sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Genom möjligheten att på kunna komplettera sin utbildning med pedagogik byggd på särart kan denna utbildning vara ett attraktivt alternativ. Även för personer med konstnärlig kompetens, men som saknar behörighet från högre konstnärliga studier från universitet kan en sådan yrkesexamen vara lämplig. Sådana pedagoger, även de med en annan konstnärlig bakgrund än svensk, skulle kunna bidra med en annan kunskap än den som är representerad vid våra lärosäten. 76 Workshop med under rikskonferens Utredningens förslag och rekommendationer En sådan förstärkning är enligt utredningens mening viktig för att på ett bättre sätt än ska avspegla det samtida svenska samhället. Ett sådant breddat anställningsunderlag vore gynnsamt för att påskynda en utveckling mot en breddad rekryt- ering. Utredningen menar att den kommunala potential att medverka till en förbättrad integration är stor. Detta avspeglas bland annat av det engagemang som kommuner uppvisat vad gäller att uppdra åt kulturskolorna att bidra till integrering av de stora grupper av nyanlända barn och unga som kommit till (se avsnitt 6.10.2). Utredningens inventering av utbildningar som är relevanta för anställning i den kommunala visar att söktrycket är stort och att få antas i förhållande till antal sökande (se avsnitt 3.5.1). En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog bör bestå av utbildningsvetenskapliga studier. Vidare bör konstnärlig kompe- tens utgöra krav för tillträde till yrkesexamen. En validering av tidigare yrkeserfarenhet och utbildning kan möjliggöra för per- soner med konstnärlig kompetens att påbörja en utbildning till kulturskolepedagog. Inom ramen för utbildningen skulle möjlighet ges till såväl praktisk kunskap som om pedagogiska förhållningssätt. Utredningen anser att validering är en viktig möj- lighet för personer inom alla samhällsnivåer i . I direktiven till Valideringsdelegationen77 framgår att validering bör ingå i strategier för kompetensförsörjning och kompetenstveckling, sett ur ett tillväxtperspektiv och att väl fungerande system för validering inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet bedöms kunna bidra till betydande samhällsekonomiska vinster. En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 90 högskolepoäng (hp) på grundnivå. För tillträde till utbildningen ska krävas förkunskaper i form av en konstnärlig utbildning om minst 90 hp inom ett eller flera för kultur- skolan relevanta ämnesområden. Yrkeserfarenhet inom det konst- närliga området eller konstnärliga studier vid exempelvis folk- 77 U 2015:120 En samordnad utveckling av validering. Utredningens förslag och rekommendationer SOU 2016:69 högskola, studier i utlandet eller erfarenhet av undervisning i kulturskola, är olika exempel på kunskaper som bör kunna mot- svara kraven för tillträde till utbildningen. Innehållet i examen föreslås bestå av kurser inom ramen för ämnet utbildningsvetenskap, med fokus på som organisation och arbetsplats, kultur och pedagogik, barn- och ung- domsvetenskap, fritidslärande, verksamhetsutveckling och konst- arternas didaktik. De campusförlagda studierna bör varvas med verksamhetsförlagd utbildning på en kulturskola. Utbildningen avslutas med ett självständigt arbete. Utbildningen föreslås kunna ges på halvfart för att redan verksamma pedagoger ska kunna genomföra utbildningen parallellt med tjänstgöring på kultur- skolan. En del av utbildningen bör också kunna genomföras på distans vilket skulle underlätta för redan yrkesverksamma personer att delta i utbildningen. Möjligheterna till distansutbildning skulle kunna innebära att examen kan erbjudas vid ett mindre antal läro- säten men ändå rekrytera studerande från hela landet. Utredningen bedömer att utbildningen bör ges vid tre lärosäten fördelade över landet. Regeringen föreslås tillföra i utvecklingsmedel till respektive lärosäte som kommer att anordna utbildningen. Beräknat utifrån en helårskostnad på per student, inklusive