sou · H4B361 · 2016-09-26 00:00:00 — IRR är ett mått som visar den kapitalviktade avkastningen. IRR används för att beskriva utvecklingen på ett eller flera pre- miepensionskonton med hänsyn taget till tidpunkt och storlek på alla in- och utbetalningar. IRR brukar jämföras med bankränta i och med att det måttet visar vilken genomsnittlig årsränta som svarar mot de in- och utbetalningar som gjorts och den behållning som finns på kontot på beräkningsdagen. IRR kan användas för att jämföra utvecklingen på olika konton eller för att på totalnivå jämföra avkastningen för till exempel premie- och inkomst- pensionen. TVA används för att visa utvecklingen för en enskild fond eller för en fondportfölj. Det tar inte hänsyn till storleken på in- och utbetalningar, utan visar utvecklingen i sig i till exempel en fond. TVA kan användas för att jämföra utvecklingen i olika fonder obe- roende av hur mycket pengar de har, dvs. Skillnaden mellan de två måtten är att IRR mäter sammansatta kassaflöden med hänsyn till både storleken av och tidpunkten för varje insättning i stället för – som TVA gör – enbart utvecklingen av den första insatta kronan. För en mer detaljerad beskrivning av IRR och TVA hänvisas till Bilaga 3. 3.2.3Förvalsalternativet har i genomsnitt gått bättre än Egen portfölj Internräntan (IRR) i figur 3.1 ovan beräknas som den genom- snittliga värdetillväxten hos det samlade premiepensionskapitalet, där värdetillväxten emellertid har varit olika för de delar av kapitalet som har förvaltats i förvaltningsmodellen Egen portfölj jämfört med de delar som har förvaltats i förvaltningsmodellen icke- valsalternativet/förvalsalternativet, se figur 3.2 nedan. Hur har det gått ? Figur 3.2 Genomsnittlig värdeutveckling för perioden –2014 efter inträdesår (intjänandeår) för pensionssparare med egen vald portfölj och med AP7 Såfa Här bör noteras att det finns skillnader i värdetillväxt mellan det Icke-valsalternativ som fanns mellan 2000–2009 och det Förvals- alternativ som funnits , vilket till del beror på skillnader i marknadsutvecklingen under de olika tidsperioderna men som också till stor del beror på den förändring av placeringsinriktningen som genomfördes i samband med införandet av den reforme- rade systemutformningen. Skillnaderna i värdetillväxt framgår av figur 3.3. Hur har det gått ? Figur 3.3 Avkastning sedan start för fondrörelsen som helhet, fondtorget och Sjunde AP-fonden Det bör vidare noteras att internräntan är beräknad netto, dvs. efter avdrag för avgifter och skatter samt med tillägg av rabatter, och att den redovisade värdeutvecklingen därför kan sägas vara avgifts- justerad. Internräntan är däremot inte riskjusterad i den meningen att den visar i vilken utsträckning skillnaderna i värdeutveckling mellan de olika placeringsalternativen har berott på skillnader i risknivå. Det bör särskilt understrykas att redovisningen ovan handlar om den historiska värdeutvecklingen, medan det i en diskussion om reformer av systemet snarare är den förväntade värdeutvecklingen på lång sikt som är av störst intresse. Den förväntade värde- utvecklingen – till följd av avgifts- och skatteskillnader – diskuteras i avsnitt 4.3. Det bör vidare understrykas att det inte är självklart att – eller hur – man bör göra jämförelser mellan värdeutvecklingen i Förvals- alternativet och värdeutvecklingen i förvaltningsmodellen Egen portfölj. Det kan argumenteras för att jämförelser mellan å den ena sidan förvaltningsmodellen Förvalsalternativet och å den andra sidan värdeutvecklingen i förvaltningsmodellen Egen portfölj är missvisande, eftersom Förvalsalternativet och de olika fonderna på fondtorget kan hävdas vara avsedda att fylla helt olika syften och att denna typ av jämförelser därför inte fångar värdet i de valmöjligheter Hur har det gått ? som finns genom fondtorget, dvs. fångar värdet i att göra val utifrån egna preferenser som avviker från Förvalsalternativet. Utredningens syfte med att jämföra den genomsnittliga ut- vecklingen