sou · H4B391 · 2016-12-15 00:00:00 — Den erbjudna anställningen har emellertid upprättats uteslutande i syfte att kringgå reglerna om uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Det är omständigheterna i varje enskilt fall som blir avgörande för bedömning av om det föreligger en skenanställning. Faktorer som kan få betydelse för bedömningen är exempelvis om arbetsgivaren tidigare varit aktuell i ärenden där anställningar bedömts vara skenanställningar, att det har lämnats flera felaktiga uppgifter av betydelse för bedömningen i det aktuella ärendet samt att sökanden saknar kännedom om arbetet och anställningsvillkoren. Även arbetsgivarens förutsättningar att anställa med hänsyn till företagets omsättning och ekonomi kan ingå i bedömningen. Exempel på detta är att anställningserbjudande har lämnats till fler personer än vad verksamheten kräver med hänsyn till företagets omsättning och ekonomi. Det är som har bevisbördan för att en anställning har erbjudits uteslutande i syfte att kringgå reglerna om uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Bestämmelsen är obligatorisk, dvs. om en skenanställning har bedömts föreligga ska en ansökan om arbetstillstånd avslås. En arbetsgivare är inte part i ärendet om ansökan om tillstånd, men arbetsgivaren får ändå anses ha klagorätt i avslagsbeslut på grund av skenanställning i enlighet med 22 § förvaltningslagen (1986:223). 7 kap. Återkallelse av tillstånd 7 e § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket ska återkallas om 1.förutsättningarna för arbetstillståndet enligt 6 kap. 2 § första stycket av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda, eller 2.utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet. Om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse enligt första stycket har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats, gäller bestämmelserna om återkallelse i 3 § första stycket 2. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete bör dock inte återkallas om arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit åtgärd som leder till att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt 6 kap. 2 § första stycket är uppfyllda. Paragrafen innehåller bestämmelser om återkallelse av tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete som har beviljats en utlänning med anledning av att hon eller han har fått arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.3 och 5.6. I första stycket 2 ändras tidsfristen för att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete från om utlänningen inte påbörjat arbetet. I andra stycket ändras den s.k. omställningsperioden från , vilket framgår genom hänvisningen till 3 § första stycket 2. I tredje stycket, som är nytt, finns en möjlighet att underlåta återkallelse när arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit rättelse av brist i anställningsvillkoren som leder till att förutsättningarna för arbetstillstånd är uppfyllda, exempelvis att arbetsgivaren retroaktivt har kompenserat arbetskraftsinvandraren för att för låg lön har utbetalats på grund av fel i arbetsgivarens löneutbetalningssystem. Att arbetsgivaren på eget initiativ vidtagit en åtgärd som leder till att förutsättningarna för arbetstillstånd är uppfyllda innebär att arbetsgivaren självmant har rättat till bristen utan att har påtalat bristen eller har meddelat att ett ärende om efterkontroll kommer att initieras. När har påtalat bristen finns möjlighet för arbetsgivaren att vidta rättelse som kan avvärja en återkallelse av tillstånd. Bestämmelser om straff m.m. 5 a § Till fängelse i högst , eller när omständigheterna är mildrande, till böter döms 1.den som har anställt en utlänning, uppsåtligen inte har uppfyllt villkoren enligt 6 kap. 2 § första stycket 2 och det har lett till att utlänningens ansökan om förlängt arbetstillstånd har avslagits eller att utlänningens arbetstillstånd har återkallats, eller 2.den som har erbjudit en utlänning anställning uteslutande i syfte att kringgå reglerna om uppehållstillstånd och arbetstillstånd och det har lett till att utlänningens ansökan om arbetstillstånd har avslagits enligt 6 kap. 3 a §. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om straffansvar för arbetsgivare. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Om rättstillämpande myndigheter har fattat beslut om att avslå en förlängningsansökan eller återkalla ett tillstånd på grund av att en arbetsgivare inte har uppfyllt villkoren enligt 6 kap. 2 § första stycket 2 UtlL, kan arbetsgivaren dömas till fängelse i högst . Det är enbart uppsåtliga gärningar som straffbeläggs. Uppsåtet ska täcka samtliga objektiva brottsförutsättningar. Straffansvar inträder även för den som har erbjudit en utlänning en skenanställning och det har lett till att utlänningens ansökan om arbetstillstånd har avslagits enligt 6 kap. 3 a §. Vad gäller bristande villkor konstituerar ett lagakraftvunnet beslut om avslag eller återkallelse av tillstånd ett brott. Är omständigheterna mildrande kan påföljden i stället bestämmas till böter. Det kan exempelvis vara enstaka brister i villkoren utan ekonomisk för arbetsgivaren. Det är dock i få fall som omständigheter kan anses vara mildrande. Vad som konstituerar mildrande omständigheter får avgöras i varje enskilt fall med beaktande av bland annat i vilken grad och i vilken omfattning det brustit. 1 a § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om genomförande och redovisning av kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket. Paragrafen, som är ny, innehåller bemyndiganden för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter vad gäller s.k. efterkontroller. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet 8 b § får medges direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1–5 och 11 om uppgifterna behövs vid 1.handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2.kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Paragrafen är ny. Paragrafen har sin bakgrund i behov av uppgifter vid verkets handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3 och 5.4.7. I första stycket regleras vilka uppgifter i beskattningsdatabasen som får medges direktåtkomst till och under vilka förutsättningar direktåtkomst får förekomma. Uppgifterna ska behövas vid handläggning av sådana ärenden som anges i paragrafen. I andra stycket finns en upplysning om att ytterligare bestämmelser om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet meddelas av regeringen. Utredningen föreslår att sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser som preciserar omfattningen av direktåtkomsten och som rör behörighet och säkerhet tas in i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter 27 a § får medges direktåtkomst till uppgifter som avses i 5 § första stycket 3 om uppgifterna behövs vid 1.handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2.kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Paragrafen är ny. Paragrafen har sin bakgrund i behov av uppgifter vid verkets handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3 och 5.4.7. I första stycket regleras vilka uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen som får medges direktåtkomst till och under vilka förutsättningar direktåtkomst får förekomma. Uppgifterna ska behövas vid handläggning av sådana ärenden som anges i paragrafen. I andra stycket finns en upplysning om att ytterligare bestämmelser om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet meddelas av regeringen. Utredningen föreslår att sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser som preciserar omfattningen av direktåtkomsten och som rör behörighet och säkerhet tas in i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet. 7.4Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) 114 kap. Behandling av personuppgifter 23 § får medges direktåtkomst till uppgifter i socialförsäkringsdatabasen om uppgifterna behövs vid 1.handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2.kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Paragrafen är ny och har sin bakgrund i behov av uppgifter vid verkets handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3 och 5.4.7. I första stycket föreskrivs att får medges direktåtkomst till uppgifter i socialförsäkringsdatabasen och under vilka förutsättningar direktåtkomst får förekomma. Uppgifterna ska behövas vid handläggning av sådana ärenden som anges i paragrafen. I andra stycket finns en upplysning om att ytterligare bestämmelser om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet meddelas av regeringen. Utredningen föreslår att sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser som preciserar omfattningen av direktåtkomsten och som rör behörighet och säkerhet tas in i förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Ds 