kostnader för studiemedel, uppgår kostnaden för nittio platser, dvs. trettio platser per lärosäte till cirka 17,5 mil- joner kronor exklusive utvecklingsmedel. En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog föreslås inrättas fr.o.m. eller som regeringen bestämmer. Frågan om en särskild utbildning för chefer för kultur- skola har tagits upp av och under utredningens samråd med kulturskolornas företrädare. Det har inte ingått i utredningens uppdrag att specifikt undersöka behovet av en sådan utbildning. Utredningen kan dock konstatera att en särskild chefsutbildning i form av en uppdragsutbildning har tagits fram vid på uppdrag av . Utredningens förslag och rekommendationer sig till ledare inom kulturskola. Utredningen är positiv till att en uppdragsutbildning har kommit till stånd och bedömer att behovet på detta sätt delvis är uppfyllt. Utredningen menar att det föreslagna nationella kulturskolecentrumet bör följa utveck- lingen och se hur den nya utbildningen motsvarar kommunernas utbildningsbehov och betalningsförmåga. Förslag: Regeringen ger i uppdrag att utlysa projektbidrag om för en satsning på forskning som är relevant för . Forskningen bör vara inriktad mot det utbildningsvetenskapliga ämnesområdet. Regeringen ska även ge i uppdrag att utlysa en forskarskola i didaktik. Regeringen ska anvisa forskningsanslag för att inrätta en forskarskola som ska leda till licentiatexamen. Medlen ska omfatta kostnader för admini- stration och utbildning. I en ämnesöversikt om utbildningsvetenskaplig forskning med fokus konstaterar att forskning om ungas lärande är ett mångfacetterat område som röner ett växande intresse. Det konstateras även att har endast ett fåtal projekt beviljats externa medel. Området är brett och mångvetenskapligt och innefattar också institutionaliserade fritidsverksamheter som kulturskolan.78 Inom kultur- och idrotts- områdena pågår en utveckling av forskningsmiljöer som Veten- skapsrådet bedömer fortsatt behöver stöd till både forskarutbildning och forskning. Det poängteras i ämnesöversikten att de satsningar som görs i på offentligt organiserade fritidsverksamheter medför ett behov av ytterligare forskning. Utredningen menar att detta gäller i hög grad som är i behov av forskning med större kontinuitet och omfattning än . Forskning kring lärande och undervisning i estetiska ämnen bedrivs men en 78 , Forskningens framtid! (, 2014). Utredningens förslag och rekommendationer mycket litet del utgår ifrån den kommunala per- spektiv och behov. I har forskningsprojektet inletts. Det syftar bland annat till att undersöka vilken betydelse barns och ungas deltagande i den finska motsvarigheten till kultur- skola har på samhället i stort och vilka dess effekter är ur ett lik- värdigt deltagarperspektiv. Forskningen vill ta reda på hur konst- fostran kan stärka välbefinnande och en hållbar utveckling samt stödja utvecklingen av kreativa, i samhället engagerade och ansvars- fulla medborgare.79 Kulturskola bedrivs i en eller annan form av näst intill alla landets kommuner. Genom denna breda förankring för lärande och gemenskap utgör en konstnärlig mötesplats för barn och unga och har därmed en viktig roll i samhället. roll som mötesplats tydliggörs inte minst av de kommuner som gett sina kulturskolor i uppdrag att verka för en ökad integrering av nyanlända. Det är utredningens bedömning att ökad forskning som utgår från denna specifika verksamhet behövs för att bidra till en kunskapsbaserad utveckling inom området. En intensifierad forskning med relation till skulle även utgöra en gynnsam grund för ett nätverk för forskning med relevans för . Ett sådant nätverk kan fungera som ett forum för diskussion, granskning och utveckling av forskning relaterad till och även som en mötesplats där kontakter kan etableras. I bildades för kultur- skolerelatert forskning i syfte att främja kulturskolerelaterad forsk- ning genom att bland annat initiera och synliggöra forskning inom detta fält. Nätverket ska även arbeta för att