sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Elever har olika individuella förut- sättningar, psykosociala erfarenheter, personligheter och tempera- ment och är därför olika sårbara för de krav eller påfrestningar det kan innebära att gå i skolan. Kraven som kan vara svåra för en del elever att klara av kan handla om att ingå i en grupp med jämnåriga, arbeta uthålligt med kognitivt krävande uppgifter eller att sitta stilla under lektionerna. Elever med långvarig sjukdom, kroniska sjuk- domar, neuropsykiatriska sjukdomar, elever med funktionsnedsätt- ningar, elever som befinner sig i en svår social situation är extra sårbar.23 Även ungdomar som upplever problem i hemmiljön, miss- brukar eller är drabbade av fysisk eller psykisk ohälsa är särskilt sårbara. Studieavbrott är även betydligt vanligare bland nyanlända ungdomar från länder utanför EU än bland andra ungdomar. Enligt EU:s statistikmyndighet löper dessa ungdomar mer än dubbelt så stor risk att lämna skolan jämfört med ungdomar från ett EU-land.24 Utöver de övergripande strukturella och individuella förklarings- faktorerna visar undersökningar att det finns förhållanden i gymnasie- skolans sätt att arbeta och den sociala situation som råder i gymnasie- skolan som kan bidra till att risken för studieavbrott bland vissa elever ökar. Detta kan handla om att skolan inte förmår att möta elevens behov av pedagogiskt stöd eller att stödja eleven i det sociala sammanhang som skolan utgör. Det kan även handla om att 21Murray Å: Genomströmningen i gymnasieskolan. Före och efter gymnasiereformen, i (red. ): – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning. 22Se t.ex. SOU 2013:13: Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. 23Skolverket och : Vägledning för elevhälsan. 24Eurostat news release 145/2015, . Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … eleven känner sig mobbad eller upplever sig utsatt för annan kränk- ande behandling.25 Bristen på motivation är en återkommande förklaring när ungdomar själva beskriver orsakerna bakom att de väljer att avbryta sina gymnasiestudier.26 Förklaringsfaktorerna bakom den låga studiemotivation som elever uppger ligger bakom deras studieavbrott från gymnasieskolan är ofta komplexa och olika faktorer kan dessutom förstärka varandra. Nedan görs en sammanfattande genomgång av ett antal studier och undersökningar från det senaste dryga decenniet om orsakerna till studieavbrott och ofullständiga gymnasiestudier. 5.3.1Marginalisering och brist på stöd skapar en negativ spiral I en forskningsstudie betonar författarna vikten av att lärare tidigt fångar upp elever som uppvisar svårigheter, eftersom dessa elever annars riskerar att tappa motivationen och hamna i en negativ spiral av exempelvis frånvaro.27 Betydelsen av att motverka att eleverna marginaliseras i skolan lyfts fram som en viktig faktor för att förhindra studieavbrott. Även har kopplat den skoltrötthet som många elever upplever till att vissa elever marginaliseras på skolorna. I en rapport bedömde myndigheten att elever, ofta med svaga studie- resultat från , marginaliserades successivt från under- visningen om de inte fick det stöd de hade behov av. I en sådan situation ökade ofta elevernas ogiltiga frånvaro vilket innebar att de riskerade att hamna i en negativ spiral där de även halkade efter 25OECD gör en distinktion mellan en enskild elevs failure at school och failure by school, dvs. att skolan misslyckas med att möta elevernas behov. : Equity and Quality in Education. Supporting Disadvantaged Students and Schools. Se även och J: Skoleffekter på elevers motivation och utveckling, i : Skolans mål och möjligheter. Pedagogisk Forskning i årgång 7 nr 4 s. 279–305. 26Enligt en enkätstudie av som publicerades uppgav av de tillfrågade ungdomarna att det främsta skälet till att de inte fullföljt sina gymnasie- studier var studietrötthet. SCB: Ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning. 27Giota J: Skoleffekter på elevers motivation och utveckling En litteraturöversikt. Pedagogisk Forskning i årgång 7 nr 4 s. 279–305. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Detta ledde i sin tur till att elevens studie- motivation sänks ytterligare.28 I en forskningsrapport bekräftas denna bild. Rapport- författarna understryker att det är särskilt viktigt att elever med negativa erfarenheter från tidigare skolgång inte försätts i situationer där de riskerar att misslyckas igen.29 5.3.2Brister i skolans systematiska arbete med att förebygga avbrott och ofullständiga studier I en kvalitetsgranskning bedömde Skolinspektionen att många av de 27 gymnasieskolor30 som ingick i granskningen hade brister i arbetet med att förebygga studieavbrott. I stort sett samt- liga skolor saknade ett målinriktat arbete för att få alla elever att fullfölja sin utbildning. Det fanns visserligen positiva exempel på hur skolor hade lyckats öka närvaron genom att arbeta aktivt med bl.a. mentorer och frånvarouppföljning men inspektionen bedömde att det i allmänhet saknades en djupare analys av frånvarons orsaker. Stödåtgärder sattes i många fall också in sent och olika insatser samordnades inte.31 Andra studier som också visar att elev- erna ofta lämnas åt sig själva utan lärarstöd, bekräftar denna bild.32 I en senare kvalitetsgranskning av den skolförlagda under- visningen inom fem yrkesprogram konstaterar att nästan var fjärde elev på de granskade program- men inte hade slutfört sin utbildning . Inspektionen bedömde att nästan alla, 60 av 64 granskade gymnasieskolor, behövde utveckla sitt arbete inom ett eller flera riskområden. Brist- erna på dessa områden bedömdes sammantaget kunna leda till att elever avbröt sin utbildning. Skolinspektionen bedömde bl.a. att 28Skolverket: Studieavbrott och stödinsatser i gymnasieskolan. En kunskapssamman- ställning. 2008; : Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011. Deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. 29Hugo M: Meningsfullt lärande i skolverksamheten på särskilda ungdomshem. Institutionsvård i fokus, nr 1 2013. 30I urvalet ingick 20 kommunala gymnasieskolor och 7 gymnasieskolor med fristående huvudman. 31Skolinspektionen: Varannan i mål. Om gymnasieskolors (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning. 32Lundgren M och : Delaktighet i gymnasieskolan? I och : Lärare och lärande i yrkesprogram och introduktionsprogram. 2012; SCB: Ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … elever i behov av särskilt stöd i drygt hälften av de granskade skol- orna inte fick åtgärder som var anpassade utifrån elevens behov, att förväntningarna på eleverna måste höjas och att undervisningen ibland lades på en alltför låg nivå.33 Såväl som Skolinspektionen framhåller att det finns flera exempel på skolor som arbetar systematiskt med att förebygga studieavbrott från gymnasieskolan och att många lärare har ett stort engagemang för sina elever.34 Skolinspektionens granskningar visar emellertid på flera områden där det finns behov av utveckling: De åtgärder som vidtas är inte alltid samordnade. Insatserna är dessutom ofta reaktiva snarare än proaktiva. Mentorns roll är ofta otydlig och lärarnas gemensamma arbete behöver utvecklas. Elevhälsans kompetens används i låg grad. Det finns bristfälliga kunskaper om orsaker bakom frånvaro. kartläggs och utreds inte orsakerna till frånvaron och elevernas behov av stöd. Stödinsatser följs inte alltid upp. De vanligaste stödinsatserna är fler lektioner och mer tid till arbetsuppgifter för elever i behov av stöd. När åtgärderna inte ger effekt tenderar skolorna trots detta att upprepa samma stödinsatser igen.35 5.3.3Olika syn på ansvaret för elevens motivation Bland lärare och rektorer varierar synen på vem, eleven eller skolan, som bär ansvaret för att eleverna är motiverade och bibehåller sin motivation för gymnasiestudierna under utbildningen. I en under- sökning om elevers behov av särskilt stöd framgår bl.a. att vissa rektorer som ingick i studien ansåg att det var skolans uppdrag att skapa motivation hos eleverna, medan andra rektorer 33Skolinspektionen: Undervisning på yrkesprogram. Kvalitetsgranskning, rapport 2014:5. 