sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — 4.vilka kurser som beviset avser, hur många gymnasiepoäng som varje kurs omfattat och vilket betyg eleven fått på varje kurs, 5.om betyg har satts efter prövning av den som inte är elev i gymnasieskolan, 6.att eleven har genomfört ett godkänt gymnasiearbete och vad det har innehållit, 7.om eleven har slutfört ett fullständigt eller utökat program, 8.att beviset avser en person som inte är elev i gymnasieskolan. Om examensbeviset avser vård- och omsorgsprogrammet, ska det av beviset framgå att det avser en yrkesexamen som benämns undersköterskeexamen. När en elev på ett introduk- tionsprogram har nått målen för utbildningen enligt sin individu- ella studieplan ska rektorn utfärda ett gymnasieintyg som visar vilken utbildning eleven har fått. Av intyget ska utbildningens mål, samtliga betyg som eleven har fått och andra insatser som ingått i den individuella studieplanen framgå.En elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst grundskoleämnen utan att få god- känt betyg ska få en skriftlig be- dömning av sin kunskapsutveck- ling i varje sådant ämne. Det- samma gäller om eleven läst kurser som ingår i ett nationellt program. 20 § En elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst grundskoleämnen utan att få god- känt betyg ska få en skriftlig be- dömning av sin kunskapsutveck- ling i varje sådant ämne. Efter avslutad utbildning på ett introduktionsprogram ska rektorn utfärda ett gymnasie- intyg som visar vilken utbildning en elev har fått. Av intyget ska samtliga betyg som eleven har fått framgå. En elev som avbryter sin ut- En elev som avbryter sin ut- bildning på ett introduktions- bildning på ett introduktions- program, inte fullföljer utbild- program eller inte når målen för utbildningen enligt sin individu- studieplan eller övergår till ett ella studieplan ska få en samman- nationellt program ska få en sam- ställning av vilka delar av utbild- manställning av vilka delar av ningen eleven har fullföljt jäm- utbildningen eleven har fullföljt fört med sin individuella studie- En elev som har fått betyg på en gymnasiekurs innan eleven påbörjat sin gymnasieutbildning har rätt att gå om kursen och få ett nytt betyg på kursen i gymnasieskolan. Rektorn fattar beslut efter det att eleven fått yttra sig. Om eleven inte har fyllt och inte heller har ingått äktenskap, ska även elevens vårdnadshavare yttra sig. I 9 kap. 1 och 2 §§ finns be- stämmelser om övriga fall när en elev har rätt att gå om en kurs. 1 § Eleverna ska genom strukturerad undervisning ges ett konti- nuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna ska nå målen för utbildningen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbild- ningen. Stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd 2 § I 3 kap. 5 a och 7–9 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmel- ser om stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. 3 § En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det. Om det finns särskilda skäl, får en elev som har rätt till moders- målsundervisning och som före sin ankomst till har under- visats på ett annat språk än modersmålet ges studiehandledning på det språket i stället för modersmålet. 4 § En elev i gymnasieskolan kan befrias från undervisning i en eller flera kurser eller gymnasiearbetet om eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på något annat sätt. En elev i gymnasiesärskolan kan befrias från undervisning i en eller flera kurser eller gymnasiesärskolearbetet om eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på något annat sätt eller saknar förutsättningar att klara av ett fullständigt pro- gram. Reducerat program beslutas inom ett åtgärdsprogram. 5 § Undervisningen på ett nationellt program för en elev i gymna- sieskolan får fördelas över än , om eleven har läst ett reducerat program eller om det med hänsyn till elevens förutsätt- ningar i övrigt finns särskilda skäl för det. Rektorn ska överväga att fördela undervisningen över än när reducerat program beslutas eller om det har framkom- mit att det finns särskilda skäl för en sådan fördelning. Förlängd undervisning beslutas inom ett åtgärdsprogram. 