forskarutbildningar etableras. Det norska nätverket skulle vara en viktig samverkans- partner till ett motsvarande svenskt forskningsnätverk, något som skulle kunna resultera i ett nordiskt nätverk. Utredningen menar att det behövs stimulansåtgärder av olika slag för att få till stånd ett arbete med en grund i forskning och beprövad erfarenhet. En sådan satsning bör ha tillräcklig volym, bredd och kvalitet för att kunna möta de utmaningar de kom- 79 H. , K. Lehikoinen, E. Antiilla, P. Houni, S. Karttunen, L. Väkevä, P. , M. Heimonen, S-M , M-L , L. Tuulikki, L. , A. Laukkanen & A. Pässilä ArtsEqual. Konst, jämlikhet och välbefinnande. En rapport om den internationella forskningen. Strategisk forskning, (2016). Utredningens förslag och rekommendationer munala kulturskolorna ställs inför och kommer att ställas inför . Utredningen föreslår att regeringen ger i upp- drag att utlysa projektbidrag om för en satsning på forskning relevant för . Satsningen bör ligga inom det utbildningsvetenskapliga ämnesområdet och träda i kraft . har en utveckling mot att bedriva forskarutbildning inom ramen för så kallade forskarskolor med inriktning mot specifika ämnesområden pågått. En forskarskola karaktäriseras av en sammanhållen utbildning på forskarnivå och kan leda till licentiatexamen eller doktorsexamen. Ett skäl till att forskning som relaterar till är eftersatt kan vara att det saknas en forskarutbildning som direkt knyter an till och de som arbetar där. För att åstadkomma bredd i forskningen bör forskarskolan ha en gemensam nod att samlas kring, en nod som också kan ge struktur i det forskningsfält som kommer att bildas. Det är även viktigt att forskare har en gemensam mötes- plats. En forskarskola som specifikt har sin rekryteringsbas i personal inom kan vara ett viktigt led i att främja forskning med relevans för . En tanke bakom flera av de nationella forskarskolorna inom utbildningsvetenskap är att verksamma lärare och pedagoger ska ha en karriärmöjlighet så till vida att de efter genomförd forskarutbild- ning återgår till sin tidigare arbetsgivare. Ofta bedrivs utbildningen på halvfart och den studerande fortsätter att vara yrkesverksam på halvtid. Detta innebär att den kunskap den studerande tillägnar sig under forskarutbildningen kan omsättas i den dagliga verksam- heten. Utredningen föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att utlysa för att inrätta en nationell forskarskola i didaktik, som leder till licentiat- Utredningens förslag och rekommendationer examen fr.o.m. 201980 eller regeringen bestämmer. Medlen avser att täcka kostnader för administration och utbildning. 6.10Utvärdering och nästa steg Förslag: En utvärdering ska genomföras för att undersöka om utredningens förslag ökat barns och ungas tillgång till en inkluderande kulturskola. Utvärderingen ska genomföras efter att förslagen trätt i kraft. Utredningen menar att det är angeläget att följa om utredningens förslag får avsedda effekter på barns och ungas tillgång till en inkluderande och tillgänglig kulturskola. Därför föreslår utred- ningen att en utvärdering ska göras efter att förslagen trätt i kraft. Med en sådan utvärdering som underlag bör det vara möjligt för regeringen att avgöra om förslagen nått sitt syfte eller om den statliga styrningen behöver förstärkas. Utredningen föreslår att den part som regeringen utser ges i uppdrag att göra en sådan utvärdering. Syftet med utvärderingen är att ta reda på om utredningens förslag lett till att barn och unga har tillgång till en inkluderande kulturskola. I uppdraget bör ingå att kartlägga barns och ungas tillgång till kulturskola över hela landet och hur kvaliteten i kulturskolorna har utvecklats i första hand sett till breddning av konstområden, inkludering och tillgäng- lighet och pedagogisk utveckling. Utifrån vad som framkommer i kartläggningen, föreslår utred- ningen att en utvärdering görs av hur offentliga medel har bidragit till att öka barns och ungas inkludering och tillgång till kultur- 80 