2007:27, Ett effektivt och flexibelt system för arbetskraftsinvandring Ds 2013:57, Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring Proposition 1981/82:146, Ändring i utlänningslagen (1980:376) m.m. Proposition 1988/89:86, med förslag till utlänningslag m.m. Proposition 1994/95:23, Ett effektivare brottmålsförfarande Proposition 1994/95:179, Ändringar i utlänningslagen (1989:529) Proposition 1997/98:36, Återkallelse av uppehållstillstånd Proposition 2003/04:35, Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. Proposition 2004/05:170, Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden Proposition 2005/06:59, Företagsbot Proposition 2007/08:147, Nya regler för arbetskraftsinvandring Proposition 2010/11:78, Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering Proposition 2013/14:213, Cirkulär migration och utveckling Proposition 2013/14:227, Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring Proposition 2015/16:65, Utlänningsdatalag Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen SOU 2005:50, Arbetskraftsinvandring till – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick SOU 2006:87, Arbetskraftsinvandring till – förslag och konsekvenser SOU 2010:63, EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare SOU 2012:90, Överskottsinformation vid direktåtkomst SOU 2013:38, Vad bör straffas? SOU 2015:39, Myndighetsdatalag SOU 2015:73, Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet SOU 2016:36, Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd SOU 2016:70, Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer (2012). Migration, arbetsmiljö och hälsa, 2012:4 (2012). Migrantarbete inom den gröna näringen, 2012:14 (2016). – en rapport om utvisningar med bristfälligt lagstöd Delmi (2015). Arbetskraft från hela världen, 2015:9 Fores studie (2014). Världens öppnaste land arbetskraftsinvandring efter reformen 2008, 2014:1 , och , Bo (2010). Förvaltningslagen: med kommentarer (, Zeteo) LO (2013). Fusk och utnyttjande – om avregleringen av arbetskraftsinvandringen (2011). PM (2016). Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (2014). Arbetskraftsinvandringen är avgörande för Stockholmsjobben, 2014:2 (2016). Ge jobbvisum till talanger, 2016:1 (2013). Utmaningar kring regelverket för arbetskraftsinvandring från tredje land (2016). Rekrytering av internationell kompetens – Arbetskraftsinvandringens betydelse för svenska företag (2016). Arbetskraftsinvandringens bidrag till produktion och välfärd Timbro (2016). Wikrén, och , (2014). Utlänningslagen: med kommentarer (, Zeteo) AD 2007 nr 1 AD 2012 nr 34 AD 2015 nr 19 NJA 2015 s. 885 JO beslut dnr 3549-2013 JO beslut dnr 5497-2013 JO beslut dnr 2132-2015 Regeringsbeslut A2016/00159/ARM Åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden En särskild utredare ska undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och beskriva utnyttjandets karaktär. Utredaren ska därefter föreslå lämpliga åtgärder för att motverka att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas. Utredaren ska bl.a. överväga krav på att anställningsavtal ges in i samband med en ansökan om arbetstillstånd, begränsningar i arbetsgivarens möjligheter att försämra anställningsvillkoren efter att arbetstillstånd har beviljats, utökade sanktioner mot arbetsgivare, och utökade kontroller av arbetsgivare. Utredaren ska i arbetet analysera och bedöma eventuella effekter av föreslagna åtgärder för handläggningstiderna hos och effektiviteten i systemet för arbetskraftsinvandring. Utredaren ska också lämna nödvändiga författningsförslag för de åtgärder som föreslås. Uppdraget ska redovisas . trädde nuvarande regler för arbetskraftsinvandring i kraft. Genom dessa regler infördes ett nytt system som syftar till att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredje land. Ändringarna innebar bl.a. att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde att gälla. Utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd är i stället arbetsgivarens egen bedömning av behovet av rekrytering av arbetskraft från tredjeland. trädde vissa författningsändringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. En utlänning som ansöker om att få vistas i för att arbeta får beviljas arbetstillstånd om han eller hon erbjudits en anställning som uppfyller de krav som uppställs i 6 kap. 2 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL. Anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig. Det