34Se t.ex. Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. 2015; : Elevröster om yrkesintroduktion som en väg till ett arbete. 35Skolinspektionen: Varannan i mål. Om gymnasieskolans (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning. 2009; Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … tvärtom ställde som krav att eleverna skulle vara motiverade för att de stödinsatser som skolan erbjöd skulle fungera. I en annan undersökning som byggde på intervjuer med gymnasielärare menar rapportförfattarna att vissa lärare tenderade att förklara elevernas bristande motivation med faktorer hos de enskilda eleverna snarare än med att motivationen var något som skolan hade möjlighet att påverka. I studien beskrivs t.ex. elev- erna som ”passiva” och ”inte målinriktade”.36 menar i en rapport att vissa lärare inte riktigt vill inse att en elev är på väg att avbryta sina studier bl.a. eftersom det skulle kunna få lärarens egen undervisning att framstå som dålig.37 5.3.4Känslan av sammanhang viktig för motivationen Av en doktorsavhandling om elever som gått på ett individuellt program (IV) inom ramen för den tidigare gymnasie- skolan, (Lpf94) och som hade haft en hög frånvaro i , framgår att skoltrötthet och dålig motivation lett till en form av uppgivenhet och slutligen till ogiltig frånvaro. Bristen på motivation handlade både om att komma till skolan och väl där känna motivation att prestera tillräckligt för att nå kunskapskraven. I av- handlingen understryks behovet av att skapa ett meningsfullt sammanhang för eleverna i skolan präglat av varje individs del- aktighet, känsla av tillhörighet och gemenskap samt förutsättningar att skapa meningsfulla relationer i en inkluderande undervisning.38 Även andra forskare har lyft fram den avgörande betydelsen av känslan av sammanhang för elevers motivation att delta i under- visningen. Detta benämns i den aktuella litteratur kasam39 (känslan av sammanhang). Kasam-begreppet inkluderar tre delar: 36Lundgren M och : Delaktighet i gymnasieskolan? i och : Lärare och lärande i yrkesprogram och introduktionsprogram. 37Skolverket: Varför hoppade du av? En studie om orsakerna till att ungdomar byter studie- inriktning eller hoppar av gymnasiet. 38Andersson H: En bro mellan högstadiet och gymnasieskolans nationella program. Elever med erfarenheter av det individuella programmet berättar. Studies in Educational Sciences Licentiate Dissertation Series 2013:28. 39Begreppet kasam är myntat av Aaron Antonovsky. Se Antonovsky A: Hälsans mysterium. (2009) [1987]. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … I skolsituationen innebär begriplighet att en elev inte ska behöva överrumplas av aktiviteter som han eller hon inte är informerad om och därmed inte förberedd på när eleven kommer till en lektion. Avsaknad av information om lektionsupplägget kan enligt den aktuella forskningen leda till att eleverna känner rädsla för att gå till vissa lektioner. Hanterbarhet handlar om att understödja elevens sociala förmåga att möta de krav som ställs i skolan. En hög grad av hanterbarhet minskar risken att uppleva sig som ett offer. Menings- fullhet är en motivationskomponent som understryker vikten av att vara delaktig i de processer som formar det egna livet och att upp- leva dem som utmaningar värda att investera i.40 5.3.5Den sociala situationen i skolan är betydelsefull för motivationen Det sociala samspelet mellan elever samt mellan elever och lärare kan påverka elevernas studiemotivation. Om eleverna upplever den sociala situationen som negativ kan detta minska motivationen. I en Skolverksundersökning om orsakerna bakom studieavbrott uppgav elever att de inte känt sig hemma i klassen eller att de haft svårt med de sociala kontakterna i skolan. Ambitionsnivån i klassen upplevdes ofta som att den inte överensstämde med den egna. Detta sänkte elevernas motivation och intresse för skol- arbetet.41 I en undersökning om orsakerna bakom studieavbrott genom- förd av 2013 angav många av de 379 ungdomar som ingick i undersökningen att den upplevda förekomsten av kränkningar och mobbning samt bristande pedagogiskt stöd var de främsta anledningarna till att eleverna lämnat skolan.42 40Strand A-S: Skolk ur elevernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokumentstudie. Dissertation series no 43. 