sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — Av ovan redovisade skäl anser vi att kravet på svenskt med- borgarskap för tillträde till utbildningen som leder till polisexamen väl kan motiveras och att det därmed inte strider mot diskrimi- neringslagen. Det kan emellertid ifrågasättas om uppställandet av ett sådant krav redan vid antagningen till en högskoleutbildning kan stå i strid med , varför den frågan skulle behöva analyseras ytterligare. 15 Uppehållsrätt i har en EU-medborgare som arbetar, studerar eller har egna medel för sin försörjning. EU-medborgare som är familjemedlemmar till någon som har uppehållsrätt i har också uppehållsrätt. med uppehållsrätt kan man få permanent uppehållsrätt. Uppehållskort krävs för EU-medborgares familj som vill vistas i med sin familjemedlem, som är EU-medborgare och har uppehållsrätt i (genom arbete, studier, pension eller annars tillräckliga medel som räcker för familjens försörjning). Våra bedömningar och förslag: Den som antas till utbildningen som leder till polisexamen bör vara laglydig och även i övrigt lämplig för utbildningen och för yrkesområdet som utbild- ningen leder till. Vid prövningen av laglydigheten bör uppgifter ur belast- ningsregistret och misstankeregistret kontrolleras. Universitets- och högskolerådet ska få besluta om särskilda föreskrifter när det gäller enligt vilka kriterier laglydighet och lämpligheten ska bedömas. Myndigheten bör i arbetet att ta fram dessa föreskrifter höra . Som vi redogjort för ovan kontrolleras laglydigheten bland dem som söker till grundutbildningen till polisman. Det är dock inte tydliggjort eftersom varken eller nämner detta faktum på de sidor som för presumtiva sökande och andra beskriver antagningskrav och antagningsprocedur. har, som vi redogjort för, möjlighet att kontrollera laglydigheten genom att ta fram uppgifter om personer som är skäligen misstänkta för brott, som åtalats för brott och som fått en påföljd för brott ur misstankeregistret respektive belastningsregistret. Kraven på laglydighet hos de sökande till polisutbildningen diskuterades också i Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39). Även den utredningen hade som utgångspunkt att en utbildnings- reform skulle genomföras med så få särregler för polisutbildningen som möjligt, i förhållande till andra högskoleutbildningar. Utred- ningen kom dock fram till att polisutbildningen inte i alla delar kunde behandlas som vilken utbildning som helst och man föreslog att det skulle gälla särskilda krav på bland annat laglydighet. Man ansåg att det redan under utbildningen fanns en säkerhetsaspekt genom att utbildningen till polis skulle tillföra studenterna en avsevärd insikt i hur polisen arbetar och, i vart fall under den verksamhetsförlagda utbildningen, en insyn i polisens register. En stor andel av remissinstanserna tillstyrkte utredningens förslag till tillträdesregler och kravet på laglydighet och säkerhetsprövning. Studenterna på den utbildning som leder till polisexamen kommer enligt vårt förslag att genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen vid . Enligt vårt förslag kommer de under den delen av utbildningen, förutsatt att de fullgjort kursfordringar motsvarande 120 högskolepoäng, att ha samma befogenheter som en polisman. Som vi redogjort för i avsnitt 4.2.1 innebär det bland annat vissa särskilda befogenheter, som regleras i polislagen (1984:387) och enligt 10–24 d §§ omfattar användning av våld, tillfälliga omhändertaganden och avlägsnanden, kroppsvisitation, särskilda befogenheter till husrannsakan och sär- skilda befogenheter i den skyddande och förebyggande verksam- heten. Enligt vår bedömning skulle det vara orimligt att inte på förhand kontrollera laglydigheten hos den som har dessa befogenheter. Vi menar också att det skulle kunna påverka allmänhetens förtroende för polisen och i förlängningen även för rättsväsendet, om inte just de som har polismans befogenheter (oavsett om det sker under