sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — : , , omvärld och lärande. (2005). Läs- och skrivpedagogiska perspektiv på lärarutbildningen –2005. Vägval i skolans historia, 5(3), 8–11. (2014). Räkna med RäV. (senast uppdaterad ) p-och-matematik/mnt/m-term/rakna-med-vasteras-rav-1.47678 (1989). Curriculum and evaluation standards for school mathematics. Reston: NCTM. () (2000). Report of the National Reading Panel. Teaching children to read: An evidence-based assessment of the scientific research literature on reading and its implications for reading instruction. Reports of the subgroups. , DC: US Government printing Office. (2016). (1987). The origin of arithmetic skills. A phenomenographic approach. : Studies in Educational Sciences 62. Acta Universitatis Gothoburgensis. , T., Watts, T., , G., , D., Sarama, J., , C. & Spitler, M-E. (2016). Which preschool mathematics competencies are most predictive of fifth grade achievement?. Quarterly, 36(3rd Quarter), 550–560. (2003). Risk factors in learning to read. I: Foorman, B. (red.) Preventing and remediating reading difficulties: Bringing science to scale. Timonium, MD: Press, 165–193. (1994). Quality in Teaching. (1995). Our Children at risk. & , I. (1994). Bedömning av fonologisk medvetenhet. : Läspedagogiskt Centrum. (1990). Att utvecklas i matematik. En studie av elever med olika prestationsutveckling. Poskiparta, E., , P. & Vauras, M. (1999). Who benefits from training in linguistic awareness in the first grade, and what components show training effects? , 32(5), 437–446. Postlethwaite, T. & , K. (1992). Effective Schools in Reading: Implications for Educational Planners. PRIM-gruppen (2013). Ämnesprov årskurs 9. Primgruppen vid och Naturvetenskaps- ämnenas didaktik, (senast uppdaterad ) Proctor, C. P., Uccelli, P., , B. & Snow, C. (2009). Understanding depth of vocabulary online with bilingual and monolingual children. Reading & Writing Quarterly, 25 (4), 311–333. 1997/98:6. Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2012/13:195. Minskade krav på dokumentation i skolan. 2013/14:148. 2013/14:160. Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Pungello, E. P., Kupersmidt, J. B., Burchinal, M. & , C. (1996). Environmental risk factors and children's achievement from middle childhood to early adolescence. Developmental Psychology, 32(4), 755–767. B., Nesher, P., , F., Magone, M., Omanson, S. & Peled, I. (1989). Conceptual bases of arithmetic errors: the case of decimal fractions. Journal for Research in Mathematics Education, 20(1), 8–27. Rowe, M. (2008). Child-directed speech: relation to socio- economic status, knowledge of child development and child vocabulary skill. , 35(1), 185–205. Ryve, A. et al. (2015) Kartläggning av forskning om formativ bedömning, klassrumsundervisning och läromedel i matematik. Sayers, J. & , A. (2016). Forskningsbakgrund till ”Stöd för bedömning i årskurs 1–3 i matematik”. PM inlämnat till Skol- verket . och naturvetenskapsämnenas didaktik. SBU - (2014) Dyslexi hos barn och ungdomar. Tester och insatser. En systematisk litteratur- översikt. Scarborough, H. (1998). identification of children at risk for reading disabilities. I: B. K. , P. J. Accardo & A. J. Capute (red.) Specific reading disability. Timonium, MD: Press, 75–119. & Ravid, D. (2012). Linguistic processing in Hebrew- speaking children from low and high SES backgrounds. Reading and Writing, 25(6), 1427–1448. Hälso- och sjukvårdslagen. Offentlighets- och sekretesslagen. Förordning om ändring i förordningen (2010:542) om ändring i förordningen (2010:541) om ändring i högskoleförord- ningen (1993:100). Förordning (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare. Förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. Förordning (2015:42) om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling. Singleton, C. (2009). Intervention for Dyslexia – A review of published evidence on the impact of specialist dyslexia teaching. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. föreskrifter (SKOLFS 2011:19) om kunskapskrav för ämnen. allmänna råd (SKOLFS 2013:8) arbete med åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. allmänna råd (SKOLFS 2014:40) arbetet med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Föreskrifter om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2011:19) om kunskapskrav för ämnen. Föreskrifter om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2011:57) om kunskapskrav för vissa ämnen i special- skolan. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet. Skolinspektionen (2009) Skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i . Skolinspektionen (2010) Rätten till kunskap. Skolinspektionen (2011) Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i . Skolinspektionen (2015). Undervisning i förskoleklass. Skolinspektionen (2016). Ökat fokus på skolor med större utmaningar – Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. Skolinspektionen (2016) Skolans arbete med extra anpassningar – Kvalitetsgranskningsrapport. Skolinspektionen (2016) Tematisk analys över rätten till stöd – Erfarenheter efter regelbunden tillsyn och anmälningsärenden . (2001). 2000: Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2003a). Barns läskompetens i och i världen: PIRLS 2001. (2004a). TIMSS 2003: Svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i skolår 8 i ett nationellt och internationellt perspektiv. (2004b). 2003 – Svenska femtonåringars kunskaper och attityder i ett internationellt perspektiv. (2007a). PIRLS 2006: Läsförmågan hos elever i årskurs 4 – i och i världen. (2007b). 2006: 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse. (2007c). Vad händer med läsningen? En kunskapsöversikt om läsundervisningen i –2007. (2008a). TIMSS 2007: Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2008b). Sommarskola – en utvärdering. (2009a). Nya Språket lyfter! (2009b). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2010a). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /10. (2010b). att möta framtiden? 2009 om 15- åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och natur- vetenskap. (2011a). PM – Resultat från ämnesproven i årskurs 3, . (2011b). PM – Resultat från ämnesproven i årskurs 3 . (2011c). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /11. (2011d). Särskilt stöd i . En sammanställning av senare års forskning och utvärdering. (2011e). Planering och genomförande av undervisningen - för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. (2012a). Tabell 8: Fördelning i procent över antal delprov där eleverna uppnått kravnivån för de elever som deltagit i alla delprov i respektive ämne i årskurs 3, /2012. Statistik: Provresultat i /2012. (2012b). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /12. (2012c). Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2012d). PIRLS 2011: Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2013a). Tabell 8: Fördelning i procent över antal delprov där eleverna uppnått kravnivån för de elever som deltagit i alla delprov i respektive ämne i årskurs 3, /2013. Statistik: Provresultat i /2013. (2013b). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /13. (2013c). 2012: 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. (2013d). Kommunernas resursfördelning till grundskolor. (2014a). Tabell 8: Fördelning i procent över antal delprov där eleverna uppnått kravnivån för de elever som deltagit i alla delprov i respektive ämne i årskurs 3, /2014. Statistik: Provresultat i /2014. (2014b). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /14. (2014c). i internationella kunskapsmätningar – kunskap, skolmiljö och attityder till lärande. (2014d). Stödinsatser i utbildningen – om ledning och stimulans, extra anpassningar och särskilt stöd. (2014e). Förskoleklassen – uppdrag, innehåll och kvalitet. (2014f). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. (2015a). PM – Resultat på nationella prov i årskurs 3, 6 och 9, /15. (2015b). Tabell 8: Fördelning i procent över antal delprov där eleverna uppnått kravnivån för de elever som deltagit i alla delprov i respektive ämne i årskurs 3, /15. Statistik: Provresultat i /2015. (2015c). – Resultat på ämnesprov i svenska, matematik och engelska, årskurs 9 – /15. (2015d). PM – Särskilt stöd i /15. (2015e). Redovisning av uppdrag om förtydligande av förskole-klassens och fritidshemmets uppdrag m.m. Dnr 2015:201. (2015f). Tabell 1: Förskole- och skolenheter/fritidshem. Barn/elever /16. Statistik i tabeller: Skolor och elever i /16.. Tabell 4: Antal elever läsåren 1988/89-2015/16 och beräknat antal elever 2016/17-2022/23. Statistik i tabeller: Skolor och elever i /16. (2015h). Tabell 2 F: Grundskolor med förskoleklass och fritidshem /16, skolor, elever och inskrivna barn. Statistik i tabeller: Skolor och elever i /16. (2015i). Tabell 5: Flickor och pojkar i årskurs 1 till 9 /16. Statistik i tabeller: Skolor och elever i grund- skolan /16. (2015j). Tabell 2 A: Skolenheter och elever läsåren 2010/11-2015/16. Statistik i tabeller: Skolor och elever i /16. (2016a). Redovisning av uppdrag om kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. (2016b). Diamant – ett diagnosmaterial i matematik. (senast granskad ) stod/matematik/diamant-1.196205 (2016c). (senast granskad ) fortbildning/larare/matematiklyftet (2016d). Statsbidrag för Lågstadiesatsningen. (senast granskad ) e-och-gymnasieutbildning/lagstadiesatsningen-1.235053 (2016e). (senast granskad ) fortbildning/larare/laslyftet (2016f). Bedömningsstöd i matematik. (senast granskad ) stod/matematik Bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk. (senast granskad ) stod/svenska-och-svenska-som-andrasprak (2016h). PM – Särskilt stöd i /16. (2016i). Bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling, årskurs 1–3. (2016j). Bedömningsstöd i taluppfattning, årskurs 1–3. (2016k). Redovisning av uppdrag om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. (2016l). 281 miljoner i läxhjälp till över 2200 skolor. (2016m). Eleverna i förskoleklass blir allt fler. (senast granskad ) utvardering/nyhetsarkiv/2016/nyheter-2016-1.244417/eleverna- i-forskoleklass-blir-allt-fler-1.247963 (2016n). Statsbidrag för undervisning under skollov 2016: Beslutsbilaga. (2014). Rektor beslutade om att inte utarbeta åtgärdsprogram för NN. (2015a). Rektor beslutade att inte upprätta ett åtgärdsprogram för NN. (2015b). Extra anpassningar eller särskilt stöd?. (2015c). Fråga om gränsdrag- ningen mellan extra anpassningar och särskilt stöd. Slavin, R. E., , C., , S., & Madden, N. (2011). Effective programmes for struggling readers: A best evidence synthesis. , 6, 1–16. Snow, C. E. et al. (1998). Preventing Reading Difficulties in . Snow, C. & , C. (2007). Teaching Children to : What Do We Know about How to Do It?. I: M. J. Snowling & C. Hulme (red.) The Science of Reading. : , 501–520. Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. Delbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Slutbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Betänkande av Utredningen om nationella prov. Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Delbetänkande av skolkommission. SPSM (2016). Årsredovisning 2015 – Specialpedagogiska skolmyndig- heten. Stafylidou, S. & Vosniadou, S. (2004). The development of students' understanding of the numerical value of fractions. Learning and Instruction, 14(5), 503–518. & , P. (1989). Whole language and language experience approaches for beginning reading: A quantitative research synthesis. Review of , 59(1), 87–116. Stanovich, K. (2000). Progress in Understanding Reading: Frontiers. : The Guildford Press. & , I. (2002). Läs- och skrivsvårigheter och lärande i matematik. : Nationellt , . & , I. (2010). Före Bornholmsmodellen: språklekar i förskolan. 1. utg. : Natur & kultur. (2016). Hela högstadiet på film. kommuner och landsting (2007). Den kommunala finansieringsprincipen. kommuner och landsting (2015). SKL Matematik 2015. kommuner och landsting (2016). Öppna jämförelser: grundskola 2016. (publicerad ) . SVT (2015). Pensionering leder till akut lärarbrist: Intervju med ordförande i (publicerad ) lararbrist Takala, M. (2015). Muntlig intervju med professor vid . (2007). Barns tidiga läsning. , , , U. & , Å. (2015). Kunskaps- översikt om läs- och skrivundervisning för yngre barn. Tjernberg, C. (2013). Framgångsfaktorer i läs- och skrivande – En praxisorienterad studie med utgångspunkt i skolpraktiken. Torgesen, J. (2001). The theory and practice of intervention: comparing outcomes from prevention and remediation studies. I: A. J. Fawcett (red.) Dyslexia: theory and good practice. : Whurr Publishers, 185–202. (2007). Recent