sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Mitt i-tidningarna som förvärvades från Stampen av riskkapital- bolaget 2014 har haft som målsättning att storsatsa på lokala nyheter, digitalt men också via ett helgmagasin som distribueras till 174 000 hushåll i . Trots ett antal spetsrekryte- ringar har bolaget haft en negativ utveckling av såväl omsättning som resultat . Men det var först som verksamheten gick med förlust. Stora investeringar i omställning till ett starkare digitalt fokus gav ett negativt rörelseresultat på 50 miljoner kronor.38 36 Bygger på uppgifter lämnade av utifrån deras räckviddssam- manställning. Ursprunglig källa är Orvesto 2015. 37 Uppgiften är hämtad från baserat på Orvesto 2016:01 . 38 Här avses resulatmåttet EBIT (”Earnings Before Interest and Taxes”). Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Utanför storstäderna finns också en rik flora gratistidningar inriktade på lokal journalistik och lokal annonsförsäljning. Merparten utkommer en gång . Vissa har karaktären av nyhetstidningar även om andelen textre- klam framstår som hög och produkter som närmar sig rena annons- blad också förekommer. Men vissa satsar på att lyfta kvaliteten. Ett exempel är Mitt i vars reporter vann det prestigefyllda priset för sin grävande journalistik om bostadsförmåner i kommun.39 På vissa håll utmanar de marknadsledarna, på andra håll är det marknadsledarna som själva startat gratistidningarna, för att block- era potentiella konkurrenter och för att öka sin räckvidd i grupper som är svåra att nå med huvudprodukten. Ett exempel på den senare kategorin är där båda utgi- varna av lokaltidningar, och Ortstidningar i Väst med , publicerar gratistidningar. delar ut sin tidning till samtliga hushåll och Ortstidningar i Väst ger ut Kungsbacka-Nytt en gång . Gratistidningarna har en icke oansenlig räckvidd i print (mätt i andel läsare inom ett visst geografiskt avgränsat område). En sammanställning som gjort visar t.ex. att i når 81 procent.40 I driver danska Politikens Lokalaviser gratistidningar, under namnet . är det 26 titlar, med en samlad räckvidd på 409 000 läsare, varav 71 000 i . Därmed har koncernen fler läsare än de ledande dagstidningarna i området.41 Men gratistidningarna, som baserat affären på print, verkar ha nått sin kulmen. Annonsförsäljningen minskade och har gått ner . Nedgången hänger samman med minskad användning. kon- kurrerar den smarta mobiltelefonen med gratistidningarna i pendlar- nas tidsfönster. 39 Dåvarande ägaren beskriver Mitt i nominering på den egna webbplatsen under rubriken i nominerad till Guldspaden och Mitt i redovisar utmär- kelsen under rubriken i vann . 40 Bygger på uppgifter lämnade av . 41 Orvesto Konsument 2016:02. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden hävdar att deras medlemmar missgynnas i statistiken av sin veckoutgivning och att gratistidningarna i genomsnitt har en räckvidd på cirka 65 pro- cent. En fullständig överblick över denna del av medielandskapet saknas. Enligt är utvecklingen inte enty- dig i , många gratistidningar växer fortfarande. Den bilden bekräftas av den ovan redovisade enkäten om lokal journalistik som utförts av . I enkäten svarade de tre tillfrågade gratistidningskoncernerna att de ökat den redaktionella bemanningen med sammantaget . Prenumererade tid- ningar med en- och tvådagarsutgivning redovisade också en ökning av redaktionell bemanning, men hälften så stor.42 Detta kan innebära att gratistidningar på vissa orter och i viss mån kan kompensera de traditionella tidningarnas minskande redaktio- nell bevakning. Men var, hur och i vilken grad är oklart eftersom mediekategorin inte är utforskad. Hyperlokal publicering, som drivs av och högskolor, kom- mer emellertid att studera denna del av marknaden mer ingående. har ungefär 128 tidningar som medlem- mar, men föreningen bedömer att det finns 232 gratistidningar i lan- det, samtliga – utom Metro – lokala. framhåller att gratistidningarna inte verkar oönskade av hushållen. Postnord mäter hur stor andel hushåll som på sin brevlåda satt upp meddelandet ”Nej tack till gratistid- ningar”, och i riket som helhet är det . I många kom- muner utanför storstäderna är det ingen som explicit tackar nej. Störst motvilja mot gratistidningar finns i stora kommuner som , , och där , , respektive säger nej till gratistidningar. Göteborgarna och Malmöborna är betydligt mer positiva.43 42 Intervjuer med , talesperson för , och . 