utbildning eller i anställning)har kontrollerats i det hänseendet. För att undvika ett system där en sökande kan antas till utbildningen på vissa villkor, men där andra villkor ställs för fullgörande av den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, anser vi att krav på laglydighet bör vara ett av kraven för tillträde till utbildningen. Kraven på laglydighet bör vara krav för grund- läggande behörighet för utbildningen som leder till polisexamen. Prövningen av laglydigheten bör bland annat ske genom att uppgifter inhämtas från belastningsregistret och misstankeregistret. De lärosäten som får tillstånd att utfärda polisexamen föreslås därför få rätt att få ut uppgifter ur dessa register i ärenden om antagning till utbildningen. Vi anser att de föreskrifter som dåvarande utfärdat avseende laglydighets- och lämplighetsprövningen av den som ansöker om att bli förordnad som ordningsvakt kan ge en god vägledning för hur anteckningar om brottslighet, både den brotts- lighet som en person är skäligen misstänkt för eller åtalad för enligt misstankeregistret och den som en person fällts till ansvar för enligt belastningsregistret, ska bedömas i detta sammanhang. Förutsatt att det görs väldigt tydligt för de sökande att det kommer att göras en kontroll av både misstankeregistret och belastningsregistret för den som söker till utbildningen som leder till polisexamen, bör kontrollen av uppgifter i dessa register av effektivitetsskäl kunna göras relativt tidigt i antagningsprocessen. Krav på lämplighet i övrigt Våra överväganden och förslag: Vi anser att Universitets- och högskolerådet bör föreskriva om att en psykologbedömning ska genomföras för antagning till utbildning som leder till polis- examen. Däremot bör begåvningstestet och personlighetstestet slopas. Den som antas till en utbildning bör vara lämplig för utbildningen. För tillträde till dagens grundutbildning till polisman krävs, enligt , att den sökande har vissa egenskaper som har identifierats som ”ytterst viktiga för en polis”.16 Det krävs, enligt samma källa, att den sökande kan visa att denne uppvisar personlig mognad, är lyhörd och flexibel och engagerad och ansvarsfull. Dessa egenskaper testas på olika sätt vid prövning på Rekry- teringsmyndigheten: ett begåvningstest, ett personlighetstest samt i slutet av processen en strukturerad psykologintervju. Att ställa upp krav på lämplighet för tillträde till polis- utbildningen har flera skäl. Polisen får, under vissa förutsättningar, använda våld och tvångsmedel samt kan bära vapen i tjänst. Enligt vårt förslag ska detta också gälla studenter under den verk- samhetsförlagda utbildning som genomförs efter att studenten fullgjort kursfordringar motsvarande 120 högskolepoäng. Vidare kan förtroendet för polisen äventyras genom att poliser eller polisstudenter uppträder olämpligt. En lämplighetsprövning i ett tidigt skede, det vill säga innan sökanden blir antagen till utbildningen, minskar risken för att olämpliga personer genomgår utbildningen utan att kunna fullfölja den eller utan att senare kunna SOU 2016:39 Tillträde till utbildningen bli anställda av . Detta medför i sin tur således även en bättre användning av offentliga medel. Av forskning framgår att betyg från gymnasiet och högskole- prov ger goda möjligheter att välja ut studenter som har goda förutsättningar att klara av högskoleutbildning. 17 Mot den bak- grunden föreslår vi att begåvningstestet slopas. Psykologintervjun bör dock finnas kvar. Det är viktigt att en psykolog gör en adekvat bedömning av om en sökande utifrån sina förutsättningar är lämplig att utbilda sig till polisman. Vi föreslår att psykolog- intervjun blir en del av prövningen av sökandens lämplighet för utbildningen. En modell som eventuellt skulle kunna användas även för polisutbildningen är den som används just nu vid försöks- verksamheten med lämplighetsbedömning vid antagningen till vissa förskollärar- och lärarutbildningar. Universitets- och högskolerådet