sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Ångmaskinen upp- fanns och användes för att öppna portarna till ro- merska templen för att visa att prästerskapet stod i direkt kontakt med gudarna.2 Inte för att få upp vatten ur brunnar eller på annat sätt förenkla människors vardag. föll tekniken i glömska. Detsamma kan sägas om papperstillverkning, tryckerikonsten, fram- ställning av krut och kompassen där låg långt före . Så länge det finns intressen (politiska, religiösa eller inom nä- ringslivet) som hindrar nya aktörer – främst entreprenörer – från att utnyttja och tillämpa ny kunskap på nya sätt bromsas utvecklingen. Omvänt kommer en ekonomisk politik som bejakar teknikutveck- ling och internationellt utbyte att skapa goda förutsättningar för ett fortsatt stigande välstånd. Sedan åtminstone den andra industriella revolutionen har detta varit framgångsrecept och förklarar varför vi (tillsammans med ) var den snabbast växande ekono- min (1998). Motorn i denna omvandling av kunskap till samhällsnytta är – då liksom nu – entreprenören, eller ekonomins förändringsagent. 2 Se t .ex. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? I en värld som i ökande utsträckning karaktäriseras av rörlighet blir en av de strategiskt viktigaste uppgifterna för den ekonomiska politiken att skapa globalt starka förutsättningar för att vidareut- veckla drivkrafter för utbildning, entreprenörskap, experiment och risktagande. Flera olika politikområden berörs: närings-, forsk- nings-, utbildnings-, handels- och skattepolitik. Olika särintressen som försöker rucka på konkurrensneutralitet och entreprenöriella möjligheter måste hållas i schack. Vi inleder med en kort genomgång av dels det globala utgångslä- get och vikten av entreprenörskap och innovation för att bemöta de utmaningar världen står inför, dels hur positionerar sig mot den bakgrunden. Därefter tar vi upp hoten mot en fortsatt globalise- ring och hur teknikutvecklingen kan tänkas påverka det framtida en- reprenörskapet och människors kommande försörjningsstruktur. Mot bakgrund av dessa omvärldsförändringar diskuterar vi slutligen de svenska ramverken och presenterar bedömingar och förslag på hur de kan stärkas.3 2.1.1Globala utmaningar kräver entreprenöriella lösningar De globala utmaningarna är större än och sam- manfattas i FN:s 17 globala mål för hållbar utveckling (ekonomiska, sociala och miljö) kopplade till 2030 agendan. För att flertalet av dessa mål ska kunna nås krävs entreprenörskap och innovation.4 Därmed knyter utvecklingsmålen också an till de delar av vårt upp- drag som handlar om entreprenörskapets roll för att möta samhälls- utmaningar. Entreprenöriella osäkra satsningar, men med potentiellt samhällsekonomiskt mycket stora positiva effekter, skapar förut- sättningar för en proaktiv ekonomisk politik. Etablerade strukturer och företag är sällan väl rustade att ta fram radikalt nya lösningar (1997). 3 Som beskrevs i kapitel 1 har bedömningar ett mer generellt och framåtblickande syfte än förslag. 4 Följande mål berörs särskilt: hälsa och välbefinnande (mål 3), god utbildning för all (4), rent vatten och sanitet (6), hållbar energi för alla (7), hållbara städer och samhällen (11), hållbar konsumtion och produktion (12), bekämpa klimatförändringen (13) samt hav och re- surser (14). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Ofta målas dessa globala utmaningar upp som en nästan oåterkal- lelig hotbild – ökade klyftor, försämrade livsmedelstillgång, fortsatt global uppvärmning, etc. Men förändrade förutsättningar och nya utmaningar innebär också gigantiska entreprenörs- och affärsmöjlig- heter, nya behov uppstår som kräver nya lösningar. Ny teknik kom- mer också att bidra till helt nya arbetstillfällen genom nya affärsmo- deller, delningsekonomi och utveckling av nya tjänsteområden.5 De globala utmaningarna sammanfaller med ett flertal globala trender. Viktigast i ett svenskt perspektiv är