sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Låt fler forma framtiden! Låt fler forma framtiden! – Delaktighet och jämlikt inflytande SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild ut- redare att utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engage- manget inom den representativa demokratin och att stärka indi- videns möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. utsågs f.d. generaldirektör som särskild utredare. En parlamentarisk referensgrupp med följande ledamöter utsågs : distriktsordförande (KD), riksdagsledamoten (FP), riksdagsledamoten (S), kommunpolitikern (V), kommun- politikern (MP), oppositionslandstingsrådet (C), riksdagsledamoten (M) och riks- dagsledamoten (SD). ent- ledigades Gulan Avci från sitt uppdrag. förordnades riksdagsledamoten (FP). förordnades som experter i utredningen: demokratiutvecklaren , , förste vice förbundsordföranden, , Handikappsföreningarnas samarbetsorgan, kanslirådet , , verksamhetsansvarig , SIOS Anti-diskriminerings- byrå, professor , , departements- sekreteraren , , ansvarig för demokratifrågor , Kommuner och Landsting, enhetschefen , , ledamoten i styrgruppen för Ung minoritet , förbundsordföranden , Seniorerna, programansvarig Reza , , styrelseledamoten , , professor , , kanslirådet , , styrelseledamoten , Ungdomsorganisationer, utredaren , Myndigheten för delaktighet, utredaren , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och ordföranden , Kvinnolobby. entledigades utredaren från sitt uppdrag som expert. förordnades utredaren som expert. entledigades departementessekreteraren och utredaren från sina uppdrag. förordnades departementssekreteraren , , och utredaren , Myndigheten för delaktighet, som experter. Som huvudsekreterare i utredningen anställdes kanslirådet fil.dr. Statsvetaren anställdes som biträdande sekreterare och fil.dr. anställdes som sekreterare i utredningen. till och med var jur.kand. anställd som sekreterare i utredningen. Hovrätts- assessorn anställdes som sekreterare i utredningen . Utredningen har antagit namnet Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande. Utredningen får härmed överlämna betänkandet, Låt fler forma framtiden, SOU 2016:5. Låt fler forma framtiden! Hur läser man detta betänkande? 1.1 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)..... 1.2Förslag till lag 2017:000 om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid kommunala val och kommunala Hur vi har arbetat ...................................................... Filmat material om ungas demokratisyn................ Samråd, avstämningar och möten........................... Expert- och referensgrupp ...................................... Utredningens arbete i bilder................................... Om delaktighet och jämlikt inflytande.......................... Demokratins grundläggande principer.................................. Utredningens centrala begrepp.............................................. En diskussion om olika demokratiideal ................................ Ska folkviljan förverkligas genom Mänskliga rättigheter och medborgerligt Avvägningar mellan medborgerligt inflytande och andra värden ..................................................... Om att utreda demokratin ..................................................... Utredningens olika målgrupper ............................. Förslag om demokratipolitikens framtida utveckling .......... Nytt mål för demokratipolitiken ........................... Tillsätt en maktutredning ....................................... Demokratin och de stora samhällsförändringarna .......... 4.1Globala samhällsförändringar som påverkar förutsättningarna för demokratin.......................................... 4.2Nationella samhällsförändringar som påverkar förutsättningarna för demokratin........................................ Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Valdeltagandet i olika väljargrupper ..................... 5.3 Det politiska engagemanget mellan valen ........................... 5.3.2Skillnader i icke-institutionellt deltagande mellan olika samhällsgrupper................................ 5.3.3Internet och sociala mediers betydelse för det 5.4 Politiskt deltagande genom det civila samhället ................. Det civila samhället i förändring........................... 5.5Överväganden och förslag om valdeltagandet och politiskt engagemang mellan valen ...................................... Insatser för ett jämlikt politiskt deltagande......... Behovet av mötesplatser........................................ Tillträdet till allmänna platser ............................... Insatser för ett ökat valdeltagande ....................... 