6 § I 15 kap. 27 a § och 18 kap. 26 a § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om rätt att gå om en kurs. En elev som har bytt studie- väg får, om det finns särskilda skäl, gå om sådana kurser som eleven tidigare fått lägst betyget E på. 7 § En elevs utbildning i gymnasieskolan får avvika från vad som annars gäller för ett nationellt program genom att vissa kurser byts ut om 1. utbildningen kan hänföras till ett nationellt program, 2.kraven för examen från det aktuella programmet kan uppfyllas, 3.beslutet fattas före utgången av det andra läsåret. Beslut om att byta ut kurser i gymnasiegemensamma eller pro- gramgemensamma ämnen får endast fattas om det finns synnerliga skäl. När det gäller villkoret i första stycket 2 får dock den inledande kursen i matematik bytas ut mot en annan inledande kurs i mate- matik. Beslut om att byta ut en viss kurs får inte fattas efter det att eleven påbörjat kursen. 8 § En elevs utbildning i gymnasiesärskolan får avvika från vad som annars gäller för ett nationellt program genom att vissa kurser byts ut, för att eleven ska kunna läsa 1.kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner, 2.ämnesområden i individuella program i gymnasiesärskolan, 3.kurser som inte finns i programstrukturen för det program som eleven är antagen till, eller får meddela föreskrifter om att kurser får bytas ut av andra skäl än de som anges i första stycket. 9 § Specialklasser får inrättas för elever som på grund av hörsel- skada inte kan följa den vanliga undervisningen. 10 § Rektorn fattar beslut enligt 5–8 §§ efter det att eleven och be- rörda lärare har fått yttra sig. Om eleven inte har fyllt och inte heller har ingått äktenskap, ska även elevens vårdnadshavare yttra sig. Om en elev inte kommer till den utbildning eleven har antagits till och inte heller anmäler giltig orsak att utebli efter det att den första terminen har startat, ska huvudmannen vid- ta åtgärder för att eleven ska på- börja utbildningen.Om eleven trots huvudman- nens åtgärder inte kommer till ut- bildningen ska huvudmannen meddela hemkommunen det efter det att utbildning- en startade. Eleven ska då anses ha avslutat sin utbildning. En elev anses ha avslutat ut- bildningen om eleven inte kom- mer till den utbildning eleven har antagits till och inte heller an- mäler giltig orsak att utebli efter det att den första terminen har startat. Om en elev vill avsluta utbildningen utan att slutföra den, ska eleven anmäla det till rektorn. En elev som inte har fyllt och inte heller har ingått äktenskap ska visa att vårdnadshavaren sam- tycker till att eleven slutar . Rektorn ska vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att eleven ska fortsätta sin utbildning. Om eleven trots detta vill avsluta utbildningen får rektorn besluta att eleven ska anses ha avslutat sin utbildning. Om en elev har påbörjat en utbildning och därefter utan an- mälan enligt första stycket har ute- blivit från utbildningen i följd, utan att detta har berott på sjukdom eller be- 13 Senaste lydelse 2014:860. 15 Senaste lydelse 2014:860. viljad ledighet och rektorn har vidtagit de åtgärder som skäligen kan krävas för att eleven ska fort- sätta sin utbildning, får rektorn besluta att eleven ska anses ha av- slutat sin utbildning. I 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om hemkommunens aktivitetsansvar för ungdomar. Av bestämmelser- na framgår att en förtroendefull och systematisk samverkan mellan aktivitetsansvaret och gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan ska eftersträvas. Bidrag till en enskild huvudman för gymnasieskola enligt 16 kap. 52 § skollagen (2010:800) ska lämnas i en omfattning som minst motsvarar en fullständig gymnasieutbildning (2 500 gymnasiepoäng). Om elevens hemkommun för- Om elevens hemkommun för- delar ytterligare resurser i en delar ytterligare resurser i en skola för elever som skola för elever som har rätt till utökat program för att läser kurser enligt 4 kap. 23 § andra stycket, ska bidrag lämnas till den enskilda huvudmannen yrkesprogram, ska bidrag lämnas också för sådana kurser utöver 2 500 gymnasiepoäng som en elev 2 500 gymnasiepoäng som en elev läser för att uppnå sådan behörig- het inom ett yrkesprogram. Denna förordning träder i kraft . 16 Senaste lydelse 2012:402. 