41Skolverket: Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011. Deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. 42Ungdomsstyrelsen: 10 orsaker till avhopp. Temagruppen Unga i arbetslivet. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Många gymnasieungdomar upplever att de är stressade. Stress kan påverka studiemotivationen negativt, vilket i förlängningen kan leda till studieavbrott. Negativ stress bland gymnasieelever kan orsakas av många olika faktorer – både sådana som har sin grund i skolarbetet eller studiesituationen och sådana som inte har det. Den psykiska ohälsan bland unga har ökat. Andelen unga mellan som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra har minskat sedan 2010.43 Flickor är också betydligt mer stressade än pojkar. Enligt återkommande attityd- undersökning känner sig allt fler av de äldre eleverna stressade. I gymnasieskolan känner sig sex av tio flickor oftast eller alltid stressade i skolan jämfört med tre av tio pojkar.44 Det är tydligt att känslan av stress i skolan ökar ju äldre eleverna är. På frågan om de känner sig stressade på grund av höga krav på sig själva svarade av eleverna i gymnasieskolan ja. av gymnasieeleverna känner ofta stress på grund av läxor eller prov.45 I en statlig utredning som kartlagt ungdomars stress ges en komplex bild av orsakerna bakom stressen.46 Orsaker som anges är bl.a. gymnasieskolans kursutformning med många korta kurser och lärares bristande samordning mellan ämnen och kurser, vilket kan innebära en mycket ojämn arbetsbelastning för eleverna med läxor, prov och inlämningsuppgifter som kan upplevas sammanfalla. Vissa elever upplever att studietakten i gymnasieskolan är betydligt högre än i och att det ställs höga krav på självständighet i studierna, vilket många varit oförberedda på. Detta fenomen har av beskrivits som ”gymnasiechocken”. Särskilt de elever som upplever att de inte fått tillräckligt stöd i uppger att de skulle ha behövt en mer solid kunskapsbas, stöd i planeringen av studierna och hjälp att få en god studieteknik för att klara tempot i gymnasieskolan. Vissa elever blir stressade av att de upplever att deras 43Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor: Ung , s. 18. 44Skolverket: Attityder till skolan 2015. 45Statistiska centralbyrån: Undersökningarna av barns levnadsförhållanden –2014. 46SOU 2006:77: Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … förkunskaper inte räcker till för gymnasiestudierna, trots att de kanske har höga betyg från grundskolan.47 5.4Frånvaro och sjunkande studieresultat kan vara en varningssignal Frånvaro från undervisningen kan vara en signal om att en elev håller på att distansera sig från skolan och ett tecken på ett annalk- ande studieavbrott. Frånvaro kan i många fall också leda till sjunk- ande studieresultat. 