sou · H4B38d2 · 2016-02-01 00:00:00 — 14 § Förenklade åtgärder för kundkännedom innebär att inhämtning av information, bedömning och löpande uppföljning enligt 8–12 §§ kan ske i mindre omfattning än vid normal eller hög risk för penning- tvätt eller finansiering av terrorism. Verksamhetsutövaren måste dock övervaka affärsförbindelserna och transaktionerna så noga att ovanliga eller misstänkta transak- tioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. 15 § Verksamhetsutövare får tillämpa förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom i affärsförbindelser med: 2.verksamhetsutövare som anges i 1 kap. 2 § 1–11 som har hemvist a)inom EES, b)i en stat utanför EES om staten har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG och om det finns tillsyn över att dessa bestämmel- ser följs, 3.företag inom EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i Europa- parlamentets och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU, 4.företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informations- skyldighet som företag under 3. 16 § Verksamhetsutövare får tillämpa förenklade åtgärder för att uppnå kundkännedom vid affärsförbindelser som avser: 1.livförsäkringar, om den årliga premien uppgår till ett belopp motsvarande högst eller engångspremien uppgår till ett belopp motsvarande högst , 2.pensionsförsäkringar enligt 58 kap. 4–16 §§ inkomstskatte- lagen (1999:1229) som inte får återköpas, 3.pensionsavtal och pensionsrätter för anställda eller i den för- säkrades förvärvsverksamhet, om inbetalning sker i form av avdrag på lön och överlåtelse av rättigheter inte är tillåten. Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom Skärpta krav på kundkännedom 17 § Skärpta åtgärder för kundkännedom innebär att åtgärder enligt 8–12 §§ ska genomföras med särskild noggrannhet och komplette- ras med de ytterligare åtgärder som krävs för att motverka den höga risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vid bedömningen om hög risk för penningtvätt eller finansie- ring av terrorism föreligger ska verksamhetsutövare särskilt upp- märksamma transaktioner som framstår som komplexa eller ovan- ligt stora, ovanliga transaktionsmönster, produkter och transak- tioner som kan underlätta anonymitet, nya produkter och affärs- metoder samt användning av ny teknik. I 18–23 §§ anges åtgärder som ska genomföras i vissa situationer. 18 § Skärpta åtgärder ska alltid vidtas vid förbindelser med fysiska eller juridiska personer med hemvist i ett land utanför EES, som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredje- land. Skärpta åtgärder enligt första stycket behöver inte vidtas i för- hållande till filialer eller majoritetsägda dotterföretag till verksam- hetsutövare om 1.riskbedömningen enligt 2 kap. 3 § och vidtagna åtgärder för kundkännedom enligt 8–11 §§ ger tillräckligt stöd för att hög risk inte föreligger, och 2.filialen eller dotterföretaget fullt ut tillämpar koncernens rutiner och andra förfaranden som antagits för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. 19 § Skärpta åtgärder ska alltid vidtas vid korrespondentförbindel- ser mellan verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 och ett institut med hemvist utanför EES. 20 § Med skärpta åtgärder enligt 19 § avses alltid att 1.inhämta tillräckligt med information om motparten för att kunna förstå verksamheten samt bedöma dess anseende och till- synens kvalitet, 2.bedöma motpartens kontroller för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism, 3.dokumentera respektive instituts ansvar att vidta kontroll- åtgärder och de åtgärder som det vidtar, 4.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare, och 5.förvissa sig om att motparten har kontrollerat identiteten på kunder som har direkt tillgång till konton hos kreditinstitutet eller det finansiella institutet och fortlöpande följer upp dessa kunder samt på begäran kan lämna relevanta kunduppgifter. Affärsförbindelser eller enstaka transaktioner med personer i politisk utsatt ställning, deras familjemedlemmar och kända medarbetare 21 § Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska alltid vidtas när en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs med en person i politiskt utsatt ställning. Första stycket ska även tillämpas när kundens verkliga huvud- man är en person i politiskt utsatt ställning. 22 § Med skärpta åtgärder enligt 21 § avses alltid att 1.vidta lämpliga åtgärder för att ta reda på varifrån de tillgångar som hanteras inom ramen för affärsförbindelsen eller den enstaka transaktionen kommer, 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen, 3.