har tagit fram en ny föreskrift för lämplighetsbedömningen för dessa utbildningar och fastställt vilka kriterier bedömningen ska göras utifrån. En sådan lämplighetsbedömning, som här används som grund för behörighet och även för urval, kan också, enligt Universitets- och högskolerådet, ge de sökande tillfälle att få veta mer om innehållet i den utbildning som de har sökt och att få reflektera över sitt val av utbildning. har utbildningen som leder till officersexamen enligt förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan varit en hög- skoleutbildning. Som krav för grundläggande behörighet anges i 4 kap. 3 § 4 samma förordning att den sökande av Försvars- högskolan ska ha bedömts lämplig för utbildningen. Detta krav infördes . hade Försvarshögskolan inte rätt att ställa upp detta krav som behörighetskrav, vilket bl.a. konstaterades i ett beslut av till att regeringen beslutade att kravet på lämplighet skulle införas som ett grundläggande behörighetskrav tillämpade Försvarshögskolan kravet i urvalet av sökande till utbildningen. 17Se t.ex. , : Hållbar polisrekrytering. Teoretiska, metodologiska och praktiska perspektiv på rekrytering och urval. 18Förordning (2015:566) om försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning. 19Beslut , reg.nr 33-2076-18. hetskrav medför att sökanden ska ha fullgjort grundläggande militärutbildning eller motsvarande var antalet möjliga sökande relativt lågt. Detta ledde till att Försvarshögskolan begärde att kravet skulle införas i den grundläggande behörigheten. Av dokumentet Beskrivning av lämplighetsbedömning inför antagning till Officersprogrammet () framgår bland annat att det i bedömningen ingår inskrivningsprov, psykologisk bedömning, intervjuformulär, professionsintervju och psykologintervju. De tre första momenten genomförs före professions- och psykolog- intervjuerna och fungerar som ett underlag främst inför psykolog- intervjun. Resultaten från dessa tre moment vägs också in i lämplighetsbedömningen. Det är psykologen som ansvarar för analys och bedömning av dessa moment. Efter intervjuerna görs en sammanvägning av resultaten från de två delarna, psykolog- intervjun och professionsintervjun, i en så kallad kommission. I kommissionen uttrycks lämplighetsbedömningen i en heltalsskala 0–3, där 0 innebär att den sökande inte uppfyller kravprofilen för utbildningen, medan 3 betyder att den sökande mycket väl upp- fyller kraven för utbildningen. Eftersom ett lämplighetskrav kan vara betingat även av säkerhetsskäl snarare än för att sökanden ska kunna tillgodogöra sig utbildningen bör kravet på lämplighet för tillträde till polis- utbildningen ställas som ett krav på grundläggande behörighet i likhet med vad som gäller för officersutbildningen. Vi föreslår att Universitets- och högskolerådet bemyndigas att föreskriva om vad som avses med lämplighet med hänsyn till lag- lydighet och övriga omständigheter. Eftersom har den erfarenhet och kompetens som krävs för att utfärda föreskrifter om hur laglydighet kan bedömas, ska Universitets- och högskolerådet höra under arbetet med att ta fram dessa föreskrifter. Krav på genomgången säkerhetsprövning Våra bedömningar och förslag: De lärosäten (statliga myndig- heter) som har tillstånd att utfärda polisexamen bör också ha rätten att besluta om placering i säkerhetsklasser och register- kontroll i enlighet med vad som anges i 18 och 19 §§ säkerhets- skyddsförordningen. Utbildningen som leder till polisexamen bör vara placerad i säkerhetsklass eftersom den även fortsättningsvis kommer att innehålla sådana moment som bedömt skyddsvärda. Kravet på att den som söker till utbildningen som leder till polisexamen har genomgått säkerhetsprövning ska vara ett av kraven för grundläggande behörighet i högskoleförordningen. Polisutbildningens säkerhetsaspekter diskuterades i Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39). Utredningen föreslog att säker- hetsprövningen skulle finnas kvar som behörighetskrav