Utredningen har inte specifikt undersökt hur många av kulturskolornas verksamma lärare och pedagoger som innehar kompetens motsvarande de behörighetskrav som ställs för studier på forskarutbildningsnivå. Sannolikt finns ett stort behov av komplettering med studier på avancerad nivå i forskningsförberedande utbildningar. Mot bakgrund av detta är förslaget om tidpunkt för utlysning av forskarskola senarelagd. Utredningens förslag och rekommendationer skolor av hög kvalitet. Effekter av samverkan mellan den nationella, regionala och kommunala nivån bör belysas. Problemområden bör identifieras och förslag ges på åtgärder för att lösa identifierade problem. Om utvärderingens resultat visar att tillgång till kulturskola fortsatt saknas, och om det finansiella läget så tillåter, bör regeringen överväga andra styrmedel, som att genom lagstiftning göra den kommunala till en obligatorisk verksamhet enskilt, eller i samarbete med annan kommun. En sådan lag kan utformas som en kvalitetsmässig ram som preciserar uppdraget för en inkluderande kulturskola med utrymme för att ta vara på lokala förutsättningar och lokalpolitiska mål för verksamheten. En sådan lag bör även ha som utgångspunkt att kulturskoleverksamhet bör ha samma vikt som annan service till medborgarna och därmed likställas med andra kommunala åtaganden som är lagstadgade. Det innebär att oavsett bostadsort ska de barn och unga som så önskar ha likvärdiga möjligheter att få utveckla sina konstnärliga förmågor genom att delta i en kulturskola av hög kvalitet. Utredningens direktiv anger att utredningen ska identifiera vilka insatser som behövs för att uppnå en mer jämlik kulturskola. Direktiven ger även en bild av att vissa grupper av barn och unga är över- respektive underrepresenterade i verksamheten, något som bekräftas av utredningens samråd och kartläggning. Skillnaderna är stora vad gäller barns och ungas tillgång till kulturskola över landet, det visar såväl utredningens samlade kartläggning som de samråd utredningen genomfört. De stora skillnaderna avspeglas också i vilka som känner till, attraheras och deltar i verksamheten och det är sällsynt att deltagarna är ett tvärsnitt av de barn och unga som växer upp i dagens . Många kommuner har identifierat dessa svårigheter och arbetar för att öka inkluderingen. Det är utredningens slutsats att kommunerna är i behov av ett antal stödjande initiativ så att en reell nivåhöjning kan bli möjlig. Det föreslagna nationella kulturskolecentrumet föreslås ha i uppdrag att bidra till kulturskoleutveckling genom ett främjandearbete. Utredningens förslag och rekommendationer Detta avsnitt fokuserar på att ge rekommendationer på arbets- sätt och vägval utifrån det kommunala utvecklingsarbete som görs för att öka barns och ungas deltagande i verksamheterna. Underlag om barns kulturvanor och önskemål Det saknas en nationell helhetsbild av vad unga gör på sin fritid och som kan kopplas samman med övriga delar av livet. De nationella enkätundersökningar som genomförs möjliggör allt mindre av sådana analyser på grund av allt färre frågor.81 Den övriga kunskap som finns är spridd över olika politikområden och verksamheter. Den nationella uppföljningen är som mest utbyggd kring föreningsidrotten.82 Utredningen ser positivt på den kulturvane- undersökning Myndigheten för kulturanalys har i avsikt att genom- föra. Även bristen på underlag som visar vad barn och unga skulle vilja göra på sin fritid är stor. För att rätt kunna planera och utvärdera sin verksamhet är det viktigt att barnens och ungdomarnas egna röster blir hörda. Även om kulturvanor i viss utsträckning beskrivs kan barn och unga ha helt andra önskemål än vad som framkommer i den typen av undersökningar. Ung livsstil83 har gjort flera kommunala nedslag för att undersöka barns och ungas fritidsvanor och även i viss utsträckning efterfrågat vad dessa skulle vilja göra om det fanns möjlighet. Den enkätundersökning utredningen genomfört mot elever i årskurs 6 gör inte anspråk på att ge en helhetlig bild av barns upp- fattning av . Men dess resultat ses som en riktnings- visare på barn erfarenheter och icke-erfarenheter av kulturskola. Den starka kopplingen mellan barns och ungas erfarenheter och kulturskolornas innehåll diskuteras även inom sektorn: ”Vi måste matcha elevernas förväntningar. Alltså dialog om varför de slutar.” och ”Vi måste fråga barnen”.84 81Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Ungas fritid och organisering. 