sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — i gym- nasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och studerade i högskolan efter gymnasiestudierna. Som tidigare nämnts finns en oro över att eleverna på det industritekniska programmet är alltför få i relation till arbets- marknadens kompetensbehov. I diskussioner om varför fler inte väljer programmet har idéer om olika möjliga orsaker förts fram, bl.a. att ungdomar har vaga eller negativa föreställningar om arbete inom industrin och att vissa ungdomar som har ett intresse för programmets områden hellre väljer teknikprogrammet eftersom det är högskoleförberedande. Att det har funnits en osäkerhet om huruvida programmet kommer att finnas kvar har också förts fram som en möjlig orsak. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Önskemål om en sammanslagen inriktning om automation Det nationella programrådet har pekat på att el- och energi- programmets inriktning automation har starka innehållsmässiga beröringspunkter med det industritekniska programmets inriktning driftssäkerhet och underhåll, där det finns kurser vilkas innehåll Utbudet av nationella program och … bl.a. avser automation. Vid utredningens samråd med det nationella programrådet för industritekniska programmet har synpunkten framförts att dessa två inriktningar bör slås samman och att den nya inriktningen, benämnd exempelvis ”industrielektriker” bör placeras inom det industritekniska programmet. De motiv som framförts för detta vid samrådet är att inriktningen skulle få en tydligare identitet, att kompetensen är efterfrågad av de arbets- givare som rekryterar från det industritekniska programmet och att dagens inriktning på el- och energiprogrammet hamnar i skym- undan bakom den betydligt större inriktningen elteknik. En för- svårande omständighet för en sådan förändring uppges vara hur man ska behålla kopplingen till de elcertifikat som uppnås inom el- och energiprogrammet. Samma fråga analyserades, som tidigare nämnts, under Skol- verkets arbete med att genomföra reformen 2010, och myndighetens överväganden låg till grund för dagens utbud. Önskemål om en sammanslagen inriktning om träteknik Före Gy11 fanns utbildning inom området snickeri och träteknik inom olika lokala inriktningar inom både det dåvarande industri- programmet och det dåvarande hantverksprogrammet. Även inom Gy11 finns utbildningar som avser snickeri och träteknik i både det industritekniska programmet och hantverksprogrammet. Vissa av dessa bytte dock hemvist mellan de två programmen efter reformen. Branschen är mycket bekymrad över en svag elevtillströmning till gymnasieutbildningarna inom detta område. Vissa arbetslivs- företrädare har framfört önskemål om en sammanslagning av hantverksprogrammets inriktning finsnickeri med delar av det industritekniska programmets inriktning produkt- och maskin- teknik, samt att den nya inriktningen placeras inom det industri- tekniska programmet. Skäl som anförs för en sådan förändring är att det skulle vara gynnsamt för arbetslivets möjligheter att rekrytera tillräckligt med kompetens inom träteknik. De pekar på att branschens efterfrågan främst avser den mer industriellt betonade utbildning som det industritekniska programmet är avsett att ge, och att det är olyckligt att fler skolor och elever väljer Utbudet av nationella program och … finsnickeri inom hantverksprogrammet än en utbildning med trä- profil inom det industritekniska programmet. De menar att materialet trä hamnar i skymundan bakom andra yrkes- utgångar i det industritekniska programmet, och att utbildning som ger kunskaper om träteknik bör ges en tydligare och mer fram- skjuten plats inom programmet. De bedömer vidare att elev- intresset sammantaget skulle stärkas av den föreslagna för- ändringen samt att det skulle bli en delvis annan elevgrupp som sökte till utbildningen.40 Vid utredningens samråd med lärare på gymnasieskolor som har finsnickeriinriktningen inom hantverksprogrammet har dock fram- förts