då man bedömde att studenterna skulle komma att få en avsevärd insikt i hur polisen arbetar. Det gällde särskilt den verksamhetsförlagda utbildningen där studenterna enligt deras och även enligt vårt förslag kommer att tillbringa tid vid och nära kunna följa verksamheten där, och, åtminstone under en del av tiden, ha samma befogenheter som en polisman. Det ansågs ur säkerhetssynpunkt inte rimligt att en person som är kriminellt belastad eller som genom nära kopplingar till kriminell verksamhet kunde utgöra en säkerhetsrisk bereddes tillträde till polisutbildningen. Den säkerhetsaspekten gjorde sig inte bara gällande när det gällde risken att den person som söker sig till utbildningen själv vill dra fördelar av de kunskaper han eller hon får om polisens arbetsmetoder eller den insyn som han eller hon kan få i polisens register. Det finns också en risk att personer med koppling till kriminell verksamhet genom påtryckningar eller rena utpressningssituationer tvingas avslöja för kriminella individer eller organisationer hur polisen arbetar. har beslutat att polisverksamheten vid myndigheten ska vara placerad i säkerhetsklass. Myndigheten har också beslutat att grundutbildningen till polisman ska vara det. Den som genomgår grundutbildningen till polisman har alltså genomgått en säkerhetsprövning med registerkontroll enligt säker- hetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. beslut om att placera polisutbildningen i säkerhetsklass grundar sig på att de som studerar på grund- utbildningen får göra studiebesök, delta i fältverksamhet och praktikveckor etc. som genomförs i och att de dessutom har tillgång till materiel, system inkl. uppgifter och information som efter säkerhetsanalys har ansett vara skyddsvärda och i vissa fall hemliga. Det är den myndighet som ansvarar för verksamheten som har möjlighet att besluta om verksamhetens placering i säkerhetsklass, förutsatt att myndigheten nämns i bilagan till säkerhets- skyddsförordningen. Vi anser att det är viktigt att de lärosäten som får tillstånd att utfärda polisexamen också får möjlighet att placera utbildningen i säkerhetsklass eftersom vi anser det självklart att den även fortsättningsvis kommer innehålla skyddsvärda moment.20 Av beslutet att placera utbildningen i säkerhetsklass följer att det är nödvändigt att de personer som deltar i utbildningen har genomgått säkerhetsprövning med registerkontroll. Enligt 11 § säkerhetsskyddslagen ska en säkerhetsprövning göras innan en person genom anställning eller på något annat sätt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller anlitas för uppgifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Prövningen ska klarlägga om personen kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i lagen och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt. Vi anser av här redovisade skäl, och i likhet med den tidigare utredningen, att kravet på säkerhetsprövning bör kvarstå. Vi anser också att den bör vara en del av den grundläggande behörigheten i likhet med de behörighetskrav som tillämpas för officers- utbildningen. 20 I kapitel 12 föreslår vi att endast tre statliga lärosäten i närtid ska få resurser för att bedriva utbildning till polisexamen. Om även enskilda utbildningsanordnare kan bli aktuella för tillstånd att utfärda polisexamen får frågan om möjlighet att placera utbildningen i säkerhetsklass bedömas då. 9.3.4Krav på särskild behörighet Våra bedömningar och förslag: För särskild behörighet till utbildningen som leder till polisexamen ska de sökande ha minst betyget godkänd på de kurser som ingår i nuvarande områdes- behörighet A1.21 Enligt vår bedömning är det vidare nödvändigt att stu- denterna uppfyller vissa andra krav för att de ska kunna till- godogöra sig utbildningen som leder till polisexamen. För särskild behörighet till utbildningen ska de sökande därför också uppfylla vissa medicinska krav, ha en viss fysisk förmåga, vara simkunniga och inneha giltigt svenskt