2.Bestämmelserna i 1 kap. 3 §, 4 kap. 5, 7, 12, 22 och 23 §§, 6 kap. 4 och 6–8 §§, 8 kap. 4, 17 och 19 §§ och 13 kap. 8 § i den nya lydelsen och i 4 kap. 1 b, 6 a–b, 11 a §§ och 6 kap. 10 § tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Den nya definitionen av nationella programråd i 1 kap. 3 § tilläm- pas dock för tid . 3.Bestämmelserna i 1 kap. 1 och 7 §§, 3 kap 3 §, 5 kap. 9 och 21 §§, 8 kap. 20–23 §§, 9 kap. och 12 kap. 3 och 4 §§ tillämpas för tid . 4.För utbildning som påbörjats före gäller 1 kap 3 §, 4 kap. 5, 7, 12, 22 och 23 §§, 6 kap. 4, 6–8 §§, 8 kap. 4, 17 och 19 §§ och 13 kap. 8 § i den äldre lydelsen och 6 kap. 3 §. Den äldre definitionen av nationella programråd i 1 kap. 3 § gäller dock fort- farande för tid före . 5.Äldre bestämmelser i 1 kap. 1 och 7 §§, 3 kap. 3 §, 5 kap. 9 och 21 §§, 8 kap. 20–23 §§, 9 kap. och 12 kap. 3–4 a §§ gäller fort- farande för tid före . Myndigheten ska utforma kursplaner, ämnesplaner och kun- skapskrav samt ansvara för natio- nella prov och slutprov. Myn- digheten ska rapportera till re- geringen i de frågor som dessa uppgifter kan ge upphov till samt för regeringen redovisa sina be- dömningar när det gäller program och inriktningar i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ förordningen (2015:1047) med instruktion för ska ha följande lydelse. 5 § Myndigheten ska utforma kursplaner, ämnesplaner och kun- skapskrav samt ansvara för natio- nella prov och slutprov. Myn- digheten ska rapportera till re- geringen i de frågor som dessa uppgifter kan ge upphov till. Myndigheten ska ansvara för Myndigheten ska ansvara för 1. de nationella programråden 1. de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning, Nationella rådet för vidare- utbildning i form av ett fjärde program och i gymnasiesärskolan, Nationella rådet för vidare- utbildning i form av ett fjärde Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 10 § i den nya lydelsen tillämpas för tid . 3.Äldre bestämmelser i 10 § gäller fortfarande för tid före . förordning om ändring i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen Härigenom föreskrivs att 9 § förordningen (2015:218) om stats- bidrag till folkbildningen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En folkhögskola ska ha en ansvarig styrelse. Styrelsen får vara gemensam för flera folkhögskolor. Allmänna kurser, avsedda främst för dem som saknar grund- skole- och gymnasieutbildning, ska utgöra Till en allmän kurs som ger Till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den en behörighet motsvarande den som kan fås genom skolväsendet som kan fås genom skolväsendet får endast den som fyller får endast den som fyller senast under det kalenderår kurs- senast under det kalenderår kurs- en börjar eller som är äldre an- en börjar eller som är äldre antas. Trots detta får en folkhögskola till undervisningen anta en yngre elev som går ett introduktions- program i gymnasieskolan. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för stasbidrag som be- viljats före ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan Regeringen föreskriver att bilagan till förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). 2.Förordningen träder i kraft . – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Övergripande mål och riktlinjer – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen ut- formas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgär- der får detta, • eleverna får information inför utbildningens början, får en väl ut- formad introduktion i utbildningen, i ämnen och kurser samt får stöd att formulera mål för sina studier, –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 21 Övergripande mål och riktlinjer – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen ut- formas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgär- der får detta, med den variation som eleverna behöver, • resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas efter lärarnas be- dömning av elevernas utveckling, • eleverna får information inför utbildningens början, en väl utfor- mad introduktion i utbildningen, ämnen och kurser samt stöd att formulera mål för sina studier, –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 1 Senaste lydelse SKOLFS 2016:43. förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan Regeringen föreskriver att bilagan till förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). 