klimatutmaningen, tek- nikutvecklingen, urbaniseringen och migrationen. Ny teknik, sär- skilt digitaliseringen kombinerad med andra tekniker, ser vi som ett medel för att klara de globala utmaningarna. Men också som en möj- lighet för ett växande svenskt entreprenörskap, delvis inom områden där svenskt näringsliv traditionellt har varit starkt. Vi återkommer till detta i kapitel 4. De svenska utmaningarna kan sammanfattas i hur väl rustat är inför kommande omvärldsförändringar och hur vi ska kunna behålla och utveckla positionen som en stark entreprenörs- och innovationsekonomi. Kan vi ytterligare förbättra förutsättning- arna att få fram långsiktigt konkurrenskraftiga företag med tillväx- tambitioner har också bättre möjligheter att bidra till att delar av de globala utvecklingsmålen nås. I vilken utsträckning det kommer att realiseras beror på hur de svenska ramverken eller institutionella förutsättningarna – lagar, re- gelverk samt normer och attityder – utformas jämfört med omvärl- dens. Det handlar övergripande om ett tydligt entreprenörskapsori- enterat perspektiv med generellt gynnsamma ramvillkor för risktagande och företagsbyggande. De svenska förutsättningarna måste stå i paritet med – helst vara något bättre än – omvärldens. 5 Ett tidigare exempel är bankomaterna (ATM), som resulterade i att antalet kontorsanställda i ökade, till följd av att antalet kontor steg när kostnaderna sjönk (Bessen 2015). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? befinner sig många länder fortfarande i kris eller i en skör uppgångsfas efter den ”stora recessionen”. Tillväxttalen är blyg- samma, återhämtningen svag och arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Den globala handeln utvecklas trögt och produktivitetstill- växten är obefintlig. Det finns dessutom indikatorer som tyder på att tillväxtförutsätt- ningarna i den globala ekonomin försvagats och kommer att förbli på en låg nivå . Tillståndet brukar benämnas ”seku- lär stagnation”, ett begrepp som myntades av (1938) och som plockades upp av i den ekonomiska de- batten (Summers 2013). Sekulär stagnation innebär en långsiktig nerdragning i tillväxttakten som bl a beror på demografiska föränd- ringar, färre individer i arbetsför ålder, fallande investeringar, låg inn- ovationsgrad och i förlängningen en lägre produktivitets- och till- växtutveckling. Prognoserna för världsekonomins utveckling har också reviderats ner , likaså har realräntan fallit . Produktiviteten, som är avgörande för en ökad löneutbetalningsförmåga och en högre konsumtion, förefaller ha stagnerat i ett stort antal länder (2015a, 2016).6 Ekonomiskt-politiskt skulle det enligt Summers innebära att det krävs negativa realräntor och andra oortodoxa pen- ningpolitiska insatser för att hålla uppe sysselsättningen. Det måste kombineras med en betydligt mer expansiv finanspolitik. Mot bak- grund av skakiga offentliga finanser i många länder har en sådan po- litik dock svårt att få gehör. är kostnaderna för en ökad offentlig skuldsättning mycket låg vilket talar för ökade offentliga investeringar i t.ex. infrastruktur (m.fl. 2009). Ett mindre pessimistiskt perspektiv på den globala ekonomins framtida utveckling företräds av bl a (2016). Han tror inte på en långt utdragen sekulär stagnation. Snarare, hävdar , är det efterdyningarna av den globala finansmarknadskrisen som fortfarande gör sig gällande. Räntor trycks ner pga omfattande nya regleringar av finansmarknaderna som gör att pengar styrs mot ”riskfria” statspapper och rädslan för nya finansiella kriser. Detta hämmar kapitalets väg mot mer innovativa och riskfyllda investe- ringar. Enligt Rogoff är det också troligt att mätproblem gör att vin- 6 Diskussionen om IT och produktivitethar pågått , se Solow (1987). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? sterna av ny teknik underskattas. I en övergångsfas kan därför fi- nanspolitiken fylla en viktig roll. Ytterligare skäl som framförts till den svaga utvecklingen är att en rad större länder (, , m.fl.) inte genomfört nödvändiga strukturreformer. Professor (2016) tillhör den skara som åtmins- tone delvis ansluter sig till Summers bild av den ekonomiska utveck- lingen, men från en annan infallsvinkel. Han hävdar att de senaste årtiondens innovationer inte kan hävda sig med dem som kom fram under den andra industriella revolutionen : tele- fonen, förbränningsmotorn, elektricitet, mm. Tillämpning av ge- nomgripande innovationer och ny teknik kräver emellertid att be- fintliga system anpassas, därför uppstår en viss tidsförskjutning innan dessa avspeglas i en högre produktivitetstillväxt (1990). I den amerikanska ekonomin var produktiviten högst mellan 1920– 1970 och mellan 1994–2004 för att därefter stagnera. Följaktligen är det inte omöjligt att de innovationer som sett dagens ljus kommer att få fullt genomslag i produktivitetstalen längre fram (Brynjolfsson and McAfee 2011). 2.1.3Sveriges position – några bakgrundsfakta Svensk ekonomi har klarat sig väl igenom den globala ekonomiska kris som inleddes med . På makronivå kan konstateras att statsfinanserna är under hygglig kontroll, arbetslösheten förhållandevis låg och BNP-tillväxten god.7 Svagheterna står främst att finna i en låg produktivitetstillväxt, ett fortsatt omfattande utanförskap och en oklar beredskap inför kom- mande utmaningar och omvärldsförändringar. Beträffande utvecklingen av mer mikroorienterade variabler - en- treprenörskapet (nyetableringar), innovationer, kunskapsinveste- ringar och attityder – placerar sig i mittfåran när jämförelser görs med andra länder. I figur 2.1 visas att det svenska entreprenör- skapets nivå motsvarar ungefär snittet för ett antal EU-länder. Trots våra välkända ”enhörningar” (nystartade företag som värderas till mer än en miljard US$) så avviker alltså inte det svenska entrepre- nörskapet vad gäller kvantitet från EU-snittet. 7 Förklaringarna går tillbaka till de reformer som skedde på mikro- och makronivå i hägnet av krisen (Braunerhjelm och Henrekson 2013). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? framträdernärdatafrånGEM(GlobalEntrepreneurshipMonitoring) används (figur 2.2). Det svenska entreprenörskapet har varit inne i en positiv trend . Och svenskar startar företag för att man tror sig ha identifierat en affärsmöjlighet och inte för att man ”tvingats” starta företag därför att inga andra möjligheter stod till buds. Figur 2.1 per 1 000 invånare 2014 Källa: databas (inklusive areella näringar). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Figur 2.2 Total entreprenöriell aktivitet i tidigt stadium enligt GEM Andel av befolkningen i åldrarna 18–som antingen är entreprenör i vardande eller äger och leder ett nytt företag Källa: GEM (2015). Anm.: Små EU-länder består av , och ; Stora EU-länder består av , , och ; består av och . De mindre och unga företagen svarar för det största bidraget till sys- selsättningsökningen, vilket också gäller i ett längre perspektiv.8 I fi- gur 2.3 och 2.4 visas att nästan hela nettoökningen i privat sysselsätt- ning härrör från mindre och medelstora företag inom tjänstesektorerna.9 8 Se Braunerhjelm m.fl. (2009). Daunfeldt m.fl. (2011) konstaterar att de snabbast växande företagen i –2008 svarade för av nya jobb. Se också och (2010) för motsvarande resultat i kunskapsintensiva sektorer. 9 Dessa figurer är en uppföljning av motsvarande beskrivning i Globaliseringsrådets kanslirap- port (Braunerhjelm m.fl. 2009) där data går . Det gäller också figur 2.6. Se också (2015a). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Figur 2.3 Förändring av antalet anställda 2007-2014 fördelat på storleksklass 0-19 anställda 20-49 anställda 50-99 anställda Källa: SCB, Företagsdatabasen. Figur 2.4 Förändring antalet anställda inom tillverkningsindustring 2007–2014 fördelat på storleksklass 50-99 anställda 100-249 anställda 250+ anställda Källa: SCB, Företagsdatabasen. De nystartade företagens bidrag till sysselsättning har varit ökande och handlar det om cirka 80 000 nya arbets- tillfällen (figur 2.5). Utvecklingen följer på den trend som dokumen- Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? terats i men som också gäller för de flesta länder inom . Storföretagen växer i första hand på ut- landsmarknaderna (figur 2.6).10 Figur 2.5 Antal sysselsatta i nystartade företag Källa: GEM (2015). 