5.4.1Gymnasieelever skyldiga att närvara På olika ställen i skolförfattningarna finns spridda bestämmelser som pekar mot att skolan har ett ansvar för att motverka frånvaro, främja närvaro och för att förhindra studieavbrott. I propositionen inför beslut om skollagen 2010 uttalade regeringen att en elev som har börjat i gymnasieskolan måste delta i undervisningen då det är en förutsättning för att eleven ska kunna nå utbildningsmålen.48 Enligt skollagen ska en elev i gymnasieskolan delta i den verksamhet som anordnas i den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.49 En elev som påbörjat en gymnasieutbildning har alltså en skyldighet att närvara. Om en elev inte kan delta i skolarbetet på grund av sjukdom eller av någon annan orsak ska detta anmälas till rektor. Vidare ska huvud- mannen meddela hemkommunen om en elev som inte fyllt är frånvarande i betydande utsträckning utan giltigt skäl.50 Vad gäller elever ska rektorn även se till att elevens vård- nadshavare underrättas om det inte finns särskilda skäl.51 Ogiltig frånvaro ska också noteras i utdrag ur betygskatalogen för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan.52 47Skolverket: Varför hoppade du av? En studie om orsakerna till att ungdomar byter studie- inriktning eller hoppar av gymnasiet. 2009/10:165. 4915 kap. 16 §, 18 kap. 16 § skollagen. 5015 kap. 15 §, 18 kap. 16 § skollagen. 5115 kap 16 § andra stycket, prop. 2009/10:165 och 18 kap. 16 § andra stycket skollagen. 5215 kap. 27 §, 18 kap. 26 § skollagen och 8 kap. 8 § gymnasieförordningen. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Exempel på vad som är giltiga skäl för frånvaro anges i för- arbetena till skollagen, där det framgår att giltig frånvaro kan vara sjukdom eller beviljad ledighet för enskilda angelägenheter, t.ex. läkarbesök.53 Vidare kan det förebyggande och hälsofrämjade arbetet som bl.a. elevhälsan arbetar med ses som en del i skolans arbete med att främja närvaro och motverka frånvaro. Utöver regleringen i skolförfattningarna har genom att underteckna förbundit sig att särskilt vidta åtgärder för att uppmuntra regelbunden närvaro i skolan och minska antalet studieavbrott.54 5.4.2Bestämmelser om när en elev ska anses ha lämnat utbildningen I gymnasieförordningen finns det bestämmelser om när en elev ska anses ha lämnat sin utbildning. Om eleven inte kommer till den utbildning den har antagits till, och inte heller anmäler giltig orsak att utebli efter terminens start, ska eleven anses ha avslutat utbildningen. Om en elev vill avsluta sin utbildning utan att slutföra den ska eleven anmäla det till rektorn. En elev som inte fyllt ska kunna visa att vårdnadshavaren samtycker till att eleven slutar . Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter har uteblivit från den i följd, utan att detta har berott på sjukdom eller beviljad ledighet, ska eleven anses ha avslutat utbildningen. Om det finns synnerliga skäl får dock rektorn besluta att eleven inte ska anses ha avslutat utbild- ningen. När en elev avbryter sina studier vid en gymnasieskola med annan huvudman än hemkommunen ska huvudmannen meddela avbrottet till hemkommunen.55 53Giltig frånvaro kan också handla om ledighet från skolarbetet för att utföra uppgifter som har samband med gymnasial lärlingsanställning och rektor kan därutöver befria en elev från vissa undervisningspass eller från annat skolarbete. 12 kap. 2 § gymnasieförordningen. 54Artikel 28 FN:s konvention om barnets rättigheter, . 5512 kap. 3–4 a §§ gymnasieförordningen. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … 5.4.3Frånvaro leder till ökad risk att inte nå kunskapsmålen Ett antal studier har beskrivit frånvaro som ett stort problem som kan leda till att gymnasieelever avbryter eller inte når målen för sin utbildning.56 Enligt en rapport från var bl.a. hög frånvaro en av de vanligaste orsakerna till att gymnasieelever inte fick godkända betyg i en kurs eller flera kurser.57 Även uppföljning av gymnasieskolan med fokus på introduktions- programmen 2014 visar att hög frånvaro är en vanlig orsak till att elever inte når behörighet till nationella program.58 5.4.4Svenska elevers frånvaro i ett internationellt perspektiv återkommande mätningar av elevers kunskapsutveckling Pisa59 visar att svenska elever har försämrat sina kunskapsresultat i högre utsträckning än elever i andra . I analys av resultaten i Pisaundersökningen behandlades frågan om betydelsen av hur skolklimatet påverkar närvaron i skolan. Frågan analyserades eftersom skolfrånvaro har negativa konsekvenser för elevers