B-körkort. Enligt vår bedömning bör Universitets- och högskolerådet ta fram en ny områdesbehörighet för utbildningen som leder till polisexamen. Den bör innefatta de krav vi anser nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Universitets- och högskolerådet bör också föreskriva vilka kriterier som ska gälla för prövning av de sökandes särskilda behörighet. Som vi beskrivit i kapitel 6 fastställer Universitets- och högskole- rådet områdesbehörigheter, som ska passa olika högskole- utbildningar och som i normalfallet utgörs av ett antal kurser från gymnasieskolan. För utbildningsprogram som leder till yrkes- examina är det också Universitets- och högskolerådet som bestäm- mer vilken områdesbehörighet som ska gälla. Under den utbildning som leder till polisexamen kommer studenterna att få utveckla sina kunskaper om och sin förståelse för samhällets uppbyggnad och utveckling. De kommer till exempel att få studera och lära sig att tillämpa juridiska texter. Detta kräver gedigna tidigare kunskaper från gymnasiet som motsvarar de kunskaper som krävs av studenter som påbörjar studier inom om- rådena samhällsvetenskap och juridik. Mot denna bakgrund anser vi att samma särskilda behörighetskrav ska ställas på kunskaper i 21 Historia 1b och Samhällskunskap 1b. historia och samhällskunskap som för dessa utbildningar. Detta motsvarar områdesbehörighet A1. Kravet innebär ingen förändring i sak då dessa särskilda behörighetskrav ställs för tillträde till polisutbildningen. I dagens grundläggande behörighet för högskolestudier ingår redan krav på kunskaper motsvarande Svenska 3 och Engelska 6 varför vi inte anser att dessa behöver tas upp som särskilda behörighetsgrunder. Enligt 7 kap. 10 a § högskoleförordningen är det Universitets- och högskolerådet som meddelar föreskrifter om vilken områdes- behörighet som ska gälla för ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan yrkesexamen som anges i bilaga 2 till högskoleförordningen. Övriga krav som den sökande måste uppfylla för att kunna tillgodogöra sig utbildningen som leder till polisexamen Vissa av de krav som ställs för att kunna antas till grund- utbildningen till polisman, och som vi i det följande föreslår också ska gälla som krav för behörighet till den utbildning som leder till polisexamen, kan uppfattas som diskriminerande. Det gäller till exempel kraven på viss fysisk förmåga och de medicinska krav som ställs. Den som inte uppfyller sedvanliga krav på förkunskaper, kan enligt regeringens bedömning inte åberopa bestämmelsen i diskri- mineringslagen (2008:567) (om skäliga stöd- och anpassnings- åtgärder). Att en person med en funktionsnedsättning inte antas till högskolestudier av skäl som hänför sig till att han eller hon inte har sakliga förutsättningar för utbildningen utgör inte, enligt reger- ingens mening, diskriminering. Vissa medicinska krav för tillträde till polisutbildningen ställs upp . Bland annat ställs krav på viss synskärpa, normalt färgseende och fullgod hörsel. Det finns också vissa hälsotillstånd som av 22 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. 2013/14:198, s. 80. säkerhetsskäl inte kan accepteras i polisyrket till exempel vissa psykiska sjukdomar och beteendestörningar, vissa kroniska infek- tionssjukdomar, diabetes typ 1, sjukdomar i nervsystemet, hjärt- och kärlsjukdomar, vissa sjukdomar i andningsorganen, reumatiska sjukdomar och kraftig övervikt. Vidare får sökanden inte ha några belastnings- eller förslitningsskador som kan göra det svårare att genomföra arbetsuppgifter som polis. Vi anser att medicinska krav bör ställas upp även framöver. Detta gäller krav som måste anses nödvändiga för att en sökande ska kunna genomföra utbildningen för att sedan kunna arbeta som polisman. Kraven bör därför vara särskilda behörighetskrav. De medicinska kraven bör ingå i områdesbehörigheten för polis- utbildningen. Uppgifter om medicinska hälsotillstånd ska hanteras i enlighet med 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Det