sou · H4B387 · 2016-12-15 00:00:00 — Det innebär att 6 kap. 2 § skollagen som upplyser om att det finns bestämmelser om förbud m.m. mot diskriminering i diskrimineringslagen ska upp- höra att gälla. Vi föreslår att det ska införas en ny paragraf i diskriminerings- lagen (2 kap. 4 a §) som anger att det i skollagen finns bestämmel- ser om förbud mot diskriminering m.m. i verksamhet som bedrivs enligt den lagen. Utformningen av en samlad reglering i skollagen 18.2.3Diskriminering ska ha samma betydelse som i diskrimineringslagen Förslag: Begreppet diskriminering i skollagen ska ha samma inne- börd som begreppet har i 1 kap. 4 § DL. Även begreppen kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder ska ha samma betydelse som i diskrimineringslagen. Kränkande behandling ska efter samordningen benämnas annan kränkande behandling men alltjämt avse ett uppträdande som utan att vara diskriminering kränker ett barns eller en elevs värdighet. Definitionen ska flyttas till 1 kap. skollagen. I 6 kap. 3 § skollagen finns vissa definitioner som ska gälla vid tillämpningen av kapitlet. Här definieras begreppen elev, barn, per- sonal och kränkande behandling. I 1 kap. 3 § skollagen finns defi- nitioner som ska gälla vid tillämpning av hela lagen. Definitionerna i skollagen bör med anledning av överflyttningen kompletteras och justeras. Begreppet diskriminering kommer att föras in i flera bestämmel- ser i skollagen och bör ha samma innebörd som i diskriminerings- lagen. Vi föreslår därför att det ska införas en definition som anger att begreppet diskriminering i skollagen ska ha samma innebörd som begreppet har i 1 kap. 4 § DL, nämligen att med diskrimi- nering avses direkt diskriminering, indirekt diskriminering, brist- ande tillgänglighet, trakasserier, sexuella trakasserier och instruk- tioner att diskriminera. Vidare bör det av samma bestämmelse (1 kap. 3 §) framgå att även begreppen kön, könsöverskridande identitet eller uttryck2, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder ska ha samma betydelse som i diskriminerings- lagen. En annan fråga gäller begreppet kränkande behandling. En följd av överflyttningen av regleringen är att 6 kap. skollagen kommer 2 Utredningen om transpersoners straffrättsliga skydd m.m. förslog i betänkandet Ett ut- vidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m., SOU 2015:103, att begreppet könsöver- skridande identitet eller uttryck i stället ska benämnas könsidentitet eller könsuttryck. Köns- identitet eller könsuttryck ska definieras som en persons identitet eller uttryck i form av kläder, kroppsspråk, beteende eller annat liknande förhållande med avseende på kön. Betänk- andet har remissbehandlats och bereds i . Utformningen av en samlad reglering i skollagen att omfatta olika former av kränkande behandling. Diskriminering är nämligen en form av kränkande behandling. För att lagstift- ningen ska vara lätt att tillämpa bör alla former av beteenden som ska omfattas av regleringen anges tydligt. Det framstår som mest lämpligt att utgå från diskriminering och att sedan definiera andra kränkningar. Kränkande behandling anges i 6 kap. skollagen vara kränkningar av samma slag som vid diskriminering utan att kunna knytas till en diskrimineringsgrund. Vi föreslår därför att begreppet ”kränkande behandling” förtydligas till ”annan kränkande behand- ling”. Innebörden av begreppet ska dock vara densamma som enligt gällande lag. Definitionen av kränkande behandling finns nu i 6 kap. 3 § skol- lagen och gäller för det kapitlet. Begreppet kränkande behandling förekommer dock även i andra kapitel i skollagen. Innebörden av begreppet i dessa andra kapitel är vidare än i 6 kap. Kränkande behandling anses där omfatta även diskriminering och det är också så det tillämpas. I 1 kap. 5 § och 25 kap. 6 § skollagen står det dess- utom alla former av kränkande behandling vilket enligt sin lydelse får anses omfatta även diskriminering. När nu skollagen ska inne- hålla bestämmelser om arbetet mot diskriminering i all skollags- reglerad verksamhet bör för tydlighetens skull samma begrepp an- vändas i hela lagen. Mot den bakgrunden framstår det som lämp- ligast att definitionen av kränkande behandling – så som begreppet definieras i 6 kap. – finns i den inledande definitionsparagrafen i första kapitlet. Vi föreslår därför att definitionen av annan kränk- ande behandling flyttas dit och att övriga bestämmelser som innehåller begreppet kränkande behandling justeras (se avsnitt 18.2.1 och 18.2.5). Som vi tidigare redovisat är de former av diskriminering som i praktiken är mest aktuella på skolområdet trakasserier och sexuella trakasserier. Utformningen av en samlad reglering i skollagen 18.2.4Begreppet huvudman används även i fråga om ansvaret för åtgärder mot diskriminering Förslag: Skollagens begrepp huvudman ska tillämpas även i fråga om ansvaret för arbetet mot diskriminering. Skollagen använder huvudman som beteckning för den juridiska eller fysiska person som ansvarar för verksamheten. Begreppet huvudman omfattar såväl offentliga huvudmän – kommuner, landsting och staten – som enskilda huvudmän (se bl.a. 2 kap. 2–5 §§ skollagen). Det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med skollagen. I diskrimineringslagen används i stället begreppet utbildningsanord- nare. I huvudsak torde begreppet ha samma betydelse som skol- lagens huvudmannabegrepp. Men om en skolhuvudman lägger ut undervisningen på entreprenad innebär diskrimineringslagens begrepp utbildningsanordnare att entreprenören bär ansvaret för eventuella kränkningar medan