i de båda förvaltningsmodellerna är inte att fastställa vilken förvaltningsmodell som är bäst för alla. Enligt utredningens mening kan dock en jämförelse på genomsnittsnivå användas som underlag för att bedöma behovet av s.k. puffar i syfte att öka sanno- likheten för att fler pensionssparare får ett bättre premiepensions- utfall. Om jämförelsen visar att Förvalsalternativet har gett – och i förväntan ger – ett bättre premiepensionsutfall än en ge- nomsnittlig Egen portfölj utgör det enligt utredningens mening ett motiv för att puffa för Förvalsalternativet, även om det bl.a. kan diskuteras om puffarna bör vara generella eller målgruppsinriktade och hur kraftiga puffarna bör vara i förhållande till sannolikheten för bättre utfall. I detta sammanhang bör nämnas att , och i en studie2 undersöker indi- viders aktivitet och avkastning (performance) i premiepensions- systemet –2010. Enligt utredningens tolkning visar studien att premiepensionssparare, med egen vald portfölj, som har bytt fonder (varit aktiva) har haft högre avkastning än de sparare som gjort ett aktivt val och därefter legat kvar i detta val. Av studien framgår att den största delen av överavkastningen (outper- formance) hos de aktiva beror på framgångsrisk timing av fonder och timing av tillgångsklasser. Av studien framgår bl.a. att de som aktivt förvaltar sina konton har haft en högre avkastning än de in- aktiva – de inaktiva (93,) tjänade , medan de aktiva (5,) tjänade . De absolut mest aktiva (0,) tjänade . Här kan också nämnas att det av – Pensionsspararna och pensionärerna 20153 framgår att måttligt aktiva (3–15 fondbyten inträdet) har sämre värdeutveckling än inaktiva (0 fondbyten inträdet). 2Individual Investor Activity and Performance, , och , , version , (S/BF- HSG), working Papers on Finance No. 214/8. 44–45. Hur har det gått ? Ett av de problemområden som lyfts fram i Vägvalspromemorian är att det är, och förväntas bli, en stor spridning i premiepension bland olika sparare. I premiepensionssystemet finns cirka 850 fonder, med stora skillnader i placeringsinriktningar med allt från realränte- fonder till nischade aktiefonder. Avkastningen i de olika fonderna varierar kraftigt vilket innebär att pensionsspararna kan uppnå vitt skilda förvaltningsresultat. Detta kan innebära en förhållandevis stor förväntad spridning i utbetald pension för personer som haft samma livsinkomster och intjänat samma premiepensionspremier. Med mer eller mindre lyckosamma fondbyten kan vissa sparare ytterligare förstärka skillnaden i utfall under den mycket långa spartid som premiepensionen innebär. kan den långa tiden tänkas verka i motsatt riktning, dvs. att lyckade och misslyck- ade fondbyten över tiden tar ut varandra. Till detta kommer den spridning i utfall mellan olika generationer av pensionssparare som uppstår i alla fonderade pensionssystem, på grund av att investe- ringarna görs under varierande marknadsförutsättningar. Det bör här understrykas att en viss spridning i utfall är en oundviklig konsekvens i ett fonderat system med valfrihet. Den svåra frågan är hur stor spridningen bör tillåtas vara, vilket är en politisk fråga. Utredningens utgångspunkt har varit att utredningen i sitt arbete ska ta hänsyn till hur de olika förslagen kan förväntas påverka spridningen i utfall. Med spridning i utfall menas här spridning i avkastning/värdeutveckling mellan olika pensions- sparare inom samma generation, dels spridning i avkastning/värde- utveckling mellan pensionssparare i olika generationer. Med spridning i avkastning/värdeutveckling menas hur stora skill- naderna – – är mellan de pensionssparare (eller generationer) som har haft den sämsta avkastningen/värde- utvecklingen och de pensionssparare som har haft den bästa avkastningen/värdeutvecklingen. Spridning i utfall kan avse histo- riska uppgifter eller avse en prognos för framtiden. Sambandet mellan spridning i utfall och risk behandlas i avsnitt 4.8. Spridningen i utfall kan redovisas på olika