att en sammanslagning skulle kunna innebära en risk för att färre elever söker sig till en sådan utbildning. Enligt detta synsätt är det gynnsamt för kompetensförsörjningen om utbildning om trä finns inom både det industritekniska programmet och hantverks- programmet, eftersom olika elever intresserar sig för olika pro- gram. Dessa lärare pekar bl.a. på att skolor med det industritekniska programmet som organiserar sin utbildning enligt konceptet teknik- college i högre grad söks av elever med stark studiemotivation, medan inriktningen finsnickeri på hantverksprogrammet oftare söks av elever med ett övervägande praktiskt intresse. En samman- slagen inriktning placerad inom det industritekniska programmet skulle därmed riskera att mötas av en snävare målgrupp jämfört med dagens situation. I detta sammanhang bör nämnas att det nationella programrådet för hantverksprogrammet också uttryckt oro över en svag elev- tillströmning till inriktningen finsnickeri och önskar att relationen tydliggörs mellan finsnickeri samt bygg- och anläggningsprogram- mets yrkesutgång träarbetare. 40 Skrivelse till gymnasieutredningen från Trä- och möbelföretagen och GS-facket, dnr Komm 2016/00997. Utbudet av nationella program och … Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Antalet elever 1 på naturbruksprogrammet var 3 300 /12 och har under de fyra följande läsåren varierat mellan ca 2 800 och ca 2 900. Dessa elevers andel av alla elever på yrkes- program (år 1) har ökat från . Inriktningen djur står för det klart största elevantalet, , inriktningarna lantbruk och skog har av eleverna vardera och inriktningen trädgård är mycket liten med enbart av eleverna. Två tredjedelar av programmets elever är kvinnor, och inom den stora djurinriktningen är den stora majoriteten kvinnor. På övriga inriktningar är däremot männen i majoritet, särskilt på inriktningen skog. Jämfört med yrkesprogrammen generellt har relativt många elever som mål att läsa kurser som ger grundläggande högskole- behörighet. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet från programmet /11 (dvs. i gym- nasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och fanns i högskolestudier . Utbudet av nationella program och … Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå har på regeringens uppdrag utrett och föreslagit förändringar i naturbruksprogrammet bedömde att naturbruksprogrammet är otydligt för elever och arbetsgivare och lämnade i sitt del- betänkande två förslag till förändringar i programmets struktur. Det ena förslaget var att inriktningen djur skulle delas upp på två: häst respektive sällskapsdjur. Ett motiv för detta var att de två delarna inom inriktningen är starkt uppdelad i hästskötarutbildning respektive sällskapsdjur. Ett annat motiv var att dessa två typer av utbildning har stora skillnader i kostnader och att en organisering i två skilda inriktningar skulle innebära ett mer rättvist ekonomiskt system, genom att den s.k. riksprislistan då skulle kunna ha olika ersättningsnivåer för de båda inriktningarna. andra förslag var att programmets samtliga inriktningar skulle ges en ökad poängomfattning och programfördjupningsdelen skulle ges en minskad omfattning. Syftet var att utbildningen skulle bli mer lika mellan olika skolor med en sådan förändrad balans mellan inriktningsdelen och programfördjupningsdelen.41 Regeringen gav senare i uppdrag att, med utgångspunkt i delbetänkande, föreslå hur många gymnasiepoäng de nya inriktningarna skulle omfatta samt examensmål för programmet.42 har i sin redovisning av uppdraget föreslagit att naturbruksprogrammet ska ha fem inriktningar med beteck- ningarna djurvård, hästhållning, lantbruk, skogsbruk och träd- gård inriktningen djurvård ska omfatta 500 gymnasiepoäng och att övriga inriktningar ska omfatta 700 gymnasiepoäng programmets examensmål får en ny lydelse.43 En yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Delbetänkande av Yrkes- programsutredningen. 42Uppdraget gavs regleringsbreven för avseende 2015 och 2016. 