5.5.5Insatser för att öka valdeltagandet bland De politiska partierna............................................... De politiska partiernas roll i demokratin ............................ De politiska partiernas demokratiuppdrag .......... Debatten om partiernas hotade ställning ............. Politiska partier i den svenska demokratin.......................... Allmänhetens attityder till de politiska partierna ............... Ökat förtroende för de politiska partierna .......... Färre identifierar sig med ett politiskt parti......... Medlemsutvecklingen i de politiska partierna..................... Medlemsminskningen har planat ut ..................... Partimedlemmarnas sociala representativitet....... partimedlemmar, partiledning och väljare............ Medlemsinflytande och interndemokrati............. Partiernas reaktioner på medlemstappet ............................. Medlemsrekrytering och uppdragsvillighet......... Professionaliseringen av de politiska partierna................... Partiernas ökade utgifter ...................................... Professionaliseringen av valkampanjer, idéutveckling och opinionsbildning..................... Överväganden om de politiska partierna ............................ Partierna står inför flera utmaningar.................... Rekommendationer till de politiska partierna..... Partierna som länk mellan väljarna och Gör en bred översyn av partistödet och De förtroendevalda och den sociala Representationsidealet har förändrats................................. Synen på social representativitet inom de Innebär social representativitet också Utvecklingen mot mer jämställda politiska Hinder för politisk jämställdhet........................... Utrikes föddas politiska representation.............................. Vad förklarar frånvaron av utrikes födda i Representativiteten bland andra väljargrupper ................... Representativitet utifrån ålder.............................. De nationella minoriteternas politiska 7.6Överväganden och förslag om de förtroendevalda och den sociala representativiteten ............................................. 7.6.1Jämställdheten i kommunala organ och i Uppföljning av den sociala representativiten och förtroendevaldas villkor i den nationella och lokala politiken ............................................... 7.6.3Kommunerna och landstingens arbete för en förbättrad social representativitet......................... De politiska partiernas insatser för att förbättra den sociala representativiteten .............. De förtroendevaldas villkor ....................................... 8.2De förtroendevalda och förutsättningarna att fullgöra det politiska uppdraget ......................................................... Färre förtroendevalda och färre uppdrag ............. 8.2.2Förtroendevalda som lämnar sina uppdrag i 8.3 Överväganden och förslag om förtroendevaldas villkor .... Värdet av ett stort antal förtroendevalda ............. Försök med direktval till geografiska nämnder ... 8.3.3Underlätta för förtroendevalda att fullgöra 8.3.4Underlätta för förtroendevalda med barn i behov av tillsyn ...................................................... Rätt att behålla uppdrag som fullmäktigeledamot trots flytt .............................. 8.3.7Kommuner och landsting ska verka för en trygg och säker miljö för de förtroendevalda ...... 8.4 Förtroendevaldas rätt till ersättning och ledighet............... Rätt till ersättning och ledighet för Ersättningsbestämmelser för inkomstbortfall ..... Mötesarvoden och reseersättningar ..................... arbetslöshetsersättningar eller föräldrapenning .. 285 Bestämmelser om arvode, pension och andra ekonomiska förmåner för hel- och Omfattningen av hel- och deltidsarvoderade Förtroendevaldas möjligheter till ledighet från uppdraget vid föräldra- eller sjukledighet............ 8.5Övervägande och förslag om ersättningsbestämmelser 8.5.1Ersättning för inkomstbortfall ska omfatta 8.5.2Förtroendevaldas möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna............................. Den lokala politikens organisering ............................. Maktförhållanden i den kommunala politiken ................... Fullmäktiges svaga ställning ................................. Försök att vitalisera fullmäktige........................... 9.2.4Förtroendevalda tenderar att behålla Tjänstemännens makt över politiken................... 9.3Överväganden och förslag om den lokala politikens 9.3.1Fullmäktige som granskare av styrelsen och 9.3.2Förtydliga ordföranden i styrelsens liksom övriga kommunal- och landstingsråds 9.3.3Begränsa antalet mandatperioder för Fullmäktige bör regelbundet arrangera Deltagande och inflytande på nationell nivå ............... Intresseorganisationernas roll i demokratin........................ Från korporativism till ett pluralistiskt Möjligheter att påverka genom Möjligheter att påverka genom remissväsendet... Möjligheter att påverka genom samråd och Överväganden och förslag om möjligheterna att påverka genom institutionella kanaler ................................. Underlätta deltagandet i remiss, samråd och 10.4.2Utveckla digitala verktyg för deltagande och 10.4.3Ge utredningar bättre förutsättningar att inhämta åsikter och intressen från allmänheten .. 352 10.5 Påverkan genom icke-institutionella kanaler ...................... uppfattning av lobbying ........................................ Omfattningen av lobbying.................................... 10.5.3 Lobbyingen har ökat ............................... Påverkansarbetet har professionaliserats ............. 10.5.5Vilket avtryck har intresseorganisationernas påverkansarbete på beslutsfattandet? beslutsfattandet på lokal nivå................................ 10.5.7 Lobbyingens påverkan på demokratin ................. Överväganden och förslag om möjligheterna att påverka genom icke-institutionella kanaler ........................ Bedömning gällande reglering av lobbying.......... Folkmotion bör införas i ..................... Stärk insynen i arbete ......................... Medborgardialog och samråd i kommuner och Definition av medborgardialog............................................ Användningen av medborgardialoger har ökat ... Om medborgarinflytande i tidigare Omfattningen av medborgardialog i kommuner och Syftet med dialogerna ........................................... Hur sker dialogen med medborgarna?................. Medborgarråd och dialog med företrädare för organisationer i det civila samhället ..................... Vill medborgarna delta i medborgardialoger? Vill de förtroendevalda bjuda in till dialog? Inom vilka politikområden bjuds medborgarna in till dialog? När i beslutsprocessen sker Vem genomför medborgardialogerna? Vem deltar i dialogerna? Information om medborgardialogerna ................ Leder dialogerna till en fördjupad demokrati? Överväganden och förslag om medborgardialog och Medlemmarna ska ha förutsättningar att delta.... 11.5.2Den medborgerliga delaktigheten bör hanteras 11.5.3Riktlinjer eller principer för hur samråd och medborgardialoger ska genomföras ..................... Medborgarrådens syfte bör klargöras .................. 11.5.6Information om demokratisk delaktighet på Det förstärkta folkinitiativet ...................................... Den representativa demokratin och folkomröstningar ...... Regleringen av folkomröstningar i svensk lag..................... Allmänhetens inställning till folkomröstningar.................. Erfarenheter av det förstärkta folkinitiativet ...................... 12.5.1 Vem tar initiativ till folkomröstningar? 12.5.2 Vilka frågor rör folkinitiativen?............................ Kommunens och behandling av Bedömningen av namninsamlingar....................... 12.6.2 Fullmäktiges hantering av folkinitiativen ............ 12.6.3 Det administrativa genomförandet av 12.6.5 Valresultat och fullmäktiges beslut efter Överväganden och förslag om folkinitiativet...................... 12.7.1 av namnunderskrifter .... 12.7.2 En nationell webbplats för namninsamling 12.7.3 Fortsatt krav på att personnummer ska anges ..... 12.7.4 Fastställa antalet underskrifter som krävs ........... 12.7.5 Publicering av pågående folkinitiativ på kommunens eller webbplats ............ 12.7.6 Samråd vid formulering av fråga ........................... 12.7.7 Uttalande om resultatet i den kommunala 12.7.8 Lagen om kommunala folkomröstningar bör Försökverksamhet med e-röstning ...................... Medborgarförslag och folkmotion ............................... Bakgrund till den medborgerliga förslagsrätten ................. 13.2.1 En inkluderande reform – en röst även för de 13.2.2 Vilka var motiven till att införa En förenklad förslagsrätt ...................................... Tillämpningen av medborgarförslag och dess effekter på den lokala demokratin ..................................................... 13.3.1 Vad handlar förslagen om? Vem lämnar medborgarförslag? 13.3.3 Kommunerna och landstingens erfarenheter 13.3.4 E-förslag, e-petitioner och andra metoder för Överväganden och förslag om medborgarförslaget ........... Folkmotion ersätter medborgarförslag ............... 13.5.2 Synpunktshantering bör införas i kommuner Ungas delaktighet och inflytande............................... Vem är ung? 14.3.1Inflytande som en del av de ungdomspolitiska 14.3.2 Ungdomars inflytande i tidigare utredningar ...... Om ungas politiska inflytande, delaktighet och 14.4.1 Känner unga att de har inflytande i Ungas politiska deltagande ................................... 