sätt. Nedan återges några av de redovisningar som återfinns i Vägvalspromemorian och i årliga rapporter, men även redovisningar Hur har det gått ? av utredningens egna beräkningar. Figur 3.4 visar fördelningen av genomsnittlig årlig internränta för alla pensionssparare från start i ett histogram.4 Här ingår alla pensionssparare med inträdesår . I histogrammet visas pensionssparare med Egen portfölj med färg, Förvalsalternativet med blå färg och nya sparare med grön färg. I det grå fältet överlappar pensionssparare med Egen portfölj och Förvalsalternativet varandra. Som framgår av figuren har Förvalsalternativet en högre värdeutveckling under vald period, men också en högre spridning i utfall. Det bör här understrykas att investeringsstrategin och därmed den genom- snittliga värdeutvecklingen varit olika för icke-vals-alternativet (2000–2010) och Förvalsalternativet (2010–2015). Figur 3.4 Genomsnittlig värdeutveckling för premiepensionen, inträdesår 1995–2014 4 I figuren finns en tydlig topp vid . Toppen representerar nya pensions- sparare med inträdesår 2014 och består av drygt 180 000 individer. Pensionsrätterna har förvaltats av riskgälden och alla har då fått samma ränta. De övriga markerade topparna består till största del av personer som har sina pengar placerade i AP7 Såfa men med olika första intjänandeår. Hur har det gått ? Det kan noteras att av alla individer ligger samlade inom ett intervall om mellan . Huvudelen av pensionsspararna med Egen portfölj ligger i intervallet med en koncentration . För pensionssparare med förvaltning i AP7 Såfa ligger det stora flertalet i intervallet . Någon uttalad topp i värdeutvecklingen motsvarande de med egna portföljer går inte att peka på. Värdeutvecklingen är mera spridd bland pensionssparare med innehav i AP7 Såfa. Skillnaden i årlig avkastning mellan indivi- der kan förväntas innebära stora skillnader i utbetald premie- pension. Figur 3.5 nedan visar hur stor andel premiepensionen kan förväntas bli av den inkomstrelaterade allmänna pensionen givet tre basscenarior. För basscenariot är den årliga reala avkastningen , för det optimistiska scenariot och för det pessimistiska scenariot . För det optimistiska scenariot förväntas premiepensionen utgöra av den allmänna pensionen medan samma siffra för basscenariot är och för det pessimistiska scenariot . Hur stor skillnaden kan bli i kronor räknat för en typfallsperson visas i figur 3.6. Figur 3.5 Premiepensionen som andel av den inkomstrelaterade allmänna pensionen Hur har det gått ? Figur 3.6 Premiepensionsinkomst givet tre basscenarior 3 000 S 2 500 KE 2 000 1 500 Figur 3.6 visar skillnaden i utbetald pension för en person född som börjar arbeta och går i pension med en årsinkomst på givet de tre basscenari- erna ovan för avkastningen. I basscenariot blir premiepensionen , i det optimistiska scenariot och i det pessimistiska . Det är en spridning på mellan högsta och lägsta värde.5 I Vägvalspromemorian redovisas följande tabell. 5 Pensionen är uttryckt i dagens priser och löneläge, dvs. ingen inkomsttillväxt är beaktad. SOU 2016:61 Hur har det gått ? Pension vid olika avkastningsnivåer samt andel pensionssparare Källa: beräkningar 2013. Syftet med beräkningarna nedan är att komplettera de beräkningar som gjordes till Vägvalspromemorian för att kunna ge en bild över vad man kan förvänta sig för spridning i utfall. Hur har det gått ? Spridning – fördelning år för år En systematisk undersökning av spridningen kan göras ge- nom att titta på hur utvecklingen har sett ut år för år sedan start för alla med likartade förutsättningar6. I figur 3.7 visas detta uttryckt i 1-, 5-, 50- (medianen), 95- och 99-procentspercentilen7 för årlig genomsnittlig IRR start, . Figur 3.7 Percentiler för genomsnittlig IRR start Källa: och utredningen. Som framgår av figur 3.7 så har spridningen minskat och förefaller att gå mot en stabilisering. Detta syns tydligare i figur 3.8 nedan, som visar skillnaden mellan en viss procent (en, ) av individerna som lyckats bäst, jämfört med motsvarande procent som lyckats sämst. Av figuren går det till exempel att utläsa att skillnaden mellan de som lyckats bäst och de som lyckats sämst (den röda linjen) är strax . 