14(2014). , U. , L. Lengheden och M. , Ungas livsstil i låg- och hög- statusområden. En studie i åldersgruppen 13–(och 2014). 84Workshop med under rikskonferens . Utredningens förslag och rekommendationer Det finns anledning för det nationella kulturskolecentrumet att vidare analysera frågan om det ojämlika deltagandet, dess orsaker och vägar framåt eftersom det i stor utsträckning saknas underlag som visar utvecklingen som är statistiskt säkerställda. Viss kulturskolenära forskning görs men i liten utsträckning och i form av tillfälliga nedslag. Det har inte varit möjligt för utredningen att inom våra ekonomiska och tidsmässiga ramar själva ta fram kvanti- tativa och kvalitativa underlag mer än i mycket liten utsträckning. som utgår ifrån barns och ungas perspektiv Bedömning: Det är utredningens bedömning att det är viktigt att kommunerna utvecklar sätt att fånga upp barns och ungas röster för att göra verksamheten attraktiv för en större bredd av deltagare. Sådana insatser krävs även för att kunna planera och utvärdera de kommunala kulturskoleinsatserna. Det är av stor vikt att kommunerna erbjuder breda kultur- verksamheter så att de barns och ungas behov av en meningsfull fritid kan tillgodoses. Den kommunala har en outnyttjad potential som konstnärlig mötesplats för barn och unga. Det förekommer att kommuner löpande bjuder in barn och unga för att ta reda på hur de lokala önskemålen ser ut genom referens- eller fokusgrupper eller andra demokratiska former. Sådana arbets- sätt är viktiga för att utveckla verksamhetens inriktning och för att nå ett breddat deltagarunderlag. erbjuds dans, teater/drama och bild på många kulturskolor i landet och ytterligare andra konstformer som slöjd/hantverk, film, cirkus och litteratur är på väg in, men fortsatt är musiken i kraftig dominans (se avsnitt 3.3.1). Områden som arkitektur, litteratur och design är mycket ovanliga. En fortsatt breddning av verksamheten både ämnes- och genremässigt ser utredningen Utredningens förslag och rekommendationer positivt på för att fler barn och unga ska uppleva verksamheten som angelägen. En breddning mot fler och nyare uttryck kan även innebära att öppna upp för cirkus eller uttrycksformer som hip hop eller streetdance, hybrider mellan olika konstformer, mindre traditio- nella instrument eller andra uttryck som kan vara relevanta för barn och unga med utgångspunkt i ett lokalt perspektiv, exempelvis utifrån kulturell identitet. Enstaka kulturskolor har gett plats för de nationella minoriteternas egna konst- och kulturuttryck i sin verksamhet. Inom detta specifika område finns en stor utveck- lingspotential, inte minst i de kommuner som är förvaltnings- kommuner inom ramen för regeringens minoritetspolitik.85 För att åstadkomma ett målinriktat arbete med att bredda utbudet har vissa kommuner beslutat om mätbara effektmål som ska uppnås i verksamheten. Ett sådant arbetssätt kan få stora effekter på den önskade utvecklingen. Digitalt skapande har etablerats på kulturskolor runt om i landet. Det kan exempelvis röra sig om skapande med digital teknik inom bild, musik och film, ofta genom att flera konstområden blandas eller om animation och design. Digitala uttrycksformer erbjuder stora möjligheter för eget skapande till skillnad från mer traditionella uttrycksformer som tenderar att bygga mer på reproduktion. Att erbjuda digitala uttrycksformer kan även underlätta för att barn med motoriska svårigheter eller andra funktionsnedsättningar ska kunna uttrycka sig och delta i verksamhet. Barns och ungas stora