innebär att inkomsten från den erbjudna anställningen måste vara av sådan storlek att utlänningen inte behöver försörjningsstöd för att täcka sina kostnader för boende och uppehälle. Därutöver krävs att den erbjudna lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. För att säkerställa att så inte är fallet ska relevant arbetstagarorganisation i regel ges tillfälle att yttra sig i ärendet, se 5 kap. 7 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF. Arbetstillstånd får vidare endast beviljas om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Det innebär att det s.k. unionsföreträdet måste respekteras. Unionsföreträdet innebär att det egna landets befolkning samt befolkningen i övriga EU/EES och ska ha företräde till befintliga arbetstillfällen. I praktiken betyder det att den lediga tjänsten ska ha utannonserats i och EU i minst . Arbetstillstånd får inte ges än . Det får inte heller avse än anställningstiden. Om utlänningens anställning förlängs kan arbetstillståndet förlängas utan att utlänningen först behöver lämna . Förlängning kan ske vid ett eller flera tillfällen. Den sammanlagda tillståndstiden får dock inte vara längre än eller, om det finns särskilda skäl, (6 kap. 2 a § UtlL). Ett arbetstillstånd ska knytas till viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 2 a § tredje stycket UtlL). Innan en utlänning påbörjar en anställning ska arbetsgivaren kontrollera handlingar som visar att utlänningen har föreskrivet tillstånd att vistas och arbeta här. En kopia av tillståndshandlingen ska finnas tillgänglig hos arbetsgivaren och därefter (6 kap. 13 a § UtlF). En arbetsgivare ska också underrätta att en anställning har påbörjats (7 kap. 1 b § UtlF). Den arbetskraftsinvandrare som förlorar sitt arbete eller säger upp sig har möjlighet att söka nytt arbete inom den s.k. omställningsperioden på tre eller i vissa fall . Först därefter kan en återkallelse av utlänningens uppehållstillstånd bli aktuell (7 kap. 3 och 7 e §§ UtlL). Bestämmelsen bidrar bl.a. till att motverka att arbetstagaren kommer att stå i ett för starkt beroende av arbetsgivaren (prop. 2007/08:147 s. 30–33). Uppehållstillståndet kan också återkallas om förutsättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda eller det arbete som arbetstillståndet beviljats för inte påbörjats (7 kap. 7 e § UtlL). Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här. En väl fungerande arbetskraftsinvandring bidrar till ökat välstånd och tillväxt i samt möjliggör för individer att utvecklas och få en bättre livssituation. regler för arbetskraftsinvandring ska underlätta för arbetsgivare som har behov av att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES-området och för tredjelandsmedborgare som vill komma till för att arbeta. Det är viktigt att förhindra att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas. Goda villkor och ordning och reda ska gälla för alla arbetstagare. Det är också viktigt att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen. När en arbetstagare har beviljats arbetstillstånd och är i har olika aktörer ett ansvar för att människor inte utnyttjas i arbetslivet. för att beviljas arbetstillstånd är att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor motsvarar vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Det förekommer dock att villkoren i praktiken inte motsvarar kraven. Enligt uppfattning är missbruket av regelverket omfattande (se yttrande rörande förslaget om åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring [dnr Ju2013/6287/L7]). och utveckling () publicerade en utvärdering av det svenska arbetskraftsinvandringssystemet. I utvärderingen anges att systemet synes möta behoven på arbetsmarknaden på ett effektivt sätt, men att vissa justeringar kan behövas. En rad åtgärder för att förhindra att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas har redan vidtagits. har infört skärpta kontroller inom vissa branscher där det har visat sig att arbetskraftsinvandrare utnyttjats. Av instruktion (2007:996) framgår att verket ska motverka missbruk av regler. Regeringen har i regleringsbrevet för , och även föregående år, gett i uppdrag att redovisa insatser för att upptäcka och motverka missbruk av regler. trädde lagändringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Ändå återkommer det rapporter om att arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att