6I urvalet ingår de som har haft en pensionsrätt på för åren 1995–2002. Individerna ska även ha ett IRR-värde . Urvalets storlek är 3 011 024 individer. 7En percentil på t.ex. 1-procentsnivå innebär att av individerna har ett värde som är mindre än eller lika med detta värde. Av figuren framgår t.ex. att 95-procentspercentilen för är 6,2. Det innebär att av individerna 2012 hade eller lägre i årlig genomsnittlig IRR start. Hur har det gått ? spridningen minskat anser utredningen att det även fortsättningsvis kommer att finnas en relativt stor spridning i utfall. Figur 3.8 Skillnad i procentenheter mellan mer och mindre lyckosamma utfall Källa: och utredningen. Att den procentuella spridningen räknad i internränta går ner är dock förväntat, redan av det skälet att medelvärdet tas över fler och fler år vilket gör att enskilda år med extremvärden får mindre och mindre betydelse. Dessutom blir det enligt utredningens me- ning (se vidare följande avsnitt) mindre och mindre troligt, ju fler år som går, att samma personer lyckas vara bland de mest lycko- samma om och om igen. Detsamma gäller för de minst lycko- samma. Om det vore så, så skulle spridningen inte gå ner trots att medelvärdet räknas över fler och fler år. I stället är det enligt ut- redningens mening troligare att slumpmässigheten – vad gäller mer eller mindre lyckosamma år för varje enskild individ – får större och större genomslag, vilket leder till att den procentuella sprid- ningen minskar . Spridning – Lyckosamma förblir lyckosamma? Frågan om spridningen i utfall kan förväntas öka eller minska med tiden kan även belysas genom att analysera utfallet för de som lyckats allra bäst med sina fondval. Hur har det gått ? samma fondbyten ytterligare förstärka skillnaden i utfall för grup- per av individer under den mycket långa spartid som premie- pensionen innebär? Eller kommer den långa tiden verka i motsatt riktning, dvs. att lyckade och misslyckade fondbyten – för i princip vilken individ som helst – tar ut varandra över tiden? Ett konkret sätt att försöka besvara frågan om förväntad sprid- ning är att undersöka i vilken utsträckning de individer8 som har de 1 000 bästa fondavkastningarna ett givet år finns kvar bland de 1 000 bästa efter . Figur 3.9 visar detta för ett urval9 av startår. Figur 3.9 Antal individer som är kvar bland de 1 000 bästa Ur figuren kan man till exempel utläsa att av de individer som låg på ”topp 1 000-listan” i slutet , så var cirka 600 kvar på listan (dvs. ) men bara cirka 160 året därpå. Sista värdet för samtliga startår avser slutet av 2015. En tydlig effekt av det kraftiga börsraset syns för startåren , 2004 och 2007, dvs. efter sju, fyra respektive . Detta i form av att en stor andel lämnade ”topp 1 000-listan” men att ungefär hälften av dessa tog sig tillbaka till listan under den kraftiga börsuppgången 2009. 8Bland de som varit med sedan starten , dvs. samma grundurval som . 9Mönstren för intilliggande startår är likartade. Hur har det gått ? Måttet som används för att avgöra om en individ finns bland de 1 000 bästa ett visst år är genomsnittlig avkastning (IRR) sedan starten . När mätningen görs för att avgöra om individen även finns med efterföljande år, så är alltså resultatet medräknat. Det bör i och med det bli lättare att vara kvar på 1 000-bästalistan, ju fler år som gått sedan starten. En slutsats av denna undersökning är att det är av de som lyckats allra bäst som fortfarande tillhör samma topp- skikt . För de startår där tio efterföljande år ännu inte gått pekar trenden i samma riktning. Det finns en påtaglig men faktor som gör att avkastningarna inte går att förlänga ut i horisonten. På samma sätt kommer de individer med sämst avkast- ning en period inte nödvändigtvis ligga kvar där. Tusen