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare. 23 § När förmånstagaren till en livförsäkring eller annan investe- ringsrelaterad försäkring eller förmånstagarens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning ska verksamhetsutövaren, om hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism bedöms föreligga, alltid 1.informera behörig beslutsfattare innan utbetalning av försäk- ringsersättning sker, och 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen. 24 § Åtgärderna i 21–23 §§ ska även tillämpas på familjemedlemmar och kända medarbetare till personer i politiskt utsatt ställning. Med familjemedlemmar avses maka eller make, registrerad part- ner, sambo, barn och deras makar, registrerade partner eller sambor samt föräldrar. Med känd medarbetare avses 1.fysisk person som, enligt vad som är känt eller finns anled- ning att förmoda, gemensamt med en person i politiskt utsatt ställ- ning är verklig huvudman till en juridisk person eller juridisk kon- struktion eller som på annat sätt har eller har haft nära förbindelser med en person i politisk utsatt ställning, och 2.fysisk person som är ensam verklig huvudman till en juridisk person eller juridisk konstruktion som, enligt vad som är känt eller finns anledning att förmoda, egentligen har upprättats till förmån för en person i politiskt utsatt ställning. 25 § När en person inte längre har en offentlig funktion enligt definitionen i 1 kap. 6 § 5 ska 21–23 §§ tillämpas därefter och till dess anknytningen till personens tidigare funktion inte längre bedöms innebära hög risk för penningtvätt eller finansie- ring av terrorism. När anknytningen till den funktion som personen enligt första stycket innehaft inte längre anses innebära hög risk för penning- tvätt eller finansiering av terrorism ska 24 § inte längre tillämpas på familjemedlemmar eller kända medarbetare till personen. Åtgärder för att uppnå kundkännedom utförda av utomstående 26 § Vid tillämpningen av 8–10 §§ får en verksamhetsutövare förlita sig på åtgärder som har utförts av en utomstående som anges i 27 § om verksamhetsutövaren utan dröjsmål 1.får del av de uppgifter som den utomstående har inhämtat, 2.på begäran kan få del av den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Verksamhetsutövaren svarar för att de åtgärder för kundkänne- dom som vidtagits av utomstående är tillräckliga. 27 § Med utomstående enligt 26 § avses 1.fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § 1–3, 5–8, 10–11 och 14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater med hemvist inom EES, och 2.fysiska eller juridiska personer med verksamhet som anges 1 kap. 2 § 1–3, 5–8, 10–11 och 14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserade eller godkända revisorer och advokater med hemvist utanför EES, om de a)tillämpar bestämmelser rörande kundkännedom och beva- rande av handlingar som motsvarar kraven i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgär- der för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, och b)står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs. 28 § Trots bestämmelsen i 26 och 27 §§ får en verksamhetsutövare inte förlita sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom som vid- tagits av en utomstående med hemvist i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen identifierats som ett högrisktredje- land. Särskilda bestämmelser för vissa verksamheter Särskilda bestämmelser som gäller livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar 29 § Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 ska i fråga om livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar, ut- över de åtgärder för kundkännedom som anges i 8–12 §§, identi- fiera förmånstagaren och kontrollera förmånstagarens identitet samt vidta åtgärder för att avgöra om förmånstagaren är en person i politiskt utsatt ställning. Vid behov bör verksamhetsutövaren också vidta åtgärder för att avgöra om förmånstagarens verkliga huvud- man är en person i politisk utsatt ställning. 30 § Kontroll av förmånstagares identitet enligt 29 § ska ske vid utbetalningen av den första försäkringsersättningen eller när annan rättighet enligt försäkringsavtalet utövas . Vid överlåtelser, helt eller delvis, av livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar ska verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 1–11 och som har kännedom om överlåtelsen kontrollera den verkliga huvudmannens identitet när försäkringens värde övergår till förvärvaren. 