10 I någon mån beror sysselsättningsökningen i de mindre och medelstora företagen på om- organisation av storföretagen: koncentration på kärnverksamheter och outsourcing (Braunerhjelm m.fl. 2009). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Figur 2.6 Antal anställda i och utomlands i svenska internationella koncerner Källa: Tillväxtanalys, Statistikportalen. Vad gäller den svenska innovationskapaciteten är bilden något mer splittrad. Enligt t.ex. Global Innovation Index eller EU:s innova- tionsmätningar ligger i topp och har gjort det ända sedan mätningarna påbörjades. Dessa mätningar bygger emellertid på sam- manvägning av ett antal variabler där FoU-satsningar påverkar resul- tatet kraftigt. Ställs detta input-mått i relation till output-relaterade variabler blir utfallet sämre (högteknologiskt entreprenörskap, kun- skapsintensiv export, etc.). FoU-produktiviteten är enligt och Zabala-Iturriagagotia (2015) svagare än i många andra länder. Också GEM-data tyder på att innovationskraft bland unga och nya företag är ungefär som snittet för andra innovationsdrivna länder.11 FoU-satsningar har varit bland de högsta globalt vilket främst förklaras av storföretagens investeringar. Ställs FoU-investeringarna i relation till BNP har andelen minskat när några storföretag valt att koncentrera delar av sina FoU- satsningar i andra länder. Det indikerar hur känsligt är för storföretagens investerings- och lokaliseringsbeslut.12 11 Se den svenska GEM-undersökningen (Braunerhjelm m.fl. 2016). 12 För en mer detaljerad redovisning av företagens FoU-satsningar se kapitel 5. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Vad gäller kompetensförsörjning mätt som andel högskoleutbil- dade i åldersgruppen 25–visas i Figur 2.7 att hamnar något ovanför OECD-snittet och ungefär som medianlandet (figur 2.7). Återigen kan noteras att inte sticker ut jämfört med andra länder. Det gör vi däremot när högutbildades inkomster jäm- förs med genomsnittsinkomsten: placerar sig sist och långt under OECD-snittet (figur 2.8). Det innebär en riskexponering i en värld där även humankapital kan förväntas att bli allt rörligare . Figur 2.7 Andel högskoleutbildade i åldrarna 25–2014 Källa: Education at a glance (2015). Figur 2.8 Högskoleutbildades inkomster i relation till genomsnittsinkomsten Källa: Education at a glance (2015). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Slutligen kan nämnas att attityderna till entreprenörskap har varit positiva och legat på en relativt hög nivå i , utan att någon tydlig trend har utkristalliserats (GEM 2015). Vad som utmärker är att inget land har en så stor andel av befolk- ningen som säger sig ha identifierat en affärsidé kring vilket det är möjligt att starta och bygga ett företag (figur 2.9). är det relativt få i jämförelse med som anser sig ha kompetensen att driva företag (figur 2.10). I föreligger nästan det omvända för- hållandet mellan dessa två variabler – många anser sig kunna driva fö- retag men idéerna är färre. Rädslan att misslyckas är också betydligt lägre i (GEM 2105). Sammantaget speglar denna paradox – många idéer, svagt självförtroende att starta företag och en relativt låg nivå på entreprenörskapet – med stor sannolikhet att förbättrade svenska ramvillkor skulle kunna bidra till ett ökat svenskt entreprenörskap. Figur 2.9 Upplevda affärsmöjligheter Andel av befolkningen i åldrarna 18–som upplever att det finns goda möjligheter att starta ett företag i området där de bor Källa: GEM (2015). Anm.: Små EU-länder består av , och ; Stora EU-länder består av , , och ; består av och . Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Figur 2.10 Upplevd förmåga Andel av befolkningen i åldrarna 18–som anser sig ha tillräcklig kunskap och förmåga att starta ett företag Anm.: Små EU-länder består av , och ; Stora EU-länder består av , Spa- nien, och ; består av och . Sammanfattningsvis är det svårt att i statistiken belägga att utmärker sig vad gäller entreprenörskap, innovation och kompetens- försörjning.13 Däremot satsar vi mer än de flesta andra länder på FoU och har en mer sammanpressad lönestruktur. Omvärldsutvecklingen fortsätter emellertid i snabb takt, inte minst bland länder i Sydosta- sien och i andra regioner som vi traditionellt inte sett som våra ty- piska konkurrenter. För att hävda sig i den tilltagande konkurrensen kommer fortsatta reformer att krävas. positiva utveckling gör det dock lätt att underskatta kraften i den pågå- ende globala omstruktureringen, det föreligger en risk att föränd- ringsbenägenheten minskar. Vi kommer därför att peka på några områden som vi bedömer vara av central vikt för den framtida utvecklingen, faktorer som i ut- redningens direktiv faller under begrepp som ”omvärldsfaktorer” 13 Detsamma gäller internationalisering av unga företag (GEM 2015). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? och ”ramvillkor”. Vår utgångspunkt är att dessa ramvillkor är avgö- rande för utfallet på de förslag till reformer som kommer i de föl- jande kapitlen. Kan inte de brister i ramverken som redovisas nedan rättas till kan man inte heller förvänta sig kraftfulla effekter av våra reformförslag. 2.2Effekter av globalisering och tekniksprång Bedömning: Den tekniska utvecklingen måste bejakas, his- toriska erfarenheter visar att ny teknik gynnar syssel- sättning, inkomster och välstånd. bör agera offensivt för att bli en spjutspets i den digitala ekonomin. Nya teknik- drivna företag liksom en fördjupad teknikanvändning i befintliga företag ska välkomnas. På motsvarande sätt bör kraftfullt verka för fortsatt frihandel och en fördjupad inre marknad. Tendenser inom EU mot ökad nationalism och protektionism måste stävjas . Globaliseringen tillsammans med ny teknik förändrar såväl distribu- tionsmetoder och produktionsspecialisering som organisation av fö- retag. Anpassningar kan förväntas ske på flera plan: globalt, regionalt och lokalt. Förändringarna i t.ex. efterfrågan på digitaliserade tjäns- ter har både en global och en lokal dimension. Övergripande har globaliseringen haft mycket stora positiva ef- fekter. Det ökade utbytet mellan länder i form av kunskaps- och in- formationsflöden, kapital, arbetskraft, varor och tjänster har genererat betydande välfärdsvinster. Hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom. Drivkraften bakom denna utveck- ling är en kombination av politiska processer – handelsliberalise- ringar och avregleringar – samt teknikutveckling. Tekniska landvin- ningar har minskat transport- och kommunikationskostnaderna . Resultatet är att gamla strukturer stöps om som dessa omstruktureringar öppnar upp för entreprenö- riella möjligheter. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Det bör dock påpekas att protektionism och nationalism för när- varande breder ut sig i rask takt och hotar handels- och faktorflöden Den globala handeln har utvecklats exceptionellt svagt under flera år.14 Detta är oroväckande. De historiska erfarenheterna förskräcker och risken för en återgång till en mer sluten global ekonomi kan inte lättvindigt avfärdas (2008). Effekterna av en globaliseringsprocess har redogjorts för i andra sammanhang.15 Här räcker det med att konstatera att för de nya, unga och mindre företagen växer potentialen på utlandsmarknaderna kraf- tigt som hemmamarknaden krymper pga. ökad internatio- nell konkurrens. Möjligheterna att kunna etableras som en ”born glo- bal” ökar och det ökade informationsflödet öppnar nya möjligheter för innovation.16 Att kunna exploatera dessa möjligheter kräver dock särskild kompetens – varumärkesbyggande, integrering i globala för- ädlingsvärdekedjor, m.m. – och kan motivera ett offentligt åtagande vilket vi återkommer till i kapitel 6. leder globaliseringen till nya samhällsutmaningar, t.ex. en omfattande migration och miljökon- sekvenser. Även dessa kommer att behandlas i senare kapitel. 