentliga aktörer fortfarande enbart räknar med det offentliga och marknaden. Det synsättet bör förändras så att civilsamhället och dess organisationer tillåts utgöra en tydlig egen kraft som samspelar med övriga aktörer i samhället. I de offentliga verksamheterna bör man se det som naturligt att i samhällsplaneringen, samråd och konsekvensanalyser alltid tänka in civilsamhället och dess organisationer och vara aktsam så att beslut inte medför hinder för civilsamhällets verksamheter. Det går inte att enkelt beskriva storheten och mångfalden inom det civila samhället. Det stora myllret av organisationer är känne- tecknande för civilsamhället. Paradoxen är att denna mångfald med dess olika särarter kan bli ett hinder när det offentliga ska ta ställning till hur samverkan ska ske med civilsamhället. Här måste tankegången vändas, till att utgå från vad civilsamhället är och vad det kan bidra med i samverkan med det offentliga. Att se civil- samhället som en möjlighet i stället för ett administrativt problem. Mångfalden, särarterna och pluralismen inom civilsamhället skärper kraven på det offentligas förmåga att vara innovativ och söka lösningar där det ideella engagemanget tas tillvara. Civilsamhället bör tillförsäkras en palett av möjligheter för att utifrån egna förutsättningar bedriva verksamhet. Som entrepre- nörer utan statligt eller kommunalt stöd om man så önskar. Med ett starkt grundläggande organisationsbidrag som ger förut- sättningar för långsiktigt och hållbart arbete för det intresse som organisationens medlemmar har samlats kring. Genom upp- handling och valfrihetssystem, eller via idéburet offentligt partner- skap (IOP). Det offentliga bör också ha en öppenhet för nya innovativa samverkansformer. Det viktiga är att statliga myndig- heter, kommuner och landsting erbjuder bästa möjliga förutsätt- ningar för samverkan med civilsamhället, oavsett i vilka former som civilsamhället vill samverka. Det handlar inte om att vältra över välfärdens kostnader på organisationerna utan att se på vad sätt det går att finna en samverkan som skapar utrymme för civilsamhällets idéer och olika typer av verksamheter att kunna växa och därmed tillföra de mervärden som civilsamhället står för. Utredningen vill med sina förslag och bedömningar bidra till detta. Utgångspunkten för samverkan mellan civilsamhället och det offentliga måste vara respekt för varandras roller och förutsätt- ningar, att man är jämbördiga parter som möts för att i samverkan driva verksamhet på bästa möjliga sätt och utifrån de villkor man kommer överens om. Civilsamhällets oberoende, som egen kraft, kan och ska inte ifrågasättas. På statlig, regional och lokal nivå talas ofta positivt om de insatser som civilsamhället gör. När förslag om att ta vara på ideellt engagemang ska omsättas i praktiskt handlande möter det dessvärre alltför ofta juridiska eller byråkratiska hinder. Myndigheter, kom- muner och landsting har givetvis att följa de lagar, förordningar och regelsystem som har beslutats av politiska församlingar. Det har dock uppstått ett gap mellan politiskt uttalad vilja, bl.a. mani- festerad i politiken för det civila samhället, och omsättningen av denna vilja i praktisk verklighet. Det sker inte på ett medvetet sätt, utan på grund av okunskap om civilsamhället och dess särarter och på grund av svårigheter att se hur man på ett systematiskt sätt ska kunna bedriva samverkan med civilsamhället. Förhoppningen är att innehållet i detta betänkande ska bidra till att sluta detta gap. Det har varit en förmån att under utredningens gång få möta ideellt engagerade i civilsamhällets olika typer av organisationer. Det har varit tydligt vilken samlad kraft som finns i denna mång- fald och vilken stor betydelse alla dessa frivilligkrafter har, som dag ut och dag in, vardag som helgdag, arbetar för att utveckla individer och gemenskaper till gagn för vår samhällsgemenskap. Det är dessa möten och berättelser som detta betänkande bygger på. Förhopp- ningen är att ett arbete nationellt, regionalt och lokalt i enlighet med betänkandets bedömningar och förslag ska underlätta och ge förutsättningar för att ytterligare utveckla den verksamhet som bedrivs inom civilsamhället. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle har haft i uppdrag att under- söka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila sam- hällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Uppdraget omfattar att analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydlig- göras, samt att lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. I uppdraget ingår också att undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer. Utredningen ska vidare föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demo- kratin kan värnas och utvecklas samt föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större om- fattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer enga- gera en större mångfald människor. Uppdraget omfattar inte skatte- och socialavgiftsfrågor och inte heller frågor om statsbidrag till det civila samhällets organisationer. Uppdraget i sin helhet åter- finns i bilaga 1 och 2. Utredningens målsättning har varit att bidra till att stärka det civila samhället. En viktig utgångspunkt för utredningens arbete har, i enlighet med direktiven, varit att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och att deras särart ska bevaras. Utredningen har arbetat nära det civila samhället och dess organisa- tioner och har mött många företrädare för olika delar av civil- samhället. Dessa möten har omfattat organisationer som verkar nationellt, regionalt och lokalt. Utredningens kontakter med civil- samhället har skett genom utredningens referensgrupp, genom ett stort antal möten med organisationer enskilt och i grupp, samt genom besök i olika delar av landet. Utredningens analys, bedömningar och förslag baseras också på material från besök i ett antal kommuner och landsting, möten och kontakter med cirka 25 statliga myndigheter, konsultunderlag i olika delfrågor samt en enkät till ett urval nystartade organisationer om behovet av stöd. Vissa av utredningens frågor har varit föremål för arbete i särskilda arbetsgrupper. Utredningen har vidare samrått med ett antal andra statliga utredningar. Det civila samhället och det civila samhällets organisationer Det civila samhället har av definierats som ”en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen” (prop.