discoveries on remedial interventions for children with dyslexia. I: M. J. Snowling & C. Hulme (red.) The Science of Reading. : , 521–538. UKÄ (2016). Speciallärare och specialpedagoger. (hämtad ) rapporter/hogskoleutbildningarna-och- arbetsmarknaden/speciallarare-och-specialpedagoger.html Utbildningsdepartimentet (2015). U2015/191/S: Uppdrag till om förtydligande av förskoleklassens och fritids- hemmets uppdrag m.m. (2016a). Läroplanen får nya avsnitt om förskoleklassen och fritidshemmen. Utbildningsdepartimentet (2016b). Nya insatser för fler special- pedagoger. & Schopman, E. (2000). Improving early numeracy of young children with special educational needs. Remedial and Special Education, 21(1), 27–40. , F. & , D. (2010). Spatial structuring and the development of number sense: A case study of young children working with blocks. , 29(2), 145–159. Vaughn, S., Wanzek, J. & , C. (2007). Teaching elementary students who experience difficulties in learning. I: L. (red.) The handbook of special education. stad (2016). Räkna med – för bättre resultat i matematik. (senast uppdaterad ) med-vasteras---for-battre-resultat-i-matematik.html , D., Greenwood, C., , B. & Carta, J. (1994). Prediction of school outcomes based on early language production and socioeconomic factors. Child Development, 65(2), 606–621. (2015). (senast ändrad ) (2011). Effects of a Randomised Reading Intervention Study: An Application of Structural Equation Modelling. Dyslexia, 17(4), 295–311. (red.) (2008). Sommarskola 2007 – en utvärdering. : Myndigheten för skolutveckling. & Li, M. (2008). An investigation of 3rd-grade Taiwanese students' performance in number sense. Educational Studies, 34(5), 443–455. C., , , ,́ D., Csepe,́ V., , A., Faísca, L., , N., Lyytinen, H., Vaessen, A. & Blomer, L. (2010). Orthographic depth and its impact on predictors of reading: a cross-language investigation. Psychological Science, 21(4), 551–559. En särskild utredare ska undersöka förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag på hur en sådan bör utformas. Syftet med utredningen är att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i grund-skolan och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. undersöka förutsättningarna för att införa en läsa-skriva-räkna- garanti och lämna förslag om vad garantin bör innehålla och vilka åtgärder som kan vidtas i , sameskolan och specialskolan respektive redan i förskoleklassen, analysera hur en läsa-skriva-räkna-garanti förhåller sig till regleringen om bl.a. stöd och särskilt stöd och om några ändringar i regleringen behöver göras, analysera och lämna förslag om när garantin kan anses vara uppfylld samt analysera vad som bör gälla när garantin inte är uppfylld, analysera vilka behov av kompetensutveckling som finns hos huvudmän, rektorer och lärare, och  föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning Stödinsatser sätts inte in tillräckligt tidigt Resultaten i svensk skola har försämrats . Resultaten på de nationella proven i årskurs 3 som genomfördes visar att många elever inte når upp till kravnivån i matematik och svenska. Av de elever som gjorde samtliga delprov i matematik var det som inte nådde kravnivån (35,av flickorna och av pojkarna). Motsvarande andel i ämnet svenska var (16,av flickorna och av pojkarna) och i svenska som andraspråk (40,av flickorna och av pojkarna). Vidare har elever som får åtgärdsprogram ökat. Enligt statistik från har av eleverna i åtgärdsprogram. Andelen elever med åtgärdsprogram är som högst i årskurs 9 där av pojkarna och av flickorna har ett sådant (/14). Särskilt stöd sätts således in sent i . Statens skolinspektions tillsyn visar också att det finns kvalitetsbrister i skolornas arbete med särskilt stöd och åtgärdsprogram. Bristerna avser bl.a. utredning och bedömning av elevers stödbehov, att rektorn inte säkerställer att beslut om åtgärdsprogram fattas och att en del av de åtgärdsprogram som utarbetas är bristfälliga. I det finländska skolsystemet ges mest stöd i de lägre klasserna. Så snart en lärare ser att en elev riskerar att halka efter sätts stöd in. Även i är regelverket utformat så att en elev har rätt till stöd eller särskilt stöd om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Ändå