14.4.3 Engagemang i politiska partier ............................. 14.4.4 Ungas representation i politiska församlingar..... 14.4.5 Föreningslivet och ungas egen organisering ........ Skolan som demokratifostrare och arena för politiskt Ungas inflytande och delaktighet i politiska 14.7.2 Forum för ungas inflytande .................................. 14.7.3 Bidrar inflytandeforum till att öka ungas inflytande och delaktighet?................................... Överväganden och förslag om ungas delaktighet och 14.8.1 Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder...... 14.8.2Unga ska ges reella möjligheter till inflytande i kommuner och landsting ...................................... 14.8.3En genomtänkt och sammanhållen 14.8.4Öka skolelevers kunskaper om formerna för 14.8.5Samverkan mellan skolor och den lokala 14.8.6Skolelevers kunskaper i kritisk granskning och källkritik ska öka.................................................... 14.8.7 Stärk ungas egen organisering, föreningsengagemanget i skolan........................... 14.8.8De politiska studentförbunden bör ha förutsättningar att verka på högskolorna ............ Delaktighet och inflytande för personer med Avgränsning och terminologi .............................................. 15.2.1 De definitioner som används................................ 15.2.2 Hur många har en funktionsnedsättning i Funktionshinderspolitiken växer fram................................ Reformer inom funktionshinderspolitiken ......... Samordning av funktionshinderspolitiken .......... Principer av vikt .................................................... 15.3.4FN:s konvention för rättigheter för personer 15.4 Politiskt inflytande och delaktighet .................................... 15.4.1Valdeltagandets utveckling bland personer 15.4.2 Orsaker till det lägre valdeltagandet .................... Representativitet och partiengagemang .............................. Förtroendevalda med funktionsnedsättning ....... Hinder för medverkan .......................................... Inflytande genom funktionshindersråd .............................. Överväganden och förslag om delaktigheten och inflytandet för personer med funktionsnedsättning .......... 15.7.1Demokratisk delaktighet ska utgöra ett mål i 15.7.2Insatser för att öka valdeltagandet för personer med funktionsnedsättning .................... 15.7.3Rätt till särskilt stöd och särskild service vid genomförandet av politiska En utredning om behov av assistans i Tillgängliga lokaler för politiska möten ............... Ökad tillämpning av beslutsfattande på Funktionshindersråd bör finnas i alla kommuner och landsting ...................................... Konsekvenser av förslagen........................................ Kraven på konsekvensanalysen ............................................ Ett nytt mål för demokratipolitiken – förslag i kapitel 3 och kapitel 5............................................ Förbättra den sociala representativiteten – förslag i kapitel 7.................................................... Underlätta villkoren för de förtroendevalda – förslag i kapitel 8.................................................... Den lokala politikens organisering – förslag i Inflytande och delaktighet på nationell nivå – förslag i kapitel 10.................................................. Medborgardialog och samråd i kommuner och landsting – förslag i kapitel 11 .............................. Det förstärkta folkinitiativet – förslag i kapitel Införandet av folkmotion i kommuner och landsting – förslag i kapitel 13 .............................. Ungas delaktighet och inflytande – förslag i Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning – förslag i kapitel 15.......... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 18.1 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen 18.2 Förslaget till lag om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid kommunala val och folkomröstningar... 