intresse för foto och film motsvaras inte av verksamhetsinnehåll. I regeringens filmproposition konstateras att film är en av de viktigaste konstformerna . Den rörliga bilden är en självklar del i kommunikationen mellan 85 Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 2009:724). Utredningens förslag och rekommendationer människor och ett av de sju målen för den nationella filmpolitiken är att barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjlighet till eget skapande.86 menar att för att uppfylla det målet behövs filmpedagogik, både i vanliga skolan, inom folkbildningen men även inom landets kulturskolor.87 har en ambition om att utveckla samarbetet på nationell nivå kring filmpedagogik och kompetensförsörjning och kommunerna kan ansöka om bidrag till filmkulturell verksamhet för barn och ungdom för kulturskoleverksamhet. I alla län finns filmkonsulenter eller motsvarande funktioner som också skulle kunna vara till stöd för en utveckling av filmen i kulturskolorna. Utredningens förslag om en förstärkt samordning mellan kommuner och den regionala nivån kan bidra till en sådan utveckling. Barn och unga har som beskrivits i kapitel 3.6.1 ett stort intresse av slöjd/hantverk vilket inte återspeglas i utbud. Utred- ningens bedömning är att här finns en stor potential för kultur- skolan. På samma sätt som kompletterat den obligatoriska musikundervisningen i finns samma möjligheter inom detta område. Slöjden har en etablerad struktur med en statlig nämnd och regionala hemslöjdskonsulenter i samt- liga län och utredningen menar att förslaget om en förstärkt sam- ordning mellan kommuner och den regionala nivån kan bidra till att främja slöjd/hantverk i kulturskolornas verksamhet. 86Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik. 2015/16:132. 87Svenska , Underlag . Inspel till utredningen i samband med rikskonferens (2015). Utredningens förslag och rekommendationer Cirkus är ett relativt nytt konstområde med potential att anammas av fler kulturskolor. Med dess fysiska och lekfulla uttryck kan införande av cirkus vara ett steg för att nå andra barn och unga än dem som vanligtvis hittar till den kommunala . Bildskapande och litterärt/kreativt skrivande är två områden som är svagt representerade i de kommunala kulturskolorna. Mot bakgrund av det stora intresse barn och unga har av dessa konst- områden ser utredningen det som positivt att kommunerna avser att bredda sitt utbud mot dessa områden.88 Att stärka som konstnärlig mötesplats och frizon Kommunerna kan på olika sätt stärka kulturskolornas funktion som konstnärliga mötesplatser. Många kulturskolor har en tradition av att genomföra utställningar, konserter, teaterföreställningar eller musikalproduktioner där deltagarna själva, även tillsammans med andra professionellt yrkesverksamma än pedagoger, får pröva att arbeta med en rad olika uttrycksformer. Den typen av gränsöverskridande arbete involverar flera konstområden. Utred- ningen menar att bör utveckla denna tillgång i att vara en konstnärlig mötesplats som kan samla flera konstformer under samma tak och organisation. Sådana insatser tar vara på kultur- skolans särart och är en stor tillgång för verksamheten som helhet. Flera kommuner, såväl större som mindre, har valt att samla sina kulturverksamheter under ett och samma tak. Även fritidsgårds- verksamheter kan vara mer eller mindre integrerade med kultur- skolan i syfte att nå fler unga. Karaktäristiskt för den här typen av samlade verksamheter är att där, förutom undervisningslokaler, även finns scener, café och olika rum för eget skapande. Sådana samarbeten, där fritidsgårdar och mer eller mindre 88 , Fokus 06 En analys av ungas kultur och fritid (, 2006). Utredningens förslag och rekommendationer integreras med varandra, är följden av ett målinriktat kommunalt arbete i syfte att öppna upp kulturskoleverksamheterna för nya målgrupper och skapa nya möjligheter för samverkan. I har och den öppna fritidsverksamheten visat sig locka fler killar till verksamheten.89