vet vi att sådant stöd inte alltid sätts in i tillräckligt god tid. Att elever har en god läs- och skrivförmåga är avgörande för hur väl de lyckas nå kunskapskraven i alla ämnen och även hur de lyckas med fortsatta studier. Det har även en avgörande betydelse för möjligheten till sysselsättning och till att vara en aktiv samhällsmedborgare. Även ämnet matematik har en grundläggande betydelse för barnets utveckling av bl.a. logiskt tänkande men också som grund för andra ämnen i senare årskurser. Lärarnas arbete med stöd och särskilt stöd är centralt för elevernas lärande. Det är av stor vikt att rätt insatser av god kvalitet sätts in tidigt eftersom det finns starkt forskningsstöd för att stöd och stimulans utifrån elevernas behov redan i de första årskurserna är viktigt för att förebygga att eleverna senare utvecklar problem med läs- och skrivförmågan. Det är rimligt att anta att arbetet med stödinsatser kan påbörjas redan i förskoleklassen. Insatser i förskoleklassen och i de första årskurserna stärker också skolans möjlighet att bryta kopplingen mellan elevernas resultat i bl.a. läsförståelse och föräldrarnas utbildningsnivå. Gällande regelverk – inte tillräckligt i praktiken Av skollagen (2010:800) följer bl.a. att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktions- nedsättningens konsekvenser (1 kap. 4 § och 3 kap.3 § skollagen). I ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik i grund- skolan och sameskolan finns det kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3. Detsamma gäller årskurs 4 i specialskolan. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven enligt skollagen skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Om det framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska då skyndsamt se till att elevens behov av särskilt stöd utreds. Detsamma gäller om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt och om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd (3 kap. 5 a och 8 §§ skollagen). Om en elev ska ges särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet ska bl.a. behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. För en elev i och mot- svarande skolformer ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (3 kap. 9 och 10 §§ skollagen). Det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genom- förs i enligt med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Kommuner ska fördela resurser till utbildningen inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a § skollagen). Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas behov och förutsättningar (2 kap. 10 § skollagen). I detta innefattas ansvar för och beslut om övergripande organisation av det pedagogiska arbetet och arbetet med barn och elever i behov av särskilt stöd, se propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2009/10:165 s. 647). Vid resursfördelning, organisation och val av metoder och arbetssätt ska professionen och huvudmännen således anpassa verksamheten utifrån elevernas skilda behov och förutsättningar. I praktiken kan det innebära att resurser eller insatser kan behöva omfördelas mellan elevgrupper eller årskurser. Trots att elever enligt gällande reglering har rätt till stöd och särskilt stöd om det kan befaras att de inte kommer att nå kunskapskraven, når många elever inte upp till kravnivån i svenska och matematik på de nationella proven i årskurs 3. Av statistik från framgår vidare att mest särskilt stöd ges i de senare årskurserna i . Mot denna bakgrund finns det ett behov av att se över vilka ändringar och tillägg som behöver göras i det svenska systemet bl.a. när det gäller stöd och särskilt stöd. En särskild utredare ska undersöka förutsättningarna för att införa en läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag på hur en sådan bör utformas. Syftet är att utarbeta ett system som ser till att elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. För att en läsa-skriva-räkna-garanti ska bli effektiv kan den behöva innehålla olika komponenter. Den kan röra sig om såväl ändringar i regelverket som andra åtgärder. Det kan bl.a. handla om exempel på utvärderade undervisningsmetoder och arbetsätt eller stödmaterial.