sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Elevminskningen 1 uppgick till . beräknar dock att elevkullarna kommer att bli större . Antalet elever i gymnasieskolan beräknas öka från ca 320 000 /16 till 365 000 elever /24.16 13Skolverket: Nyanlända – aktuell statistik , pm . 14Therese : Nyanlända i gymnasieskolan. diarium, dnr U2015:01/2015/8. 15Uppgift från SKL i e-postmeddelande 161005. 2016/17:1, utgiftsområde 16 samt uppgift från i e-postmeddelande 160923. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan 4.2.2Utvecklingen av fördelningen av elever på programmen Av samtliga elever i gymnasieskolan gick på ett högskoleförberedande program, på ett yrkesprogram och på ett introduktions- program.17 utgår i sina analyser från förändringar i hur gym- nasieskolans elever i årskurs 1 är fördelade mellan programmen. Orsaken till detta är att det är elevförändringar 1 som visar utvecklingen över tid.18 Tabell 4.5 nedan visar hur andelen av samtliga gymnasieelever 1 varit fördelad på de olika programmen mellan läsåren 2011/12 och 2015/16. 17Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. Måttet ”nybörjare i gymnasieskolan” används också . Av andelen nybörjade i gymnasieskolan gick drygt 57procent på ett högskoleförberedande program, på ett yrkesprogram och på ett introduktionsprogram. 18Elever 1 inkluderar både gymnasienybörjare och elever som varit registrerade i gym- nasieskolan tidigare. Uppgiften om antalet elever 1 bygger på skolornas rapportering den 15oktober respektive läsår. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Av tabell 4.5 framgår att av eleverna 1 /16 gick på ett yrkesprogram, att gick på ett högskole- Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan förberedande program19 och att gick på ett introduk- tionsprogram. I jämförelse med fördelningen av elever år 1 /12 innebar detta en elevminskning på yrkesprogrammen och en ökning på de högskoleförberedande programmen. Introduktionsprogrammen hade ökat . Den stora ökningen på språkintroduk- tion innebär att en större andel av eleverna 1 går på introduk- tionsprogrammen. Om man inte räknar in språkintroduktion har eleverna på introduktionsprogram endast ökat med 0,5 procent- enheter /12. /16 går ungefär var tionde elev 1 på språkintroduktion, vilket innebär att det går något fler elever på språkintroduktion än på ekonomiprogram- met – det tredje största av gymnasieskolans nationella program. Utöver de stora förändringarna – som att fler elever går på språk- introduktion, ekonomiprogrammet och även i viss mån på teknik- programmet samt att färre går på det estetiska programmet, på bygg- och anläggningsprogrammet och på hantverksprogrammet – har elevernas fördelning mellan programmen varit relativt stabil . Även om det skett vissa förskjutningar är det alltjämt samma program som har de flesta eleverna. menar att man mot denna bakgrund kan anta att fördelningen av elever perioden –2015 motsvarar den fördelning av elever som kan förväntas också . Eventuella förändringar kan framför allt komma att påverkas av de många nyanlända elever som börjar i gymnasieskolan och kan därmed för- väntas bestå i en ökad andel elever på introduktionsprogrammen.20 4.2.3Gymnasieelevernas kön och bakgrund var av samtliga elever i gymnasie- skolan flickor och var pojkar.21 1 var av eleverna flickor och pojkar. 19Skolverket redovisar International Baccalaurate (IB) som ett av de högskoleförberedande programmen. Utredningen konstaterar emellertid att IB inte är en del av gymnasieskolan. 20Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 21Uppgifterna avser både elever som var under och , dvs. både flickor och unga kvinnor samt pojkar och unga män. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Könsfördelningen skiljer sig på ett betydande sätt mellan programtyperna. Av eleverna 1 på yrkesprogrammen var flickor och pojkar. På de högskole- förberedande programmen var i stället flickorna i majoritet medan andelen pojkar uppgick till . Störst skillnad i könsfördelningen var det på introduktionsprogrammen där av eleverna var flickor och var pojkar. Könsfördelningen mellan enskilda program inom respektive programtyp varierade också på ett betydande sätt. Av tabell 4.6 nedan framgår antalet elever år 1 per program samt fördelningen mellan flickor och pojkar. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Antal elever årskurs 1 Av tabell 4.6. ovan kan man bl.a. utläsa att pojkarna på flera av yrkesprogrammen år 1 var i kraftig majoritet. På VVS- och fastig- hetsprogrammet respektive på el- och energiprogrammet var flickor, på bygg- och anläggningsprogrammet var flickor och på fordon- och transportprogrammet var flickor. På de högskoleförberedande programmen hade teknikprogrammet den mest ojämna könsfördelningen, där av eleverna på programmet år 1 var flickor. Näst mest ojämn könsfördelning hade humanistiska programmet där var pojkar. På gymnasie- skolans största program, det samhällsvetenskapliga programmet, var pojkar och flickor. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Bland introduktionsprogrammen hade språkintroduktionen den mest ojämna könsfördelningen med flickor och pojkar. Statistiken avser förhållandena . Detta innebär att den stora grupp nyanlända i gymnasieåldern som anlänt till inte återspeglas i denna statistik. Eftersom en stor majoritet av de ungdomar i gymnasie- åldern som invandrat till är pojkar och unga män kan mansdominansen på språkintroduktion förväntas accentueras ytterligare . Trots informations- och utvecklingsinsatser för att påverka elevernas val till gymnasieskolan är olika grupper av ungdomar – flickor och pojkar, samt ungdomar med olika bakgrund – representerade på utbildningar enligt mönster som i huvudsak är stabila . Detta beror sannolikt på förhållanden utanför gymnasieskolan och speglar situationen på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Sådana förhållanden kan exempelvis vara samhälleliga signaler om var framtidsjobben finns, lönestrukturer, etablerade föreställningar om status och attraktivitet i olika utbild- ningar och yrken, påverkan från kamrater och föräldrar, traditioner inom olika samhällsskikt och i olika delar av landet samt den etablerade stereotypa uppdelning efter kön som råder på delar av arbetsmarknaden.22 Vad gäller könsfördelningen på introduktionsprogrammen är situationen delvis betingad av andra faktorer än vad som gäller för de nationella programmen. Att en majoritet av dem som invandrat och som är i gymnasieåldern är pojkar och unga män påverkar t.ex. könssammansättningen på språkintroduktion och andra introduktionsprogram. 22 : Uppföljning av gymnasieskolan. Regeringsuppdrag – uppföljning och analys av gymnasieskolan. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan 4.2.4Stor ökning av elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan Andelen elever med utländsk bakgrund23 har sedan starten av Gy11 ökat för gymnasieskolan totalt sett – från //16. En stor andel av de elever i gymnasieskolan som har utländsk bakgrund är själva födda i men har utlandsfödda föräldrar. Huvuddelen av ökningen av elever med utländsk bakgrund utgörs emellertid av nyanlända elever i gymnasieåldern. Eftersom dessa ungdomar inte är behöriga till de nationella programmen börjar de ofta på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Utvecklingen har accelererat /16 då andelen utlands- födda elever på introduktionsprogrammen ökade kraftigt. Figur 4.1 nedan visar utvecklingen av andelen elever med utländsk bakgrund per programtyp /12. 23 Som elever med utländsk bakgrund räknas elever som antingen är födda utomlands eller som är födda i med två utlandsfödda föräldrar. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Av figur 4.1 ovan framgår att andelen elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan har ökat på såväl yrkesprogram (YP) och hög- skoleförberedande program (HFP) som på introduktionsprogram (IM) /12. Ökningen på de nationella programmen uppgick fram till /för yrkes- programmen och för de högskoleförberedande programmen. På introduktionsprogrammen har andelen elever med utländsk bakgrund ökat – från till . En betydande majoritet av de elever som går på introduktionsprogrammen har alltså nu utländsk bakgrund. Orsaken till den stora ökningen på introduktionsprogrammen, i första hand på språkintroduktion, är det stora antal ungdomar som invandrat till de senaste åren.24 Koncentrationen av nyanlända barn och ungdomar i de olika åldersgrupperna varierar mellan landets kommuner. 24 : Uppföljning av gymnasieskolan. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan visar koncentrationen av nyanlända ungdomar i åldersgruppen 16– per kommun som finns registrerade i system och vilken andel av kommunens ungdomar i åldersgruppen de utgör totalt sett.25 25 (MiV) har ansvar för de asylsökande fram till dess att de fått ett uppe- hållstillstånd och blivit kommunmottagna. Det finns inte någon begränsning för hur länge en person kan vara inskriven i MiVs mottagningssystem. Personer som har fått ett uppe- hållstillstånd och blivit kommunplacerade tas ut ur mottagningssystemet. definition av ”nyanländ” är alltså inte synonym med definitionen av ”nyanländ elev” i skol- lagen. Se vidare kapitel 9 Rätten till utbildning i gymnasieskolan. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Av kartan ovan framgår bl.a. att det i storstadskommunerna finns en mindre andel nyanlända i relation till antalet folkbokförda i motsvarande ålder än i många till befolkningen mindre kommuner. är den kommun som har flest nyanlända ungdomar i åldersgruppen 16–i relation till antalet folkbokförda i mot- svarande ålder; av kommunens 16–18-åringar utgörs av nyanlända. Motsvarande andel i och är . I ytterligare 8 kommuner utgör andelen nyanlända i den aktuella åldersgruppen av kom- muninvånarna i den aktuella åldersgruppen totalt sett.26 4.3Genomströmning och betygsresultat i gymnasieskolan De flesta elever påbörjar studier i gymnasieskolan. En stor andel når emellertid inte målen för utbildningen. 4.3.1Andel som får gymnasieexamen Utbildningen på gymnasieskolans 18 nationella program syftar till att eleven ska nå målen för en gymnasieexamen. Möjligheten för elever på nationella program att ta en gymnasieexamen infördes som en del av gymnasiereformen 2011. Det finns två typer av gymnasieexamen: yrkesexamen och högskoleförberedande examen. För att få en gymnasieexamen krävs att eleven läst 2 500 poäng och är godkänd i vissa kurser och i det s.k. gymnasiearbetet. De elever som är betygssatta i kurser om 2 500 poäng men som inte fått godkända betyg i tillräckligt många kurser kan få ett studiebevis. Den förväntade studietiden för en elev för att fullfölja sina gymnasiestudier är . har tre elevkullar haft på sig att fullfölja sina studier i den reformerade gymnasieskolan Gy11. Den första elevkull som började gick således ut , den andra gick ut och den tredje gick ut . För den tredje elevkullen finns dock för detta betänkandes publicering ingen tillgänglig resultatstatistik. 26 : Nyanlända – aktuell statistik , pm . Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Av samtliga ungdomar som började gymnasieskolan antingen på ett nationellt program eller på ett introduk- tionsprogram, nådde en gymnasieexamen, . Motsvarande andel för elever som började gymnasieskolan året därpå (2012) var . Genomströmningen av elever som fick examen hade därmed ökat med nästan 2 pro- centenheter.27 En del elever behöver på sig för att få en examen. Orsaken till att en elev behöver ett fjärde studieår eller mer kan t.ex. vara bristande förkunskaper, studiesvårigheter, byte av studie- väg (programbyte) eller utlandsvistelse.28 Av den första årskullen i Gy11 hade av eleverna fått examen . Detta innebar alltså att av eleverna fick examen jämfört med efter tre år.29 Genom införandet av gymnasieexamen i den reformerade gym- nasieskolan Gy11 har kraven på eleverna skärpts. Det är därför svårt att göra jämförelser mellan elevgenomströmningen före och efter reformen.30 Man kan emellertid konstatera att det för elev- kullarna i Gy11, i likhet med tidigare elevkullar, är omkring 27Skolverket bedömer att en tänkbar förklaring till att andelen elever som får examen har ökat är att en större andel elever blivit godkända i kursen matematik 1, som läses av samtliga elever på gymnasieskolans nationella program. : Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2014/2015, pm . 