skolresultat. Även om Pisaundersökningen omfattar elever i årskurs 9 och inte elever i gymnasieskolan, bedömer utredningen att resultaten även kan vara intressanta som en utgångspunkt för diskussionen om elevernas frånvaro i gymnasieskolan, inte minst eftersom nästan alla svenska ungdomar börjar en gymnasieutbild- ning direkt efter avslutad grundskola. Av analys framkom att 15-åriga elever i skolsystem inom med god ordning och studiero (disciplinary climate) hade mindre benägenhet att hoppa över lektioner eller skoldagar. Dessutom visar resultaten att de elever som kom väl överens med sina lärare, fick extra hjälp om de behövde det, hade lärare som intresserade sig för elevernas välmående och behandlade dem väl, 56Se t.ex. : Börja om på nytt program i gymnasieskolan. 2012; : Risk för IG. 2010; Skolinspektionen: Varannan i mål. Om gymnasieskolans (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning. 2009; : Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011. Deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. 57Skolverket: Risk för IG. aktuella analyser 2010. 58Skolverket: Introduktionsprogram. 59Pisa – Programme for International Student . Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … hade mindre tendens att komma för sent och hoppa över lektioner eller skoldagar.60 Analysen av de svenska Pisaresultaten 2012 visar att svenska elever i årskurs 9 var mer frånvarande från enskilda lektioner än den genomsnittliga eleven i . När det gällde sen ankomst uppgav av de svenska eleverna att de kommit försent till lektioner eller fler den senaste tvåveckorsperioden, vilket var mest av alla OECD-länder.61 Även klassrumsklimatet var sämre i än i i genomsnitt, vilket bl.a. innebar att det var vanligare att elever störde lektionerna62 eller inte lyssnade på vad läraren sade. visade undersökningen att relationen mellan lärare och elever var något bättre i än OECD-genom- snittet.63 5.4.5Nationell kartläggning av frånvaro och närvaro i gymnasieskolan Eftersom frånvaro kan vara en varningssignal om att en elev håller på att distansera sig från skolan är enskilda skolors och huvudmäns arbete med att följa upp gymnasieelevers frånvaro betydelsefullt för att rätt åtgärder ska kunna sättas in för att förhindra att eleven lämnar skolan eller misslyckats med att nå utbildningens mål. genomförde 2014 en nationell kartläggning av frånvaro och närvaro i gymnasieskolan.64 Kartläggningen byggde på om- fattande enkätstudier och fokuserade främst på huvudmäns och skolors organisering av frånvarouppföljning, deras arbete för att förebygga frånvaro och främja närvaro, liksom huvudmäns och rektorers uppfattning om detta arbete. Nedan följer en samman- fattande redogörelse för några av de iakttagelser som redovisar och som är särskilt relevanta för arbete. 60Detta undersöktes genom att man frågade eleverna om de hade skolkat under de som föregick Pisatestet. 61OECD: in focus 2014/01. 62Undersökningen avsåg matematiklektioner. 63Skolverket: 2012. 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och natur- vetenskap. Sammanfattning av rapport 398. 64Skolverket: Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Arbetet med att följa upp frånvaro och främja närvaro Bara den som studerar i tillräcklig omfattning har rätt till statlig studiehjälp från ().65 Av Skol- verkets nationella kartläggning av frånvaro i gymnasieskolan fram- kom att av de elever som beviljats studiehjälp /13 fick ett beslut om indragen studiehjälp till följd av ogiltig frånvaro, vilket motsvarande 21 878 elever. Fler pojkar () än flickor () fick beslut om indragen studiehjälp. Andelen beslut var störst bland elever 3. Introdukt- ionsprogrammen hade störst andel elever med beslut om indragen studiehjälp. I undersökning framkom att den övervägande delen av rektorerna uppgav att de använde administrativa system för registrering av gymnasieelevers frånvaro och närvaro för att från- varo skulle kunna rapporteras till vårdnadshavarna och CSN.