31 § De åtgärder som avses i 29 § för att avgöra om förmånstagaren till en livförsäkring eller annan investeringsrelaterad försäkring eller förmånstagarens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning ska senast vidtas när försäkringen, helt eller delvis, utbeta- las eller överlåts. Särskilda bestämmelser som gäller truster och liknande juridiska konstruktioner 32 § När kunden är en trust eller liknande juridisk konstruktion ska åtgärder för att uppnå kundkännedom, utöver de åtgärder som anges i 8–12 §§, även omfatta identifiering av förmånstagare, som utpekats genom särskilda egenskaper eller klass, och kontroll av förmånstagarens identitet. 33 § Kontroll av trusters eller liknande juridiska konstruktioners förmånstagare enligt 32 § ska ske vid utbetalningen av förmånerna eller när förmånstagaren hävdar annan förvärvad rättighet. Undantag beträffande elektroniska pengar 34 § Verksamhetsutövare får besluta att inte vidta de åtgärder för kundkännedom som avses i 8–10 §§ ifråga om elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar om 1.betalningsinstrumentet inte kan återuppladdas eller har en månatlig gräns för penningtransaktioner på motsvarande som endast kan användas här i landet, 2.det högsta belopp som lagras elektroniskt inte överstiger motsvarande , 3.betalningsinstrumentet kan användas uteslutande för inköp av varor eller tjänster, 4.betalningsinstrumentet inte kan finansieras med anonyma elektroniska pengar, och 5.kontantinlösen eller kontantuttag av de elektroniska pengarnas penningvärde inte får ske med belopp på över motsvarande . Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 6 måste dock över- vaka affärsförbindelserna och transaktionerna så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. Särskilt om gemensamma konton som förvaltas av advokater eller biträdande jurister på advokatbyrå 35 § Om omständigheterna i det enskilda fallet medför att risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism är låg behöver verk- samhetsutövare inte identifiera och kontrollera verkliga huvudmän bakom gemensamma konton som förvaltas av advokater eller bi- trädande jurister på advokatbyrå som har hemvist 1.inom EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran, eller 2.i en stat utanför EES, om uppgifter om de verkliga huvud- männens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran och advokaten eller den biträdande juristen på advokatbyrå omfattas av skyldigheter som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet an- vänds för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, om det finns tillsyn över att dessa skyldigheter uppfylls. Verksamhetsutövaren måste dock övervaka affärsförbindelsen så noga att ovanliga eller misstänkta transaktioner kan upptäckas och granskas enligt 4 kap. 1 §. 1 § En verksamhetsutövare är, i syfte att upptäcka penningtvätt och finansiering av terrorism, skyldig att övervaka sin verksamhet och närmare granska 1.aktiviteter som avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig utifrån de kunskaper om kunden som verksamhetsutövaren skaffat sig genom åtgärder för att uppnå kundkännedom eller på annat sätt, 2.aktiviteter som avviker från vad verksamhetsutövaren har anledning att förvänta sig med hänsyn till den kunskap som verk- samhetsutövaren har om sin verksamhet, sina kunder, de tjänster som verksamhetsutövaren tillhandahåller, de uppgifter som kunden lämnar och övriga omständigheter, samt 3. aktiviteter som utan att vara avvikande ger verksamhetsutöva- ren skälig grund att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism. Övervakningens och granskningens inriktning och omfattning ska bestämmas med beaktande av de risker som identifierats i risk- bedömningen, vid processen för kundkännedom och genom annan information om riskerna i verksamheten, som verksamhetsutövaren känner till. 2 § Om granskningen enligt 1 § efter närmare analys innebär att misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism föreligger eller att egendom eljest härrör från brottslig handling, ska uppgifter om alla omständigheter som kan tyda på detta utan dröjsmål läm- nas till . Om egendom som den eller de miss- tänkta aktiviteterna avser finns hos verksamhetsutövaren ska detta anges särskilt, liksom i förekommande fall uppgifter om vilka till- godohavanden kunden har hos verksamhetsutövaren, om verksam- hetsutövaren avstått från att genomföra en misstänkt transaktion och uppgifter om mottagare av en misstänkt transaktion. 