28Elever som blivit antagna till en utbildning i gymnasieskolan har enligt 16 kap. 40 § skol- lagen rätt att få fullfölja sina studier efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier utomlands. De elever som studerar utomlands kommer att i statistiken redovisas som att det tagit dem att ta examen eftersom eleverna som regel inte får tillgodoräkna sig till- fälliga utlandsstudier. Denna grupp har alltså genomgått gymnasieutbildningen med för- väntad studietakt men med uppehåll. bedömer emellertid att utbytes- studenternas påverkan på genomströmningsstatistiken är förhållandevis begränsad. 29 Om man även beaktar elever som började gymnasieskolan och som fått studiebevis uppgick andelen till . Av nybörjarna i gymnasieskolan som alltså studerade inom ramen för den tidigare gymnasieskolan (Lpf94) fick slutbetyg (för vilket kriterierna alltså var annorlunda i förhållande till vad som gäller för gymnasieexamen). 30 har i vissa redovisningar valt att slå ihop andelen elever som nått målen för gymnasieexamen med andelen elever som fått studiebevis för att kunna göra ungefärliga jämförelser av elevgenomströmningen i gymnasieskolan . En sådan jämförelse visar att genomströmningen för den första och andra kullen ungdomar i Gy11 som slutfört gymnasieskolan inom loppet av med examen eller studiebevis om 2 500 betygsatta poäng, , är något högre jämfört med eleverna som slutförde studier i den tidigare gymnasieskolan (68–). Om man väljer att jämföra andelen som fått examen inom loppet av i Gy11, , med elever som fick slutbetyg i det gamla systemet, är genomströmningen dock 3–lägre i Gy11 beroende på vilket år man väljer att jämföra med. Det var alltså en högre andel elever som nådde slutbetyg i gamla systemet jämfört med andelen som nått examen i reformerade gymnasieskolan. Uppgifter från i e-postmeddelande 161003. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan av eleverna som inte slutför gymnasieskolan med en examen eller ett studiebevis (tidigare slutbetyg) inom tre eller fyra år.31 Som framgår av kapitel 20 har vissa elever på introduktions- programmen ibland andra mål för sin utbildning än att bli behörig till ett nationellt program och ta en gymnasieexamen. Syftet med utbildningen är i stället att förbereda sig för arbetsmarknaden eller för annan fortsatt utbildning. Dessa elever kan därmed ha nått målet för sin utbildning men ingår i statistiken över dem som inte fullföljt sina studier, trots att syftet med utbildningen varit ett annat än att få en gymnasieexamen. Andra elever som anländer till i gymnasieåldern kan ha upphört att tillhöra gymnasie- skolans målgrupp när de är klara med sin utbildning på introduk- tionsprogrammet och blivit behöriga till ett nationellt program. Många av dessa elever fortsätter sina studier inom ramen för vuxenutbildningen. Det allmänt använda genomströmningsmåttet ”examen ” utgår dock ifrån att alla elever påbörjar sin tid i gymnasieskolan på ett nationellt program. Efter- som många elever kan påbörja utbildningar på introduktions- program med olika målsättningar är genomströmningsmåttet delvis trubbigt för att mäta elevers måluppfyllelse. 4.3.2Genomströmningen varierar mellan program och programtyp och mellan olika elevgrupper Variation i genomströmning mellan programtyper I redovisningen av genomströmningen i gymnasieskolan ingår både de elever som påbörjat sina studier på ett nationellt program direkt och de som inte från början varit behöriga till ett nationellt program utan i stället inlett sina gymnasiestudier på ett introduk- tionsprogram. Av samtliga elever som påbörjade gymnasieskolan 2012 fick alltså en gymnasieexamen . 