innebär att sekretess gäller för uppgift om sökandens hälsotillstånd om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Drogfrihet bör även , liksom vara en själv- klarhet för den som ska antas till polisutbildningen och vi anser därför att ett drogtest ska tas även fortsättningsvis. Krav på normal fysisk förmåga De fysiska krav som ställs upp vid ansökningstillfället är att de som söker till grundutbildningen till polisman ska ha det som kallas normal fysisk förmåga. Kondition och styrka testas och skilda styrkekrav gäller för män och kvinnor. Vi anser att dessa krav bör kvarstå då de är nödvändiga för att den studerande ska kunna genomföra utbildningen och senare kunna anställas som polisassistent hos . Även när det gäller kravet på normal fysisk förmåga anser vi att det är nödvändigt för att en sökande ska kunna genomföra polis- utbildningen. Utbildningen kommer även fortsättningsvis innehålla många praktiska moment och den föreslås dessutom innefatta verksamhetsförlagda delar vid om 37,5 hög- skolepoäng. Även detta krav bör alltså ses som ett särskilt behörig- hetskrav och ingå i områdesbehörigheten för polisutbildningen. ställs krav på att de sökande ska vara simkunniga. Kraven är precisa och innebär att de som söker ska kunna simma bröstsim, ryggsim utan armtag och hämta en docka och bogsera den . Alla moment ska genomföras . genomfördes simprov vid de praktiska prövningstillfällena, men räcker det med ett intyg att den sökande uppfyller de angivna kraven. En polisman som arbetar i yttre tjänst ska kunna rycka ut och ingripa i många olika situationer, inkluderat sådana som utspelar sig i eller nära vatten. Studenten kommer att under den verksamhets- förlagda delen av utbildningen, behöva ha denna kompetens. Det är enligt vår bedömning en självklarhet att den som söker till polisutbildningen ska vara simkunnig även och att kravet på simkunnighet därför även i fortsättningen ska vara ett krav för särskild behörighet för tillträde till utbildningen som leder till polisexamen, och ingå i områdesbehörigheten för den utbild- ningen. Det ställs krav på att sökande till utbildningen ska ha giltigt svenskt körkort med B-behörighet. I utbildningen ingår polisbil- körning. Kravet på körkort är alltså en nödvändighet för att under utbildningen träna bilkörning i samband med polisverksamhet. Att inneha körkort kommer därtill med all säkerhet att vara ett krav från sida vid anställning av poliser. Vi anser därför att kravet på giltigt svenskt B-körkort bör kvarstå som ett särskilt behörighetskrav till utbildningen som leder till polisexamen och därmed också ingå i områdesbehörigheten för tillträde till polisutbildningen. Krav som uppställs för tillträde till grundutbildningen till polisman , som inte bör uppställas för utbildningen som leder till polisexamen krävs att sökande till polisutbildningen ska ha fyllt vid ansökningstillfället. Vidare ställs det krav på grundläggande be- hörighet som i huvudsak uppnås efter att sökande fullgjort sin gymnasieutbildning. De flesta av dem som söker till högskolan och har grund- läggande behörighet är myndiga. Enligt beräkningar skulle mindre än en tusendedel av dem som kan söka till högskolan vara under när utbildningen påbörjas. När det gäller utbildningar, där det krävs reell kompetens är det än mindre sannolikt att en sökande till högskolan skulle kunna vara under . Vi har föreslagit att det fortsatt ska vara krav på att den som söker till utbildningen som leder till polisexamen ska ha giltigt svenskt B-körkort. Enligt körkortslagen (1998:488) får ett sådant körkort utfärdas för den som fyllt . Enligt körkorts- förordningen får Transportsstyrelsen under vissa omständigheter medge undantag från ålderskravet. Enligt de uppgifter vi har fått, sker detta mycket sällan. Vi anser inte att det finns anledning att ställa upp ett särskilt ålderskrav eftersom det redan ställs behörighetskrav som i prak- tiken innebär att sökandena är myndiga.