personer motsvarar av antalet individer som sparar till eller tar ut premiepension. Det är en liten andel, men den motsvarar ungefär antalet med allra högsta förväntad pension i Vägvalspromemorian10. Undersökningen ger enligt utredningens mening underlag för att ifrågasätta om det är möjligt att hålla sig kvar år på en extremt hög avkastning som premiepensions- sparandet omfattar. Spridning i procent och spridning i kronor Som tidigare nämnts så har spridningen i procent minskat och förefaller att gå mot en stabilisering. En intres- sant fråga i sammanhanget är hur motsvarande spridning i kronor har utvecklat sig. Hur mycket pengar som finns på premie- pensionskontona – för samma urval som tidigare – framgår av tabell 3.2. 10 Tabell 3.1, med årlig avkastning . Hur har det gått ? Percentiler för kronor på kontot för de med viss pensionsrätt sedan start Utvecklingen år för år – i absoluta tal för alla per- centiler och i skillnaden mellan dessa – har varit stadigt stigande med undantag av nedgångar på grund av börsras 2008 och 2011. Den stora skillnaden mellan kontona förklaras i stor utsträckning av att insättningarna av pensionsrätter varit mycket olika. De med minsta insättningar har haft i insättning11 och de med högsta insättningar har haft drygt 160 000 i insättning, dvs. maxi- mal pensionsrätt alla intjänandeåren 1995 till 2014. Tabell 3.2 visar hur mycket pengar det faktiskt rör sig om på kontona för de individer som varit med , vilket kan vara av intresse i sig. Vill man i stället få en bild av hur stor spridningen i kronor är för individer med samma intjänandeprofil så kan ett typiskt ge- nomsnittligt intjänande12 tillämpas på den faktiska procentuella spridningen för de individer som varit med sedan starten , dvs. Om dessutom antaganden görs om den fort- satta procentuella spridningen de kommande tjugo åren, så fås även spridningen i kronor vid pensioneringen. Antagandena om procentuell spridning redovisas i figur 3.10 och tabell 3.3 och utfallet vad gäller spridning i kronor efter tjugo respektive i figur 3.11 och tabell 3.4. 11Minst till 2002 är som tidigare nämnts urvalskriteriet. 12Som normering har valts i pensionsrätt . Därefter en årlig ökning fram till , följt av en årlig minskning till Denna intjänandekurva ger en lägre behållning för medianen (50-procentpercentilen) jämfört med den faktiska, i stället för Urvalet för den faktiska siffran gör dock att den är högre än genomsnittet. Hur har det gått ? Figur 3.10 Faktisk spridning i procent åren 2000–2015 samt antagen 2016–2035 -5,0 -10,0 -15,0 Källa: och utredningen. Tabell 3.3 Faktisk spridning 2015 samt antagen Källa: och utredningen. Hur har det gått ? Spridning i kronor efter tjugo respektive fyrtio år Källa: och utredningen. Spridning i kronor efter tjugo respektive fyrtio år Antaganden om den fortsatta procentuella spridningen de kom- mande tjugo åren är med nödvändighet en gissning med stort inslag av godtycklighet. Det är enligt utredningens mening ändå en rea- Hur har det gått ? listisk bedömning , givet de överväganden som redovi- sats tidigare vad gäller sannolikheten för att mer eller mindre lyckosamma utfall upprepar sig över tiden. Det som redovisats bör enligt utredningens mening jämföras med figur 3.1213 nedan. Figur 3.12 Årlig kapitalviktad avkastning till 2015, pensionssparare som började tjäna in pensionsrätter1995 Figuren visar spridningen i kapitalviktad avkastning mellan pensionssparare som varit med i systemet , dvs. i princip samma urval som tidigare i detta avsnitt. Den spetsiga toppen kring utgörs huvudsakligen av individer som har sitt kapital placerat i det statliga förvalsalternativet. Eftersom uppgifterna avser personer som varit med ända , är orsaken till spridningen inte att de kommit in . Det är i stället valet av fonder med olika avkastnings- utfall som är huvudorsaken till spridningen. Utredningens tolkning av detta är att om förvalsalternativet inte funnits så hade figuren saknat toppen och sprid- ningen