31 Detta inkluderade elever som var betygssatta i kurser om 2 500 poäng, dvs. en fullständig gymnasieutbildning. Elever som läst reducerat program ingick i beräkningen. Likheten gällande genomströmning mellan en elev som fått examen eller studiebevis (Gy11) och en elev med slutbetyg (Lpf94) ligger i de 2 500 poängen. 2 500 poäng markerar i båda systemen att eleven blivit betygssatt i kurser som motsvarar en fullständig gymnasieutbildning. För att få ett studiebevis krävs emellertid inte att eleven fått ett godkänt betyg. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan de elever som var behöriga till ett nationellt program och började gymnasieskolan 2012 utan att först ha gått på ett introduktions- program tog examen . Genomströmning är högre på de högskoleförberedande programmen än på yrkes- programmen. Andelen elever som började i gymnasieskolan 2012 och som fick examen från ett högskoleförberedande program uppgick till . Motsvarande andel för dem som gick ett yrkesprogram var . För elever som påbörjat sina gym- nasiestudier på ett introduktionsprogram fick examen . Detta innebär sammanfattningsvis att andelen elever totalt sett som tar examen blir betydligt lägre när eleverna som börjar sin studietid i gymnasieskolan på ett introduktionsprogram tas med i beräkningen än om enbart elever som börjar direkt på ett nationellt program räknas in. Unga kvinnor har högre genomströmning än unga män Sammantaget får unga kvinnor i högre utsträckning gymnasie- examen jämfört med unga män (tabell 4.7).32 32 Siffrorna för kvinnor respektive män gäller för elever som var nybörjare i gymnasieskolan 2012 och tog examen dvs. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan På de högskoleförberedande programmen är skillnaden störst. Där får av kvinnorna examen jämfört av männen. Det finns inget enskilt högskole- förberedande program där inte kvinnorna i högre utsträckning än männen klarat att få en examen . På yrkesprogrammen är skillnaderna mellan andelen kvinnor och män som klarat att ta examen inte lika tydliga. Trots att av kvinnorna som gick yrkesprogram fick examen jämfört av männen finns flera program där en större andel män tar examen. På de fyra yrkes- programmen bygg- och anläggningsprogrammet, el- och energi- programmet, fordons- och transportprogrammet samt VVS- och fastighetsprogrammet tar män i högre utsträckning än kvinnor examen inom tre år.33 Betydelsen av elevernas bakgrund för genomströmningen Många studier har visat att det finns ett tydligt samband mellan elevers studieresultat och den utbildningsnivå deras föräldrar har. Elever som har föräldrar med hög utbildning får oftare examen jämfört med elever vars föräldrar har låg utbildning. Som framgår av tabell 4.8 nedan fick av de elever som var nybörjare och vars föräldrar hade efter- gymnasial utbildning examen . Motsvarande andel för elever vars föräldrar som högst hade gymnasial utbildning var 33 : Betyg och statistik i gymnasieskolan 2014/15, pm . Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan För de elever som hade föräldrar med högst för- gymnasial utbildning tog examen inom tre år.34 Även om ungdomar med utländsk bakgrund är en heterogen grupp visar statistik att ungdomar med utländsk bakgrund har sämre genomströmning än gymnasieelever totalt sett. Elever med svensk bakgrund tar i större utsträckning examen än elever med utländsk bakgrund. Totalt av eleverna med svensk bakgrund tog 2014 examen . Motsvarande siffra för elever med utländsk bakgrund var 43 procent.35 pekar på att den lägre graden av genomströmning gäller även sedan hänsyn tagits till föräldrarnas utbildningsnivå.36 Vid vilken ålder eleven invandrade och antalet år i före gymnasiestart har stor betydelse för studieframgång i svensk skola vilket även SCB har belyst.37 En viktig faktor för att lyckas med sina gymnasiestudier är att eleverna uppfattar att de studerar vid den utbildning de önskar. Elever som påbörjat en utbildning men vill byta får under vissa förutsättningar göra det. Huvudmannen får besluta att en elev i 34Skolverket: Betyg och statistik i gymnasieskolan 2013/14, pm , dnr 2014:55. 