43Skolverket: Redovisning av uppdrag att med utgångspunkt i delbetänkande av förslag (SOU 2015:29) om nya inriktningar inom naturbruks- Utbudet av nationella program och … kommer att utreda förutsättningarna för en eventuell inriktning mot naturturism Därtill aviserade att myndigheten skulle komplettera redovisningen med en analys av arbetsmarknadens behov inom naturturismsektorn. I detta arbete kommer myndig- heten utreda förutsättningar för ytterligare en inriktning på natur- bruksprogrammet, i samråd med berörda branscher och andra intressenter. I arbetet avser även att beakta hur en eventuell sådan inriktning avgränsas mot andra yrkesprogram i gymnasieskolan.44 Inriktningen trädgård är mycket liten Som framgått är inriktningen trädgård mycket liten, med enbart av programmets elever. finns, enligt branschen, ett stort kompetensförsörjningsbehov inom området. Enligt flera bedömare tycks dock utbildning inom trädgårdsområdet ofta upp- fattas som mer intressant av vuxna än av ungdomar i gymnasie- ålder. Denna bild av läget har föranlett diskussioner om huruvida inriktningen trädgård inom naturbruksprogrammet bör avvecklas. Frågan har bl.a. diskuterats inom det nationella programrådet för naturbruksprogrammet, och har anordnat en hearing om trädgårdsinriktningen. Frågan diskuterades också inom ramen för arbete och har diskuterats även i våra samråd. Efter förda diskussioner har det i det nationella programrådet samstämmigt framförts att inriktningen bör finnas kvar. Motivet är bl.a. att man vill avvakta regeringens beslut om förslag om branschskolor, och ser att denna inriktning eventuellt skulle vara lämplig att erbjuda i form av branschskola. programmet föreslå hur många gymnasiepoäng som de nya inriktningarna ska omfatta och examensmål för programmet. Utbudet av nationella program och … Det finns olika önskemål om vilka särskilda behörigheter till högskoleutbildning som bör ingå i naturbruksprogrammet Det finns olika önskemål i fråga om vilken omfattning av naturvetenskapliga kurser av högskoleförberedande karaktär som bör vara möjliga att läsa inom programmets ordinarie omfattning om 2 500 gymnasiepoäng. En del av de elever som går på naturbruksprogrammet är intresserade av att studera vidare på högskoleutbildningar mot yrken som exempelvis djursjukskötare, landskapsingenjör, agronom, hortonom, jägmästare, veterinär och civilingenjör. Dessa utbildningar kräver i varierande omfattning särskild behörighet i form av naturvetenskapliga kurser från gymnasieskolan. Berörda lärosäten och branscher ser mycket positivt på att elever som gått naturbruksprogrammet går sådana högskoleutbildningar, vid sidan av de elever som t.ex. har gått naturvetenskapsprogrammet. På vissa naturbruksskolor finns också en tradition av att erbjuda en relativt stor omfattning av kurser av högskoleförberedande karaktär inom naturbruksprogrammet. Vad gäller högskoleutbildningar som kräver relativt få natur- vetenskapliga kurser för särskild behörighet är frågan okomplic- erad. Dessa kan rymmas inom naturbruksprogrammets ordinarie omfattning utan att eleverna behöver gå miste om yrkeskurser som bär programmets karaktär. När det gäller högskoleutbildningar där de särskilda behörighetskraven omfattar en större mängd natur- vetenskapliga kurser av högskoleförberedande karaktär uppstår däremot konkurrens om utrymmet inom programmet och en diskussion om var gränsen bör gå mellan karaktärsämneskurser och andra kurser. påtalade 2012 i en skrivelse till regeringen att myndigheten hade uppmärksammats på att ett stort antal natur- bruksskolor erbjuder ett s.k. naturvetenskapligt spår på natur- bruksprogrammet, och bedömde att en alltför stor omfattning av sådana kurser äventyrar elevernas yrkeskompetens. anser, med stöd av det nationella programrådet, att programmets fokus bör ligga på yrkesutbildning.45 En liknande 45 : Naturvetenskapliga kurser på naturbruksprogrammet. skrev bl.a. följande: ”En omfattning av naturvetenskapliga kurser