662 Litteratur- och källförteckning ........................................... Lista över samråd, seminarier och offentliga Låt fler forma framtiden! Demokrati är ett styrelseskick, regler för medborgarnas inflytande och samverkan, men också en offentlig kultur. Politiskt deltagande är en mänsklig rättighet. Den svenska demokratin är djupt förank- rad. Medborgarna röstar i större utsträckning än i de flesta andra länder. Människor uttrycker i undersökningar ett stort förtroende för demokratins institutioner. är det mellan valen, vilket gör att andra former för påverkan av den politiska processen blir viktiga. Den nya digi- tala tillvaron har fört fakta, beslutsprocesser och debatt närmare människor. Det ställer ökade krav på kanaler för påverkan. De politiska partierna har förändrats, försvagats och har inte lika bred förankring som . Det motiverar att vägar för politiskt inflytande vid sidan av partierna och de allmänna valen öppnas. Det globaliserade informationssamhället har skapat nya samverkans- och organisationsformer som också bör få genomslag i det offentliga beslutsfattandet. När den österrikiske filosofen skrev om de ”steg- visa förändringarna” handlade det om demokratins arbetsmetod: Att snabbt och genomgripande förändra samhällen leder till svår- bemästrade och oförutsedda situationer. Det finns ingen säker på förhand utstakad väg. Just därför att vi inte kan veta särskilt mycket om den framtida utvecklingen måste lösningarna inriktas på de problem vi ser . All kunskap är provisorisk och det gör att nya kunskaper måste påverka de demokratiska formerna. Också sam- hällsbyggande bör vara experimentellt och influeras av en löpande debatt. Detta synsätt har präglat denna utredning, Demokrati- utredning. Våra förslag är knappast omstörtande. Många handlar om att öppna för olika former av försök med fördjupad lokal demo- krati och breddat folkligt engagemang. Till våra uppgifter har också Låt fler forma framtiden! hört att utvärdera de demokratireformer som genomförts . Sedan den allmänna och lika rösträtten infördes har för- ändringarna i den svenska demokratins former varit relativt få och odramatiska. regeringsform var i allt väsentligt en kodi- fiering av de förändringar och den praxis som skett inom ramen författning och representationsreformen 1866.1 har pekat på i hur hög grad moderna författningsrevisioner skett konfliktfritt. ”Det har funnits och finns ett utrymme för en konstitutionell pragmatism eller elasticitet i statsrätt och författ- ning, i kriser under yttre tryck, men också i lugnare vatten.”2 Att förändringarna i demokratins former skett i stor enighet innebär inte att reglerna för folkinflytande varit konstanta. Som framhållit innefattas dock endast en liten del av svenskt statsskick av grundlagarna. Den svenska konstitutionen präg- las av minimalism.3 Vår utredning ska enligt direktiven inte be- handla grundlagarna. I stället har utredningen arbetat med juste- ringar och anpassningar i lagar och processer som berör människors möjligheter till jämlikt inflytande. När vi föreslår en rad smärre ändringar faller det in i en svensk tradition av gradvisa reformer av samhällssystemet. Alla människors lika värde förutsätter i en demokrati att var och en upplever möjligheten och rätten att göra sin röst hörd. Så är inte fallet: av medborgarna tycker sig kunna påverka politiska beslut på nationell nivå mellan valen. Socioekonomiskt svaga grupper röstar i mindre utsträckning och har mindre politiskt inflytande än grupper som också i andra sammanhang är starka. Det är inte en tillfredsställande situation. Faktiska klassklyftor, etniskt och utbildningsmässigt utanför- skap och bostadssegregation har skapat en situation där de som skulle ha störst behov av politiskt genererade åtgärder har svårast att komma in i politiska församlingar. Inte minst för dessa grupper behövs nya vägar in i politiken. Det finns också mycket som talar för att det politiska systemet skulle fungera bättre om personer med funktionsnedsättning, unga 1Riksdagsbiblioteket, 2009. s. 455 ff. 3Gustavsson, 2014, s. 108 ff. Låt fler forma framtiden! och utlandsfödda inte var underrepresenterade i de valda organen. Dels skulle det finnas fler folkvalda för medborgare i dessa grupper att identifiera sig med och de demokratiska församlingarna skulle därmed få större legitimitet. Dels skulle nödvändig kunskap tillföras. Nästan varannan ledamot i de kommunala fullmäktigeförsam- lingarna har övervägt att hoppa av eftersom uppdraget känns meningslöst. När fullmäktigeledamöter upplever sig ha hamnat på åskådarläktaren försvagas den representativa demokratin. På dessa områden lägger vi olika förslag. Mycket handlar dock om åtgärder som inte kan styras genom lagstiftning eller offentliga beslut. Inte minst måste partikulturen bli mer inkluderade. Demokratin är något långt mer än att bestämmer . ”All offentlig makt utgår från folket” är portal- paragrafen i den svenska regeringsformen. Det är inte ”all makt”, utan just den offentliga makten, som innefattas av det politiska beslutsfattandet. Demokratins syfte är ofta att skydda allas intressen snarare än att tillgodose flertalet uppfattningar. Det demokratiska beslutsfattandet och den demokratiska debatten förutsätter ömsesidig respekt – också gentemot människor man inte är överens med.