2.2.2Teknikutvecklingen, arbetskraftsefterfrågan och entreprenörskap Den tekniska utvecklingen och tillgång till Internet och smarta mo- biltelefonder har skapat förutsättningar för en mycket effektivare matchning mellan utbud och efterfrågan. Varor som bara utnyttjas begränsad tid kan ställas till förfogande till fler användare, tjänster kan distribueras på nya sätt. Digitala plattformar och tillgång till stora datamängder (big data) ligger bakom delningsekonomin och en rad nya tjänster. Likaså bidrar digitaliseringen till lägre inträdes- barriärer och billigare marknadsföringskanaler (Facebook, Twitter och Youtube, mfl) för nya företag, som finansiering under- lättas genom peer-to-peer lösningar (Fundedn-by-me, NorthCube, Toborrow) och digitala betalsningslösningar (t.ex. Swish, Klarna). Även transparensen avseende kvalitet ökar via sociala media och olika rankningsystem. 14 Se t.ex. Global Trade Alert (/). 15 Se (Braunerhjelm m.fl. 2009). 16 Omfattningen på svenska born globals förefaller blygsam – mellan 0,7 och – (2012). Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? Som vi noterar tidigare avspeglas detta ännu inte i någon våg av nya företag, däremot nya former för entreprenörskap. Blickar vi framåt pekar såväl ny teknik som den yngre generationens attityder på att nyföretagandet sannolikt kommer att växa. Den internatio- nella diskusssionen har dock valt ett annat fokus: dels om ny teknik kommer att ersätta arbetskraft i en snabbare takt än nya arbetstillfäl- len skapas, dels hur digitaliseringen och utvecklingen av appar och app-baserade företag påverkar konkurrens och prisnivåer på lokala marknader (Uber m.fl.). Vad anbelangar det första spåret kommer, enligt vissa djärva utsa- gor, den nya tekniken leda till att mänsklig arbetskraft kan bli helt överflödig, en s.k. ”singularitet” (Kurzweil 2005, 2015). och (2013)samt Brynjolsson och Mcafee (2014) går inte fullt så långt men förutspår att närmare hälften av arbetskraften ris- kerar att bli ersatt av antingen robotar eller AI.17 Enligt (2016) går vi in i en tredje våg av Internet-baserade produktionssys- tem som kommer att ha en betydligt större inverkan på arbetskrafts- efterfrågan inom t.ex. hälso-, transport-, utbildnings- och energisek- torerna.18 Robotar kommer att kunna sköta operationer och göra kirurger överflödiga, bilar och andra transportmedel prognostiseras bli självkörande och ersätta en betydande del av arbetskraften, medan AI kan användas för mer analytiskt arbete (förmodligen inklusive offentliga utredningar).19 Dessa sektorer är personalintensiva. 3D-tekniken och ”sakernas Internet” (Internet of things) förvänta också minska behovet av arbetskraft i tillverkningsindustrin. Möjligen kommer ovan nämnda farhågor att besannas men vi häv- dar att sannolikheten är låg. är det svårt att se några effekter av ökad automatisering och robotisering eller AI och delningsekonomin på sysselsättning, även om dessa senare fenomen är i ett tidigt skede. I t.ex. är sysselsättningsgraden rekordhög () trots en kontinuerlig implementering av ny teknik. I föll andelen sysselsatta under finansmarknadskrisen och har envist stannat kvar på en låg nivå även om en viss förbättring har skett . uppvisar en arbetslöshet på , 17 För en motsvarande analys på svenska data, se Fölster (2014). 18 Den första vågen ägde rum på 1980 och 1990-talen, medan den andra symboliseras av fram- växten av företag som Google och Facebook. 19 Enligt (2015) kan tjänster inom finans liksom juridik liksom konsulter ersättas av mjukvara. Värld i förändring – hur väl anpassade är de svenska ramvillkoren? motsvarande siffra för är 4,9.