hade rimligen varit ännu större, eftersom en stor enskild tyngdpunkt genom olika fondval fördelats ut över hela kurvan. Hur har det gått ? Vidare är utredningens tolkning att om alla pensionssparare hade varit placerade i Förvalsalternativet så hade figuren bara be- stått av toppen och spridningen varit i det närm- aste obefintlig. Det faktiska utfallet ligger ungefär mitt emellan 75- och 95-procentspercentilen i tabell 3.3 ovan. Det motsvarar i sin tur en behållning på om , enligt tabell 3.4. Aktivitetsnivån i premiepensionssystemet kan redovisas på flera olika sätt. Ett sätt att redovisa aktivitetsnivån i premiepensionssystemet är att redovisa utvecklingen av andelen förstagångsväljare som väljer Egen portfölj (fonder på fondtorget). Som framgår av tabellen nedan har andelen sjunkit från år . Som angetts ovan14 bör man dock enligt utredningens mening av flera skäl vara försiktig med jämförelser mellan aktivitetsnivån och de efterföljande åren. För senare förstagångsväljare gäller att de normalt är relativt unga, om de inte är inflyttade till , och att premierna därmed ofta är förhållandevis låga. Vid högre ålder kan man utgå från att individerna har större intresse för – och bättre kännedom om pensionsfrågor – bl.a. eftersom de normalt har mer pengar att placera och ofta har fått möjlighet att välja förvaltningsalternativ inom ramen för sin tjänstepension.15 14Se avsnitt 2.4.3. 15Jfr dock How do individual accounts work in the Swedish pension system?, A , An issue in brief, research at , 2004, number 22. SOU 2016:61 Hur har det gått ? Andel som valt egen portfölj och antal per inträdesår Totalt (%) Kvinnor (%) Män (%) Ett annat sätt att redovisa aktivitetsnivån i premiepensionssystemet är att redovisa andelen pensionssparare som har en Egen portfölj efter inträdet i systemet. Som framgår av tabel- len nedan ökar den andelen . Hur har det gått ? Andel pensionssparare som valt egen portfölj vid inträdet samt ett visst antal år därefter, fördelat på inträdesår Antal år efter inträdet Ytterligare ett sätt att redovisa aktivitetsnivån i premiepensionssy- stemet är att redovisa utvecklingen av antalet fondbyten, och antalet unika pensionssparare som gör fondbyten. Här – liksom ovan – kan man ha olika uppfattningar när det gäller redovisningen av de fondbyten som kan hänföras till de s.k. rådgivningsföretagen. Det kan å den ena sidan hävdas att dessa fondbyten inte bör redovisas som aktiva byten, eftersom det inte är pensionsspararen själv som har gjort bytet. Det kan emellertid å den andra sidan hävdas att dessa fondbyten bör redovisas som aktiva byten, eftersom bytena görs på uppdrag av pensionsspararna. knyter an till diskussionerna om medvetna val och genomtänkta val. Av figur 3.12 framgår bl.a. att antalet unika pensionssparare som gör fondbyten är relativt stabilt, medan det totala antalet fondbyten ökade kontinuerligt fram till den tidpunkt då det inför- des stopp för s.k. massfondsbyten. Hur har det gått ? Figur 3.13 Antal fondbyten, unika pensionssparare som byter fonder Ytterligare ett sätt att redovisa aktivitetsnivån i premiepensionssystemet – vilket kan sägas vara en kombination av de ovanstående varianterna – är att visa en ögonblicksbild av hur många pensionssparare som har valt respektive valkategori och hur många pensionssparare som har varit aktiva genom fondbyten inom respektive valkategori. Tabellen nedan visar siffror per . Hur har det gått ? Andel (%) Pensionärer med traditionell försäkring Viss del i någon generationsfond eller Aktivt val och inget innehav i statligt Andel (%) – Varav gjort minst ett val under det senaste – Varav gjort minst ett val under de tre (inkl. raden ovan) – Varav gjort minst ett val under de fem (inkl. raden ovan) – Varav inte gjort något val under de fem – Varav inte gjort något ytterligare val sedan det första valet Av de som har sitt premiepensionskapital placerat i andra fonder än Förvalsalternativet eller generationsfonder är det alltså som har bytt fonder .