35Skolverket: Betyg och statistik i gymnasieskolan 2013/14, pm , dnr 2014:55. 36Skolverket menar att det är tveksamt om man kan förvänta sig samma nivåer på genom- strömningen för nyanlända elever som för övriga elever. Elever med annat modersmål än svenska och nyanlända elever har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Med tanke på det stora antalet elever som återfinns på språkintroduktion är det troligt att den totala genomströmningen (examen efter start i gymnasieskolan) kommer att minska. 37SCB: Integration – utrikes födda i gymnasieskolan konstaterade SCB. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan gymnasieskolan ska få byta studieväg efter att eleven har fått yttra sig, om eleven uppfyller behörighetskraven för den önskade studie- vägen.38 Förhållandevis många elever byter studieväg i gym- nasieskolan. Totalt av eleverna som var nybörjare i gymnasieskolan 2014 hade bytt från ett nationellt program till ett annat nationellt program . Det är vanligast att elever byter inom samma programtyp som de börjat på, dvs. från ett yrkes- program till ett annat yrkesprogram, respektive från ett högskole- förberedande program till ett annat högskoleförberedande program. Det är vidare vanligare att elever som börjat på yrkesprogram byter studieväg än att elever som börjat på högskoleförberedande program gör det. Som framgår av tabell 4.9 ovan hade av de elever som var nybörjare 1 på ett yrkesprogram /15 bytt program . Motsvarande andel för elever som börjat på ett högskoleförberedande program samma läsår var 7,3 procent.39 Många elever som byter studieväg börjar om på det nya programmets första år. Detta innebär att gymnasietiden förlängs för eleven och att hemkommunens kostnader på kort sikt ökar. menar att ett programbyte för många elever kan öka studiemotivationen och göra att de lyckas fullfölja sin gymnasieutbildning, vilket i sin tur leder till samhällsekonomiska vinster . Vad gäller elever på introduktionsprogrammen och deras byte av studieväg är situationen delvis en annan än för elever som byter 387 kap. 9 § gymnasieförordningen (2010:2039). 2015/16:1, utgiftsområde 16. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan mellan nationella program. En viktig målsättning för många elever som går på introduktionsprogram är att så snabbt som möjligt förvärva den behörighet som krävs för att gå över till ett nationellt program. Andelen elever som börjar på ett introduktionsprogram och sedan byter till ett nationellt program eller ett annat intro- duktionsprogram varierar mellan de olika introduktionsprogrammen. Detta kan bl.a. förklaras av att syftet med utbildningen varierar mellan introduktionsprogrammen.40 Ungefär hälften av de elever som påbörjar sina gymnasiestudier på ett introduktionsprogram går kvar på samma program . är det en femtedel som går kvar medan mer än en tredjedel har övergått till studier på ett nationellt program. Gymnasieelevernas resultat mätt som genomsnittlig betygspoäng har varit oförändrat mellan de två årskullar som hunnit slutföra gymnasieskolan enligt Gy11. För elever som respektive 2015 slutförde ett nationellt program med examen eller studiebevis om minst 2 500 poäng var den genomsnittliga betygs- poängen 14,0 poäng. Beräkningen av den genomsnittliga betygs- poängen för Gy11 är snarlik den för elever som studerade inom ramen för den tidigare gymnasieskolan (Lpf94), men eftersom fler betygssteg har införts i Gy11 och programstrukturen har ändrats bör försiktighet iakttas vad gäller jämförelser mellan betygspoängen i Gy11 och Lpf94. Med detta i åtanke kan man emellertid konstatera att den genomsnittliga betygspoängen för den sista kullen elever som slutförde sin utbildning i den tidigare gymnasieskolan enligt Lpf94 var densamma som för Gy11:s första två årskullar, dvs. 14,0. För en fördjupad diskussion om frågan om betyg i gymnasieskolan, se kapitel 21 Kursbetyg och ämnesbetyg. Även om den genomsnittliga betygspoängen legat på 14,0 finns skillnader mellan elever på olika nationella program.