2.Förordningen träder i kraft . – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 2 Övergripande mål och riktlinjer – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen ut- formas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgär- der får detta, • eleverna får information inför utbildningens början, får en väl ut- formad introduktion i utbildningen, i ämnen, kurser och ämnesom- råden samt får stöd att formulera mål för sina studier, –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 21 Övergripande mål och riktlinjer – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen ut- formas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgär- der får detta, med den variation som eleverna behöver, • eleverna får information inför utbildningens början, en väl ut- formad introduktion i utbildningen, ämnen, kurser och ämnesom- råden samt stöd att formulera mål för sina studier, –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 1 Senaste lydelse SKOLFS 2016:45. 2.1Utredningens direktiv och utgångspunkter Gymnasieutbildning är viktig för individen och för samhället i sin helhet. Det är inte obligatoriskt för ungdomar att gå i gymnasie- skolan, men en genomförd gymnasieutbildning har fått en allt större betydelse. Flera studier visar att det i princip krävs en gymnasie- utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och minska sin sårbarhet för t.ex. arbetslöshet. Risken för arbetslöshet är unge- fär dubbelt så stor bland unga kvinnor och män som inte har av- slutat en gymnasieutbildning som bland dem som har avslutat en sådan utbildning. Att ha en gymnasieutbildning är även betydelse- fullt för att kunna delta aktivt i samhällslivet och att ha avbrutit eller aldrig påbörjat en gymnasieutbildning är den faktor som tyd- ligast påverkar risken att återfinnas i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Om gymnasieskolan inte lyckas med sitt uppdrag riskerar därmed fler unga att hamna i socialt och ekonomiskt utan- förskap. Gymnasieskolan utgör den centrala länken mellan den obligato- riska skolan och det framtida studie- och yrkeslivet. Skolformen finns därmed i skärningspunkten mellan olika intressen, från till vuxenutbildningen, från yrkeshögskola, universitet och högskolor till arbetsmarknaden och det civila samhället. Gymnasieskolan tar över som nästa utbildningsnivå för alla ungdomar efter . Även för ungdomar som inte nått målen för utbildningen i grundskol- an eller som invandrat i gymnasieåldern och därmed inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program erbjuds gymnasieutbildning i form av introduktionsprogram, dvs. program som förbereder för fortsatta studier i första hand på ett nationellt program, eller för arbetslivet. innebär ett uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning.1 Detta avser såväl gymnasieskolan som gymnasie- särskolan och är, enligt utredningens tolkning, ett övergripande uppdrag som innefattar samtliga deluppdrag som ingår i direktiven. Det har utgjort den övergripande frågeställningen i utredningens arbete och innebär ett fokus på deltagande och genomströmning. Som en del i sitt uppdrag ska utredningen enligt direktiven lämna förslag som innebär att de nationella programmen i gymnasieskolan vidareutvecklas och ger en bred gemensam kunskapsbas. Direktiven betonar dessutom att undervisningen i gymnasieskolan måste upplevas som motiverande och hålla en god kvalitet. De deluppdrag som har ingått enligt utredningens ursprungliga direktiv har bl.a. handlat om att se över bestämmelserna om stöd- åtgärder i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, att analysera och föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grund- läggande behörighet till högskolan kan stärkas, att analysera och föreslå hur alla nationella program i gymnasieskolan kan innefatta ett estetiskt ämne, att analysera hur introduktionsprogrammen kan utvecklas samt att analysera om det finns anledning att göra justering- ar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasie- skolan. Utredningen har fått tilläggsdirektiv . Det första tilläggsdirektivet2 innebär ett uppdrag att analysera Yrkesprograms- utredningens förslag om gymnasieskolans teknikprogram och eventuellt föreslå hur en yrkesinriktning kan införas inom teknik- programmets 2 500 gymnasiepoäng. Det andra tilläggsdirektivet3 innebär ett uppdrag att analysera för- och nackdelar med ämnes- betyg, att utreda möjligheterna att införa ämnesbetyg i gymnasie- skolan och att lämna förslag som kan bidra till att reducera stress hos gymnasieskolans och gymnasiesärskolans elever. 