på upp mot 700 poäng, som ett antal naturbruksskolor erbjuder inom programfördjupningen, äventyrar Utbudet av nationella program och … bedömning låg bakom förslag om att öka inriktningsdelens omfattning inom programmet. Genom en starkare nationell styrning skulle programmet bli mer likriktat än och få en tydligare yrkesinriktad prägel, menade programsutredningen.46 17.2.10 Restaurang- och livsmedelsprogrammet Kort bakgrund om programmet och elevgruppen På restaurang- och livsmedelsprogrammet har antalet elever 1 minskat från ca 2 900 till ca 1 800 mellan läsåren 2011/12 och 2015/16. Programmets andel av alla yrkesprograms elever har minskat från . Den stora majoriteten av programmets elever, , går på inriktningen kök och servering. Inriktningen bageri och konditori samlar av eleverna och den tredje inriktningen, färsk- varor, delikatesser och catering, hör till gymnasieskolans minsta inriktningar av programmets elever. Programmet har en relativt jämn könsfördelning. På programmet som helhet är kvinnor. Den stora inriktningen kök och enligt bedömning elevernas yrkeskompetens och möjlighet att uppnå kraven för examensmålen.” 46 SOU 2015:29. En yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Delbetänkande av Yrkes- programsutredningen. Utbudet av nationella program och … servering har en ganska jämn könsfördelning medan andelen kvinnor överväger på de andra två inriktningarna. Eftersom hotell- och turismprogrammet är nytt är det svårt att dra slutsatser om etablering utifrån de ungdomar som var elever i gymnasieskolan före Gy11. Vissa jämförelser kan dock göras med det tidigare hotell- och restaurangprogrammet och det tidigare livsmedelsprogrammet. Bland de ungdomar som fick slut- betyg med grundläggande högskolebehörighet på dessa program 2010/11 hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden . Andelarna som hade gått till högskolestudier var . Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Inriktningen färskvaror, delikatess och catering är mycket liten Inriktningen färskvaror, delikatess och catering är en av yrkes- programmens allra minsta inriktningar, med enbart 35 registrerade elever 3 /16. Enligt arbetslivsföreträdare är det vanligare att motsvarande kurser väljs av elever inom vuxen- utbildningen. Personer som gått denna utbildning inom vuxen- utbildningen eller gymnasieskolan arbetar ofta inom detaljhandeln. Enligt utredningens samråd med det nationella programrådet och andra arbetslivsföreträdare har frågan om inriktningen bör av- vecklas diskuterats, och inga argument för att den bör finnas kvar som inriktning har framkommit. Däremot har det påpekats att det är viktigt att kurserna finns inom gymnasieskolan så att de är möjliga att välja inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 17.2.11 VVS- och fastighetsprogrammet Kort bakgrund om programmet och elevgruppen VVS- och fastighetsprogrammet skapades som ett nytt program i och med Gy11. Innehållsmässigt överlappar programmet delvis det tidigare energiprogrammet som innehöll utbildning för VVS- branschen samt utbildning inom yrkesområdena sjöfart och energi- teknik. Utbudet av nationella program och … VVS- och fastighetsprogrammet är det minsta yrkespro- grammet, och antalet elever 1 har minskat från ca 1 500 till ca 1 100 mellan läsåren 2011/12 och 2015/16. Programmets andel av alla yrkesprogram varierade mellan och var /16. Elevantalet är mycket ojämnt fördelat mellan fyra olika in- riktningar. VVS-inriktningen är dominerande, av eleverna, medan de övriga inriktningarna är mycket små, särskilt inriktningen ventilationsteknik som står för enbart knappt 2 pro- cent av programmets elever. Nästan samtliga elever på programmet, , är män. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Ett problem som har framhållits vid utredningens dialog med det nationella programrådet är att inriktningarna är så olika stora. Företrädare för såväl VVS-branschen som övriga tre branscher ser det som önskvärt om en mindre andel av programmets elever valde VVS-inriktningen och större andelar valde övriga inriktningar. Företrädare för arbetslivet anser dock att dessa fyra inriktningar är logiska för programmet och att de bör finnas kvar i det nationella utbudet, mot bakgrund av att branscherna bedömer dels att det finns kompetensbehov för alla inriktningar, dels att det nya programmet behöver fortsatt tid att etablera sig. Utbudet av nationella program och … Önskemål om att koncentrera ventilationskurser till VVS- och fastighetsprogrammet Vid Gy11 skapades inriktningen ventilationsteknik inom VVS- och fastighetsprogrammet. Någon motsvarande utbildning hade inte funnits tidigare inom gymnasieskolan. Motivet till införandet var att den tekniska utvecklingen inom yrkesområdet hade utvecklats så kraftigt att det med tiden uppstått ett ökande behov av gym- nasial utbildning inom kunskapsområdet. tillskapades inom bygg- och anläggningsprogrammets inriktning plåtslageri ett nationellt exempel på programfördjupningspaket (yrkesutgång) som kallas ventilationsplåtslagare, vars innehåll delvis överlappar ventilationsteknikinriktningen inom VVS- och fastighetsprogram- met. Företrädare för ventilationsbranschen ser det som problem- atiskt att kunskapsområdet placerades inom två program och före- språkar att programfördjupningspaketet (yrkesutgången) inom bygg- och anläggningsprogrammet avvecklas och att inne- hållet samordnas med VVS- och fastighetsprogrammets inriktning. Vid utredningens samråd med det nationella programrådet har framförts att förslaget har diskuterats med programrådet för bygg- och anläggningsprogrammet och att det i stort råder enighet i frågan. och de nationella programråden för de berörda programmen arbetar med denna fråga. Inom VVS-branschen diskuteras alternativ till efterföljande lärlingstid Vad gäller VVS-inriktningen pågår vissa diskussioner inom branschen om att stärka utbildningens innehåll, i syfte att erbjuda ett alternativ till det traditionella kravet på en tvåårig lärlings- anställning efter gymnasieutbildningen. Enligt utredningens dialog med branschföreträdare befinner sig dessa diskussioner i ett tidigt skede och det finns ännu inte en tydlig och utarbetad bransch- gemensam bild av vilket tillkommande utbildningsinnehåll som avses eller hur det kan integreras med befintligt innehåll. Utbudet av nationella program och … 17.2.12 Vård- och omsorgsprogrammet Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Vård- och omsorgsprogrammet har inga inriktningar. Antalet elever 1 på vård- och omsorgsprogrammet har varierat mellan ca 3 100 och ca 3 300 /12 till 2015/16. Programmets andel av alla elever på yrkesprogram har ökat från . Den stora majoriteten av eleverna, , är kvinnor. Vård- och omsorgsprogrammet har dessutom högst andel elever med utländsk bakgrund av alla nationella program. Denna andel har ökat från . En stor andel av eleverna av de elever som genomgått pro- grammet är, enligt en enkätundersökning, nöjda med kvaliteten på utbildningen i skolan. En mycket stor andel (av dem som arbetar) ansåg därtill att arbetet till stor del stämde överens med utbildningen.47 Vård- och omsorgsprogrammet har vidare en stark koppling till högskolestudier jämfört med andra yrkesprogram. Programmet ligger högst bland yrkesprogrammen vad gäller andel av eleverna som har grundläggande högskolebehörighet och det är relativt vanligt att eleverna går vidare till högskolestudier. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet från det tidigare omvårdnadsprogrammet /11 (dvs. i gymnasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och fanns i högskolestudier . Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Det finns önskemål om att införa en undersköterskeexamen för elever på vård- och omsorgsprogrammet. Idén bygger på en önskan att öka intresset för utbildningen. Titeln undersköterska är vanlig inom sjukvården men inte inom yrken vars målgrupp är personer 47 : Yrkesprogrammen i backspegeln. Utbudet av nationella program och … Detta har gjort vissa intressenter tvek- samma till att införa en undersköterskeexamen. Vid utredningens samråd med det nationella programrådet har dock framförts att en examen med denna benämning inte skulle innebära någon nackdel för dem som efter utbildningen söker sig till ett arbete inom funktionshindersområdet. Synpunkter som är i stort samstämmiga har framförts om att det vore önskvärt att en examen från programmet benämns på det sättet, trots att vissa yrkesområden som programmet utbildar mot inte använder titel undersköterska i sina anställningar. I utredningen vård föreslås att får i uppdrag att fastställa nationella kompetenskrav för bl.a. undersköterskor. Där konstateras att yrkesutbildningarna till undersköterska varierar kraftigt i utformning mellan olika utbildningsgivare, vilket försvårar en effektiv kompetensförsörjning. Syftet med förslaget om nationella kompetenskrav är att underlätta för kommunernas och landstingens kompetensförsörjning genom en ökad standardisering och sam- ordning av utbildningarna. Branschen önskar en ökad programgemensam del Inom branschen förs diskussioner om att minska omfattningen av programfördjupningen till förmån för den pro- gramgemensamma delen. Motivet för att öka omfattningen av de programgemensamma delarna är att många branschföreträdare betonar vikten av en bred gemensam basutbildning. Detta var anledningen till att programmet, till skillnad från övriga yrkes- program, vid införandet av Gy11, utformades utan inriktningar och med en stor programgemensam del. De nu aktuella önskemålen om förändring är ytterligare ett steg i riktning mot ökad enhetlighet inom utbildningen. 48 SOU 2016:2. Utbudet av nationella program och … Särskild behörighet till högskolestudier Eftersom en relativt stor del av eleverna från vård- och omsorgs- programmet är intresserade av att studera vidare till exempelvis sjuksköterska är frågan om möjligheterna till särskild behörighet betydelsefull. Det har funnits tankar om att inrätta en särskild högskole- inriktning på programmet.49 Att inrätta olika inriktningar skulle dock kunna leda till stora obalanser mellan olika inriktningar, vilket vore till nackdel för vissa yrkesområden. Mot bakgrund av dessa resonemang finns en samstämmig syn om att programmet bör förbli utan separata inriktningar. Det finns i praktiken stora möjligheter för eleverna att uppnå såväl grundläggande som särskild högskolebehörighet på pro- grammet . För behörighet till sjuksköterskeutbildning krävs, vid sidan av grundläggande behörighet, kursen matematik 2. Vid utredningens intervjuer med företrädare för har framkommit att myndighetens erfarenhet är att de allra flesta elever som önskar läsa denna kurs ges möjlighet till det. Något som ses som ett större hinder för övergång till högskole- studier för eleverna från vård- och omsorgsprogrammet är att de ofta konkurrerar om de populära platserna på sjuksköterske- utbildningen med elever från högskoleförberedande program, och att de senare har större möjligheter att öka sina chanser med hjälp av s.k. meritpoäng. Meritpoäng ges för fördjupande kurser i matematik och språk, och de infördes i syfte att fler elever skulle välja dessa ämnen. Kurser i dessa ämnen erbjuds dock vanligtvis inte elever på vård- och omsorgsprogrammet. 17.3Högskoleförberedande program – beskrivning av de enskilda programmen samt synpunkter från intressenter inom skola, högskola och arbetsliv I detta avsnitt ges sammanfattande beskrivningar av vart och ett av de sex högskoleförberedande programmen och deras inriktningar. Här beskrivs kortfattat deras storlek, elevgruppens samman- 49 : Redovisning av uppdrag att föreslå förändringar inom vård- och omsorgs- programmet. Utbudet av nationella program och … sättning samt yrkes- och högskolekoppling m.m.50 Därtill redovisas önskemål och förslag som har framförts av olika aktörer inom gymnasieskola och högskola samt av branschföreträdare som är intressenter i frågor om de högskoleförberedande programmen och deras inriktningar.