43 Bygger på uppgifter lämnade av . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden väcktes de första spekulationerna om inte marknadsledarna skulle stöpa om sig till gratistidningar. Det går än att spekulera i om gratiskonceptet kan förstärka, eller rentav ta över, den traditionella tidningsaffären. Vissa tecken tyder på att den affärsmodell som merparten av gratistidningar representerar, (ute- slutande annonsintäkter, hög räckvidd och sällan-utgivning), i alla fall kommer att vara bärig längre än den traditionella, med stort beroende av användarintäkter. Flera stora koncerner har umgåtts med planer att omvandla sina huvudtidningar till gratisprodukter. Mittmedias framtidsscenario om att slå samman en mängd titlar och göra om de kvarvarande till gratistidningar fick stor spridning före slutbetänkande.44 En annan är , där dåvarande ägarna, , umgicks med planer om att omvandla LT till gratisprodukt. 45 Planerna skrinlas dock när kvalificerat sig för presstöd. Efter en omstrukturering av Promedias ägarstruktur byttes den yttersta företagsledningen ut. Den nya menar att en analys som kon- cernen har gjort pekar mot att en långsiktigt hållbar affärsmodell är frekvensnedgång och omvandling av prenumererade lokaltidningar till gratisdistribuerade tidningar. Redaktionellt innehåll i form av text, bild, ljud och rörlig bild levere- ras av ett stort antal svenska frilansbyråer, bildbyråer, produktions- bolag eller större uppdragspublicister. Hur stor marknaden är har inte mätts, så vitt bekant. Men sannolikt har kraven på lägre produk- tionskostnader och uppsägning av personal inom traditionella med- ieföretag gjort att marknaden för fristående innehållsleverantörer växt. Andra bidragande trender torde vara pr-branschens aptit för redaktionellt utformat informationsmaterial och nya växande kom- munikationsformer som innehållsmarknadsföring och video. 44 Mittmedias plan kan slå hårt mot lokaltidningar, , publicerad . 45 Intervju med Per Bowallius i Medievärlden Premium, publicerad . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Företagen bland dessa ”fristående” innehållsproducenter är ofta organiserade i branschföreningar som på olika sätt, bl.a. i juridiska frågor och ersättningsfrågor, företräder medlemmarnas intressen. Några av dessa är gamla och stora, som t.ex. som bildades . Medan Radioproducentbolagen (RPB) som bildades och har en handfull medlemsföretag är ett exem- pel på den yngre delen av detta branschsegment. En redovisning av dessa föreningars medlemsantal, antingen som företag eller som fri- stående, ger bilden av en betydande mediesektor: ––(): nära 300 medlemsföretag som utgörs av bl.a. bildbyråer, fotografer, filmare. ––Film&TV-Producenterna: 113 medlemsföretag, varav några är av betydande storlek. ––: 30 medlemsföretag. ––(): cirka 2 000 medlemmar. ––Svensk Tecknare, som organiserar bl.a. illustratörer och grafiska formgivare: 1 500 medlemmar. ––(), Frilans Riks, organiserar svenska fri- lansjournalister: 1 800 medlemmar, ett stabilt medlemsantal i ett skede då SJF:s medlemskurva är nedåtgående. Navet i svenskt redaktionellt innehållssamarbete inom nyhetssek- torn har traditionellt varit TT Nyhetsbyrån som ägs gemensamt av flera av de större medieföretagen i . TT Nyhetsbyrån har 240 anställda varav 140 är journalister i nyhetsproduktion.46 Tillsammans med de andra bolag som ingår i koncernen, sysselsätter TT-gruppen 418 personer och omsätter , enligt årsredovisningen . Under namnet driver TT-gruppen bildbyråer även i de baltiska staterna. Omvärldsbevakningsföretaget har för- värvats och ägs nu tillsammans med den norska nyhetsbyrån . TT Nyhetsbyrån är det samlande namnet för en rad tjäns- ter som 2013 sammanfördes under samma hatt, det var som förvärvats samt TT Spektra och . TT Nyhetsbyrån förser sina kunder med in- och utrikesartiklar, fea- tureartiklar inom många olika ämnesområden, sportbevakning, bild 46 Bygger på uppgifter hämtade från webbplatsen för TT Nyhetsbyrån . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden och rörlig bild. Men TT erbjuder också en rad andra, för medieföre- tagen kostnadsbesparande, tjänster som tv-tablåer och väderkartor. Även helt färdigredigerade sidor är också vanligt, t.ex. färdiga börs- och fondsidor. Denna tjänst används av Mittmedia och delar av Utöver ovanstående levererar TT även sidproduktion på uppdrag. Som kundexempel kan nämnas , för vilka TT producerar alla sportsidor, familjesidor, motorbilagan, Näringsliv helg och dessutom uppdaterar nyhetssidor . Kvällsupp datering görs sedan slutet av också för tidningen i . I båda dessa fall har kunderna lagt ut visst jobb på TT för att kunna effektivisera bemanningen och minska antalet dyra arbets- timmar och . På den svenska marknaden finns också andra nyhetsbyråliknande tjänster som ekonomitjänsten Nyhetsbyrån och Nyhetsbyrån som centraliserat bevakning av offentlig förvaltning och rätts- väsendet. Liberala levererar opinionsmaterial till många liberala tidningar. Content central heter en relativt nystartad redak- tionell tjänst som syftar till att koppla ihop frilansande journalister med medieföretag för att på så sätt förmedla redaktionellt innehåll. TT Nyhetsbyråns bildbyrå är, enligt egna uppgifter, den största bild- byrån i . På den marknaden finns emellertid även ett stort antal mindre bildbyråer som kan vara mer eller mindre specialiserade. Vid sidan av de etablerade aktörerna har det utvecklats en kategori innehållsproducenterpådigitalaplattformar,alltifrånegnaWordpress- sajter till sidor på Facebook och videokanaler på Youtube. Nära nog samtliga dagstidningar finns som webbtidningar men i detta avsnitt beskrivs några exempel på initiativ som uppstått utan en pap- persförlaga, så kallade ”digital natives”. Landskapet är brett och brokigt. Gemensamt är en kraftigt lägre instegskostnad än det var i det gamla medielandskapet. Här finns aktörer med politisk dagordning men också rena nyhetstjänster, ofta med ett lokalt innehåll. 47 Bygger på uppgifter lämnade av TT . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Av de större nyhetsaktörerna märks Nyheter24 som startades och ges ut av Nyheter24 och dess moderbolag 24 . Omsättningen för bolaget, som levererar ett lättare nyhets- innehåll, har växt och uppgick till och efter flera förlustår redovisades vinst. Värd att nämna är också Breakit, en svensk nyhetssajt som särskilt bevakar teknikbolagen. Breakit har startats av ett par avhoppade journalister från . Modellen känns igen från ett otal amerikanska förebilder som till exempel Recode, The Information och Techcrunch. En annan aktör är Schibstedägda och flerfaldigt prisbelönta mobila nyhetsaggregatorn Omni. Första verksamhetsåret, 2014, gjorde bolaget en förlust på på en omsättning av . Resultatet tyngdes av planerade men tunga inves- teringar i lanseringsfasen. Tjänsten är gratis och bygger på annons finansiering, bland annat genom s.k. native-annonser i nyhetsflödet. Omni är emellertid inte det enda nya innehållsinitiativet från de etablerade medieföretagen: har lanserat DI Digital, nyhetstjänsten och . Andra exempel utgör kvällstidningarnas sajter med ”klick- vänligt” innehåll, Omtalat och Lajkat, vars primära syfte synes vara att attrahera trafik till sajterna för att på så sätt öka annonsintäkterna. Lajkat, som startade , knoppades 2016 av som eget bolag under , den höga trafiken (cirka 1 miljon unika besökare , enligt ) har endast genererat ”ett par miljoner” i omsättning.48 Ett exempel i den lokala kategorin är 24Journalistik. Satsningen drog igång som nyhetssajten 24Kalmar och ägaren, digitala säljbolaget , söker expandera konceptet till andra sydsvenska orter. fanns verksamhet även i , , , och , med totalt 360 000 unika besökare , enligt företagets egen uppgift. Ett annat är J-nytt, en digital nyhetstjänst som startades tidigt av lokala entreprenörer i . Hallpressen, vars största tidning är , som då inte hade någon närvaro på webben, förvärvade via ägarbolaget 2007 och gjorde om webbplatsen till sin egen. 48 Intervju med investeraren i , publicerad . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Det sker också insteg i den svenska marknaden från multinatio- nella företag, ett sådant exempel är Business Insider Nordic, som driver genom Veckans affärer. Business Insiders gentjänst är att får tillgodoräkna sig all nordisk trafik till webbplatsen. Business Insider är en amerikansk, digital ekonomitjänst som tyska förvärvade för . Med tanke på de etablerade medieföretagens kräftgång är det troligt att nya lokala medieinitiativ tas över hela landet. I delbetänkande listas ett antal nya svenska med- ieprojekt som sträcker sig från vitt skilda områden från lokal bevak- ning till sport och från utrikesjournalistik till nischade lokala affärs- sajter. Erfarenheterna från utlandet visar att den ekonomiska bärkraften i många av dessa lokala projekt kan ifrågasättas, men att det också finns de innovatörer som lyckas.49 Det pressade ekonomiska läget för många nyhetsmedieföretag parat med utvecklingen mot allt fler publiceringskanaler och realtidsrap- portering kan antas ha en hög påverkansgrad på journalisternas arbete.50 För att få en aktuell bild av hur journalisterna själva upplever utvecklingen och sina förutsättningar när det gäller att skapa kvalita- tiv nyhetsrapportering genomförde , i samarbete med () en opinionsundersökning riktad till yrkesverksamma medlemmar som har uppgivit en e-postadress i medlemsregistret, totalt 12 535 perso- ner. Undersökningen utfördes av TNS och fältperioden var 2–. Resultaten har, enligt TNS , en god repre- sentativitet.51 49 Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94), delbetänkande av , s. 256. 50 Med journalister avses här medlemmar. Dit hör såväl text- som bild- producerande redaktionella medarbetare, men även t.ex. arkivmedarbetare, researchers, redak- törer, redigerare och producenter. 51 Hela undersökningen, jämte metodbeskrivning och bortfallsanalys, har publicerats på webbplats. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Fler uppgifter – mindre tid till granskning Tre av fyra journalister som har realtids-/dagliga deadlines upplever att det dagliga betinget har ökat . Hälften av de som kritiskt granskar (och ) säger att den avsatta tiden har minskat. Bara en tiondel upplever en ökning. Tre av fyra uppger att redaktionen som man jobbar på eller för har påverkats negativt av företagets ekonomi. Denna negativa påverkan märks sig- nifikant mer bland nyhetsbyråer () och tidningsföretag (), då med tydlig övervikt i kategorierna regionala tid- ningar och landsortstidningar. Fyra av fem anger att varje journalist förväntas göra mer : ”är det mest fokus på att vi ska göra trafikdrivande artiklar, inslag osv. vilket har gått ut över antalet granskningar”. Det vanligaste granskningsområdet är kommun/stad och det minst van- liga den regionala nivån. Figur 3.3 Journalisters nya arbetsuppgifter Källa: journalistenkät i samarbete med , . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Av figur 3.3 framgår nya arbetsuppgifter, nämnda i viktordning: utö- kad teknikhantering, distribution via Facebook, arbete med bild och rörlig bild, distribution via Twitter, diskutera innehåll i sociala me- dier, distribution via andra sociala medier, redigering, anpassa mitt journalistiska arbete till analyser av nyhetsanvändarna, följa dataana- lyser av nyhetsanvändarna i egna plattformar, nära samarbete med tekniskt specialiserade medarbetare och nära samarbete med mark- nad/sälj. En svarande beskriver det pressade läget så är: ”Nedskärningarna har gjort att jag – från att ha varit bara redigeringsledare –nu är redigeringsledare, nattchef, nyhetschef, bildredaktör och redigerare –på samma arbetstid, med samma lön”. Drygt var tionde anger webb-anpassning som ny uppgift. uppger att inga nya arbetsuppgifter tillkommit, av dessa är frilansare. Arbetsmiljön upplevs dock som orolig och mer stressande. anger att journalistkollegor har sagts upp. I redovisningen av den veckovisa användningen av redaktionella publicerings-plattformar placerar sig webbsajt överst, . Därefter kommer papperstidning (), sociala medier () och mobil/”smartphone” (). Undersökningen visar på tydliga skillnader mellan grupper av journalister. Ju yngre, desto vanligare med digitala och sociala publiceringsplattformar. Värt att notera är att journalisternas användning av sociala medier vida överstiger hur mycket den arbetande befolkningen i övrigt använder samma kanaler i sin yrkesutövning, det visar en jämförelse med återkommande resultat från Orvesto Näringsliv. Även inom journalisternas användning av sociala medier märks skillnader: Twitter används oftare av storstadsjournalister än av övriga. Män twittrar mer och kvinnor använder Instagram mer. Negativ påverkan på kvalitativ journalistik Radiojournalister, storstadsbaserade journalister, åldersgruppen 50–och de som haft samma arbetsuppgifter är grupper som i högre utsträckning jobbar med kvalitativ journalistik . De yngsta (under 30), nyhetsbyråanställda, tv-anställda Strukturella förskjutningar i mediemarknaden och frilansjournalister säger sig i påtagligt lägre utsträckning jobba med kvalitativ journalistik . Hälften anger att den innehålls- mässiga kvaliteten har försämrats. Ombedda att ange vilka faktorer som påverkar negativt, svarar två av tre att kvalitetskontrollen har försämrats. Bland övriga faktorer som journalisterna anger ligger bakom kvalitetsförsämring märks, som tidigare nämnts, ”göra mer ” (), ”mer stressad arbetsmiljö” () och ”journalister har sagts upp” (). Journalisterna är positiva till medieborgarens involvering anser att involvering av medieborgarna i nyhetsprocessen påverkar både journalistik och det offentliga samtalet till det bättre. Yngre journalister är överlag mer positivt inställda än äldre. Frilansjournalister deltar i mindre utsträckning i interaktionen och är också mer negativt inställda till medieborgarens involvering. Överlag utmärker sig radiojournalister () med en hög interaktion med medieborgarna. Omställningen gynnar andra branscher Hälften av de som i tanken skulle förlora sitt jobb , skulle söka sig till jobb inom pr/kommunikation eller till en annan bransch. Bara var femte skulle söka sig till ett annat nyhetsmedieföretag. ännu färre () bland frilansare En försvinnande liten del av journalis- terna () överväger tanken att själva etablera nya lokala nyhetsmedieföretag, med en något större andel i de tre storstädernas förortskommuner (). Många svenska dagstidningar har byggt upp ett distributionsnät och har därmed full kontroll över sin egen pappersdistribution. Andra har lagt ut distributionen på distributionsbolag, som statliga eller hos konkurrenter inom ramen för samdistribution. En hemburen dagstidning har inneburit Strukturella förskjutningar i mediemarknaden att kundrelationen manifesterats genom översändande av faktura. För många medieföretag gäller inte denna ordning längre när nyheter distribueras via bredband eller mobilt bredband. På internet växer dessutom nya distributionsformer fram som riskerar att kraftigt reducera medieföretagens kontroll över distributionen och därmed kundrelationen. fanns en stor betalningsvilja för en hemdistribuerad dagstid- ning, nu finns betalningsvilja för digital distribution och kommuni- kation. är det tjänsteleverantören eller mobiloperatören som skickar fakturan och inga av dessa pengar går tillbaka till medieföre- taget för att finansiera journalistik. Upplagenedgången för dagstidningar utmanar företagens distri- bution på flera sätt: ––Sjunkande upplagor innebär en påfrestning på tidningarnas distri- butionsbolag eftersom det höjer kostnaden per exemplar även om den ökade kostnaden ibland flyttas över till medieföretagen. Det är en ordning som inte är hållbar i längden. ––Det finns betydande svårigheter att möta kostnaderna genom successiva nedskärningar i distributionsorganisationen eftersom avstånden i gång- eller bildistrikt svårligen kan ändras även om antalet tidningsmottagare glesas ut. ––Det svenska sättet, att med hjälp av statligt stöd samdistribuera, skapar ett beroendeförhållande mellan tidningsföretagen som, om ett företag upphör med sin pappersdistribution, drabbar de kvarvarande. ––I takt med att digital distribution ökar i betydelse kommer tid- ningsföretagens inflytande över distributionen att minska efter- som man helt saknar kontroll över digitala distributionsvägar som fast eller mobilt bredband samt de sociala medieföretag som blivit en allt viktigare del av digital innehållsdistribution. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Medieföretagens tidningsdistribution befinner sig i en bekymmersam situation på grund av upplagenedgångarna. Det i stora drag lands omfattande distributionsnätet blir allt dyrare, per utdelat tidningsex- emplar. Denna situation riskerar att hota medborgarnas möjlighet att få en hemburen . I vissa fall har så redan skett, t.ex. får prenumeranter i inland morgontidningen med posten, i andra fall har distributionskostnaden för överspridda tidningar på landsorten förts över på prenumeranterna med kännbara prishöj- ningar som följd. DN har upphört med morgondistribution på och i ytterligare en svensk region av kostnadsskäl.52 I den årliga rapporten följs tidningsdistributio- nen. Omsättningen uppgick till men den siffran speglar inte de totala kostnaderna eftersom distributörer- nas tilläggstjänster inte redovisas separat. Tilläggstjänster kan exem- pelvis utgöras av distribution till hushållen för andra kunder än tid- ningsföretagen. Därför finns inga möjligheter att i siffror följa kostnadsutvecklingen per exemplar på nationell nivå. Av tio tidningsdistributörer uppvisade sju ett positivt resultat, tre gick med förlust. Av sju bolag som tillåter jämförelse minskade omsättningen för fyra. Två distributionsbolag, NTM Distribution och Distribution, uppvisar höga rörelsemarginaler: . Distributionsföretagens framtidsmöjligheter har av , docent i medieekonomi vid MMTC/Internationella handels högskolan i , karakteriserats som ett omöjligt läge där gängse ekonomiska lagar trotsas.53 Enligt Melesko kan distributions- kostnaderna utgöra mellan en tredjedel och hälften av prenumera- tionsintäkterna i ett typiskt tidningsföretag. Normalt leder minskade volymer till lägre kostnader, men inom tidningsdistribution kostar det mer per utburet exemplar. Det är en kostnad som kan flyttas över på kunden, vilket i många fall har gjorts, men nås gränsen för när det blir omöjligt att fortsätta på den vägen. Samma problematik uppstår om tidningsföretaget stegvis vill locka över prenumeranter av pap- 52 Bygger på uppgifter lämnade av . Överspridda tid- ningar är exemplar som distribueras utanför tidningens centrala utgivningsområde. 53 Melesko, (2014). Moment 22 eller omöjligheten att få distributionen att bli billigare, i . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden perstidningen till digitala abonnemang. Såvida inte hela distrikt överges blir kostnaden för utbärning stigande för dem som stannar kvar som papperstidningskunder. Detsamma kan gälla vid en försik- tig övergång till färre utgivningsdagar. måste, på grund av avtal om samdistribution, ändå hållas i gång. pågår en rad aktiviteter för att vidga distributionsbola- gens utbud av tjänster. Mest notabel är utvecklingen i och i . I norr har övertagit Tidningstjänsts organisation i länet. Det nya distribu- tionsbolaget, NM Distribution, förvärvade det lokala distributionsbolaget . Den nya konstellationen ska samarbeta med , och därmed utmana Postnord i .