2015:31, bilaga 1. 2Dir 2015:82, bilaga 2. 3Dir 2015:141, bilaga 3. 2.1.2Nuvarande modell – en utgångspunkt Under har gymnasieskolan varit föremål för flera utredningar och reformer. har en allt större del av varje årskull valt att påbörja studier i gymnasieskolan, och påbörjar av ungdomarna en gym- nasieutbildning efter att de lämnat . Någon större förändring avseende genomströmningen i gymnasieskolan har inte skett . är det alltför tidigt att utvärdera de långsiktiga effekterna av den senaste gymnasiereformen som sjösattes , och som i detta betänkande benämns Gy11. Regeringen slår i utredningens ursprungliga direktiv fast att gym- nasieskolan inte är betjänt av dramatiska förändringar och tvära kast och att förändringar ska genomföras med utgångspunkten att skapa långsiktighet och arbetsro för verksamheten i gymnasieskolan. Syftet med utredningen har inte varit att främst utreda nya studievägar eller att på andra sätt förändra de grundläggande dragen i systemet. Ansatsen i utredningens arbete har i stället varit att vidareutveckla den nuvarande modellen för gymnasieutbildning med som främsta syfte att alla unga ska påbörja och nå målen för en gymnasie- utbildning. I direktiven påpekas att det är naturligt att gymnasieskolan be- höver fortsätta utvecklas och anpassas till ett föränderligt samhälle men att det arbetet bör bygga vidare på centrala delar i den senaste gymnasiereformen. Utredningen utgår därmed från att Gy11 bör ligga till grund för ett utvecklingsarbete, som de nödvän- diga justeringar som krävs för att förbättra gymnasieskolan inom dessa ramar ska genomföras. Gymnasiesärskolan reformerades senare än gymnasieskolan, 2013 och den reformen utgör på motsvarande sätt en utgångspunkt för eventuella förändringar. Att skolformen så pass reformerats har också inneburit en viss begränsning när det gäller utredningens ansats. I detta betänkande nämns gymnasiesärskolan specifikt en- bart när skolformen särskilt berörs. Detta hindrar dock inte att många allmänna resonemang när det gäller gymnasieskolan även äger giltig- het för gymnasiesärskolan. Att utredningen bygger vidare på Gy11 innebär bl.a. att utred- ningens förslag bygger vidare på den nuvarande modellen med en treårig gymnasieskola. Det betyder även att t.ex. dagens program- typer ligger fast. De nationella programmen ska fortfarande i första hand förbereda för vidare studier eller ett yrke, och de nationella programmen ska leda till en gymnasieexamen. Med detta sagt pekar dock utredningens andra tilläggsdirektiv som gäller möjligheterna att införa ämnesbetyg mot en möjlig systemförändring när det gäller gymnasieskolans och gymnasiesär- skolans struktur. Om ett ändamålsenligt införande av ämnesbetyg skulle kräva ämnesutformning i stället för dagens kursutformning skulle detta nämligen i sin tur medföra krav på en mer omfattande reform. 2.1.3Vägledande perspektiv och utgångspunkter för utredningens arbete I utredningens arbete har några olika perspektiv och utgångs- punkter varit vägledande. Eleverna står i centrum för uppdraget. Vad vi vet om deras deltagande i gymnasieutbildning, genom- strömningen i gymnasieskolan, liksom orsaker till studieavbrott och ofullständiga studier har genomgående beaktats. Vi har tagit hänsyn till vad vi vet om ungas syn på utbildning och utbildningsval, även om få studier finns på området. Andra perspektiv som beaktats handlar om arbetsmarknadens utveckling och om övergripande internationella mönster på utbildningsområdet. har gett särskilda rekommendationer efter den fördjupade granskning av skolväsendet i som genomfördes 2015.4 Enligt bör den nationella nivån vidta åtgärder för att skolsystemet bl.a. ska ha höga förväntningar på alla elever utifrån gällande styrdokument. behöver också nationellt verka för ett bättre klassrumsklimat, stöd och stimulans liksom för ett mer systematiskt arbete med nyanlända elever. har haft med i arbetet.5 4OECD: Improving Schools in : An perspective.