det finns behov av att kartlägga omfattningen och karaktären på utnyttjandet av arbetskraftsinvandrare på den svenska arbetsmarknaden samt vidta ytterligare åtgärder i syfte att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden. Regelverket måste vara utformat på ett sätt som minskar riskerna för att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. Målsättningen är att ska ha ett system för arbetskraftsinvandring som på ett långsiktigt hållbart sätt kan möta de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands, som utländska arbetstagare skyddas mot utnyttjande. Avgränsning och allmän inriktning Uppdraget omfattar tredjelandsmedborgare som kommer till för att arbeta inom ramen för det regelverk som trädde 2008. Uppdraget omfattar inte medborgare i EU/EES och som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet för personer. Arbetskraftsinvandrare befinner sig generellt sett i en utsatt situation på arbetsmarknaden, bl.a. eftersom anställningen utgör grunden för deras rätt att vistas i . Detta kan påverka maktbalansen mellan arbetstagare och arbetsgivare. Att avgöra på vilket område ytterligare åtgärder bör sättas in utgör en viktig aspekt i utredarens arbete. Det kan t.ex. röra sig om åtgärder i samband med tillståndsprocessen hos eller åtgärder som rör arbetstagarens rättigheter när han eller hon väl är på plats i . Förslag som rör förstärkt anställningsskydd har förts fram av arbetstagarorganisationer. Arbetskraftsinvandrare kan även vara i behov av särskilt stöd i utsatta situationer. Det är också viktigt att det finns effektiva åtgärder för att förhindra att arbetskraftsinvandrare utnyttjas, oavsett om arbetsgivaren befinner sig i eller utomlands. En utgångspunkt för utredarens överväganden och förslag är att arbetsgivare även fortsättningsvis ska avgöra om den egna verksamheten har behov av att rekrytera arbetskraft i tredjeland. Utredaren ska i sitt arbete beakta effekterna av de lagändringar som trädde i kraft (prop. 2013/14:227 Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring). Utredaren ska vidare lämna förslag på åtgärder och analysera vilket behov av författningsändringar som föreslagna åtgärder motiverar samt utarbeta författningsförslag. En viktig del i uppdraget ligger i att klarlägga problembilden. Det är bl.a. relevant att undersöka om den problematik som identifieras särskilt utmärker arbetskraftsinvandring eller är av annan natur, t.ex. kopplad till den aktuella branschen. Det är också relevant att undersöka i vilken utsträckning arbetskraftsinvandrares ersättning består av lön eller andra former av ersättning. undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och redogöra för eventuella skillnader mellan olika branscher, analysera vilket slags utnyttjande det rör sig om och om det finns en koppling till reglerna för arbetskraftsinvandring, och analysera hur bevakningen av arbetskraftsinvandrares anställningsvillkor fungerar i praktiken. Kartläggningen ska utgöra en utgångspunkt för utredningens arbete. För att beviljas ett arbetstillstånd krävs att personen har erbjudits en anställning i . Det finns inte något krav på ett anställningsavtal. Den som ansöker om arbetstillstånd bifogar som regel ett anställningserbjudande till sin ansökan, där uppgifter om arbetsgivaren, anställningens omfattning, anställningsvillkor m.m. framgår. fattar sedan beslut utifrån de uppgifter som arbetsgivaren har lämnat i anställningserbjudandet. I debatten kring arbetskraftsinvandring från tredje land har det anförts att det anställningserbjudande som ges in i samband med en ansökan om arbetstillstånd inte ger migranten ett tillräckligt starkt skydd, bl.a. för att erbjudandet inte är rättsligt bindande. Det har framförts att de viktigaste villkoren i anställningserbjudandet, såsom exempelvis lön, ska kunna säkerställas och att det därför bör införas krav på bindande anställningsavtal i tillståndsprocessen. Frågan om bindande anställningserbjudanden eller avtal har också tagits upp i flera motioner i (t.ex. motion 2012/13:Sf375 och 2014/15:957). Även flera arbetstagarorganisationer har fört fram sådana önskemål. analysera om ett krav på att anställningsavtal ges in i ett ärende om arbetstillstånd kan motverka att arbetskraftsinvandrare utnyttjas, analysera vilka effekter ett sådant krav kan få, bl.a. för arbetsgivare som har behov av att rekrytera kompetens från tredjeland, och