3 § Vid tillämpning av artikel 55.2 i förordning (EU) nr 1031/2010 är finansunderrättelseenhet. Krav på uppgiftslämning och upplysningsskyldighet 4 § På begäran av ska verksamhetsutövaren eller den som bedriver eller har bedrivit penning- insamling för humanitärt, välgörande, kulturellt eller annat allmän- nyttigt ändamål utan dröjsmål lämna alla uppgifter som behövs för en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism. När uppgifter har lämnats enligt 4 kap. 2 §, ska även andra fysiska eller juridiska personer som avses i 1 kap. 2–5 §§ lämna de uppgifter för utredningen eller finansiering av terrorism som Polis- myndigheten begär. 5 § En verksamhetsutövare ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upplysningar om huruvida de har haft en affärsförbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om förbindelsens art. 6 § Om en tillsynsmyndighet vid inspektion eller på annat sätt har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller ut- göra penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska myndigheten utan dröjsmål underrätta om detta. Detsamma gäller myndigheter som i sin verksamhet upptäcker sådana omständigheter som avses i första stycket i samband med att de hanterar kontanter och underrättelse kan ske utan hinder av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Undantag från rapporterings- och upplysningsskyldighet 7 § Advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, andra obero- ende jurister, auktoriserade och godkända revisorer samt skatteråd- givare är inte skyldiga att lämna information enligt 2, 4 och 5 §§ om informationen anförtrotts dem före, under eller efter det att de för- svarar eller företräder en klient i eller i fråga om ett rättsligt för- farande, inklusive rådgivning för att inleda eller undvika ett rättsligt förfarande. Detsamma gäller information som avser en klient och som advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, andra oberoende jurister, auktoriserade och godkända revisorer samt skatterådgivare får del av i samband med att de bedömer en klients rättsliga situa- tion. Skyldighet att avstå från vissa transaktioner 8 § En verksamhetsutövare ska avstå från att utföra en transaktion så länge det finns misstanke om att den utgör ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism. Vid bedömningen av om misstanke föreligger efter det att verksamhetsutövaren har lämnat information till enligt 2 § ska verksamhetsutövaren beakta den information som kan lämna om hanteringen av ärendet. Om det inte är möjligt att låta bli att utföra en misstänkt transak- tion, eller om en vägran att genomföra transaktionen sannolikt skulle försvåra vidare utredning avseende den som gynnas av denna, får transaktionen genomföras och uppgifter enligt 2 § lämnas i efterhand. 9 § En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 2 eller 4–5 §§ får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnads- plikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Detsamma gäller en styrelse- ledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller juridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 39–42 i rådets förordning (EG) nr 2157/ 2001 av om stadga för europabolag eller artiklarna 37–41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE- föreningar) tillämpas bestämmelsen om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsynsorganet. Detsamma gäller bestämmelsen om styrelseledamöter i 10 § om tystnadsplikt. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:595) om europa- kooperativ framgår att bestämmelserna i andra stycket ska tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. I 29 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551), 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestämmelser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser och vissa andra företag. 10 § Den fysiska personen, den juridiska personen, dess styrelse- ledamöter eller anställda får inte för kunden eller för någon utom- stående obehörigen röja att en granskning har genomförts, att upp- gifter har lämnats enligt 2 och 4–5 §§ eller att en undersökning har utförts eller kan komma att utföras. Som obehörigt röjande avses inte att 1.uppgifter lämnas till en tillsynsmyndighet eller en brotts- bekämpande myndighet, om det är motiverat, 2.uppgifter lämnas mellan kreditinstitut och finansiella institut som omfattas av denna lag eller mellan dessa institut och deras filialer och majoritetsägda dotterföretag belägna i tredje länder, förutsatt att filialerna och dotterföretagen följer koncernens rutiner och riktlinjer som beslutats i enlighet med denna lag, 3.uppgifter lämnas mellan advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, andra oberoende jurister, revisorer, tillhandahållare av bokföringstjänster och skatterådgivare som omfattas av denna lag och som är anställda eller på annat sätt verksamma inom samma juridiska person eller olika juridiska personer med gemensamt ägande, gemensam ledning eller efterlevnadskontroll. Detsamma gäller om uppgiften lämnas till sådan person i tredjeland, förutsatt att denna tillämpar krav som är likvärdiga med dem som föreskrivs 4.uppgifter som rör samma kund och samma transaktion och som omfattar mer än en verksamhetsutövare lämnas mellan sådan juridiska och fysiska personer som anges i 1 kap. 2 § 1–11 och 17–21, förutsatt att de tillhör samma verksamhets- eller yrkeskategori och omfattas av skyldigheter i fråga om tystnadsplikt och skydd för personuppgifter, samt 5.en kund får kännedom om att en åtgärd enligt första stycket vidtas eller kan komma att vidtas, när ett sådant röjande inte kan undvikas till följd av verksamhetsutövarens skyldighet att avstå från en transaktion, att avstå från att inleda en affärsförbindelse eller att avsluta en sådan affärsförbindelse. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten enligt första stycket finns i 20 kap. 3 § (1962:700). 11 § Om det finns skäl att misstänka att egendom i form av pengar, fordran eller annan rättighet är föremål för penningtvätt eller av- sedd för finansiering av terrorism och egendomen finns hos en verksamhetsutövare, får eller Säkerhetspolisen besluta att egendomen eller ett motsvarande värde tills vidare inte får flyttas eller disponeras på annat sätt (dispositionsförbud). Beslut om dispositionsförbud får meddelas endast om det är fara i dröjsmål och det skäligen kan befaras att egendomen annars kom- mer att undanskaffas och skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som den innebär. Om förutsättningarna enligt första och andra styckena är upp- fyllda, får fatta beslut om dispositionsförbud även på begäran av en utländsk finansunderrättelseenhet. 12 § Ett beslut om dispositionsförbud ska anmälas till åklagare, som skyndsamt ska pröva om åtgärden ska bestå. Åklagarens beslut får inte överklagas. Finns det inte längre skäl för åtgärden ska den hävas. Åtgärden upphör att gälla när förflutit från Polismyndig- hetens eller Säkerhetspolisens beslut, om den inte hävts före det. Verksamhetsutövaren ska underrättas om att en åtgärd har beslutats eller hävts. Den som har drabbats av ett beslut om dispositionsförbud ska underrättas om beslutet när det kan antas att syftet med en beslu- tad eller förutsedd åtgärd inte motverkas och den framtida utred- ningen inte skadas om uppgiften röjs. Beslut om underrättelse meddelas av åklagare. En underrättelse behöver inte lämnas, om den med hänsyn till omständigheterna uppenbart är utan betydelse. 13 § Beslut om dispositionsförbud med anledning av misstänkt penningtvätt får endast avse sådan egendom som härrör från brott eller brottslig verksamhet som avses i 1 kap. 1 § andra stycket. Bevarande av handlingar eller uppgifter 1 § En verksamhetsutövare ska bevara handlingar och upp- gifter om 1.åtgärder som vidtagits för att uppnå kundkännedom, och 2.den granskning och analys av aktiviteter som gjorts enligt 4 kap. 2 § första meningen. I de fall som avses vid 1 ska tiden räknas från det att åtgärderna utfördes eller, i de fall då en affärsförbindelse har etablerats, affärs- I de fall som avses vid 2 ska tiden räknas från det att aktiviteten utfördes eller från det att verksamhets- utövaren avstod från att utföra en transaktion. 2 § Om det är nödvändigt för att förebygga, upptäcka eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism får verksamhetsutövare bevara handlingar och uppgifter enligt 1 § än . Den sammanlagda tiden får dock inte överstiga . Första stycket tillämpas även i fråga om handlingar och upp- gifter som ska bevaras enligt artikel 16 i och rådets förordning (EU) 2015/847 av om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av för- ordning (EG) nr 1781/2006. 6 kap. Behandling av personuppgifter 1 § En verksamhetsutövare får behandla personuppgifter i syfte att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag. Vid verksamhetsutövarens behandling av personuppgifter gäller personuppgiftslagen (1998:204), om något annat inte följer av detta kapitel.