huvudmannen går fri från ansvar. Detta är svårt att förena med de krav på förebyggande åtgärder som ställs i både skollagen och diskrimineringslagen. I diskriminerings- lagen har detta i viss mån lösts genom att det i 5 kap. 2 § DL anges att om en utbildningsanordnare bryter mot förbuden mot diskrimi- nering och repressalier eller bryter mot skyldigheten att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier eller sexuella trakasserier ska diskri- mineringsersättningen betalas av huvudmannen för verksamheten. Motsvarande bestämmelse saknas dock i fråga om arbetet med aktiva åtgärder. Begreppet huvudman är väl inarbetat i skollagen och avser den fysiska eller juridiska person som ansvarar för verksamheten. För att skapa en tydlig ordning med klara ansvarsförhållanden föreslår vi därför att huvudmannen ska bära ansvaret. Skollagens begrepp ska därför tillämpas även när det gäller diskriminering. Utformningen av en samlad reglering i skollagen Förslag: Det ska tydliggöras att möjligheten att stänga av en elev i de frivilliga skolformerna även gäller situationer då eleven utsätter någon för diskriminering. Den som verkar inom annan pedagogisk verksamhet ska aktivt motverka diskriminering och annan kränkande behandling. I 5 kap. 17 § skollagen regleras förutsättningarna för att helt eller delvis stänga av en elev i de frivilliga skolformerna (t.ex. gymnasie- skolan och vuxenutbildning). I tredje punkten anges att en elev kan stängas av om eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling. Som sagts ovan (avsnitt 18.2.1) omfattar bestämmelsen egentligen redan diskri- minering eftersom det endast är i 6 kap. som begreppet kränkande behandling har en snävare betydelse. Men när vi nu för in reglerna om diskriminering i skollagen finns det ändå skäl att lyfta fram detta och använda begreppen enhetligt. Bestämmelsen bör därför justeras så att det tydligt framgår att den omfattar såväl diskrimi- nering som annan kränkande behandling. I realiteten lär det i detta sammanhang i stort sett bara vara fråga om diskrimineringsformerna trakasserier eller sexuella trakasserier. Vi anser dock inte att det finns skäl för att här snäva in begreppet på det sättet. Vi har valt att konsekvent i bestämmelserna i skollagen (med undantag för 6 kap.) ersätta begreppet kränkande behandling med diskriminering eller annan kränkande behandling. Den ändringen sker, som vi har redogjort för, i förtydligande syfte. 25 kap. skollagen reglerar annan pedagogisk verksamhet. Med det avses pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet samt omsorg som erbjuds under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. 6 § andra stycket första meningen motsvarar i princip 1 kap. 5 § andra stycket och innehåller precis som den bestämmelsen bl.a. en skyl- dighet att aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Den bestämmelsen bör därför förtydligas på motsvarande sätt som 1 kap. 5 § (se avsnitt 18.2.1). Utformningen av en samlad reglering i skollagen 18.3Regleringen av aktiva åtgärder Uttrycket aktiva åtgärder (en förklaring av uttrycket finns i 3 kap. 1 § DL3) förekommer i skollagen, närmare bestämt i rubriken före de bestämmelser som handlar om skyldighet att arbeta målinriktat för att motverka kränkande behandling av barn och elever (6 kap. 6–8 §§ skollagen). Det målinriktade arbetet innefattar en skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling och att upprätta en plan mot kränkande behandling. Genom att samordna alla regler om aktiva åtgärder i skollagen kommer aktiva åtgärder att definiera det arbete på gruppnivå som syftar till att dels främja lika rättigheter och möjligheter med av- seende på de sju diskrimineringsgrunderna, dels motverka annan kränkande behandling. Våra förslag till ändringar i skollagen är som sagts ovan baserade på den nya lydelsen4 av tredje kapitlet diskrimineringslagen. 18.3.1Huvudmannens arbete med aktiva åtgärder Förslag: Regleringen av huvudmannens skyldighet att bedriva ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling ska ändras så att den i stort sett får samma utformning som det nya ramverket för aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Det ska ut- vidgas till att omfatta även ett förebyggande och främjande arbete mot diskriminering och repressalier i all skollagsreglerad verk- samhet. I tredje kapitlet diskrimineringslagen i dess nya lydelse anges vad uttrycket aktiva åtgärder innebär. Enligt 3 kap. 1 § DL är aktiva åt- gärder ett förebyggande och främjande arbete för att inom en verk- samhet motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identi- tet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. 3Se vidare avsnitt 5.1.3. 4SFS 2016:828, prop. 2015/16:135. Utformningen av en samlad reglering i skollagen har i allmänna råd5 beskrivit aktiva åtgärder i skol- lagsreglerad verksamhet som dels ett främjande arbete som riktas mot alla och bedrivs kontinuerligt och utan förekommen anledning, dels ett förebyggande arbete som syftar till att avvärja kartlagda risker för diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. De allmänna råden behandlar alltså både regleringen i skollagen och det ursprung- liga tredje kapitlet i diskrimineringslagen (de utgår även från bestäm- melser i läroplanerna). Arbetet med aktiva åtgärder enligt skollagen ska bedrivas mål- inriktat och det ska genomföras åtgärder för att förebygga och förhindra kränkande behandling. Arbetet är – så som det beskrivs i allmänna råd – väl förenligt med den innebörd av be- greppet aktiva åtgärder som anges i diskrimineringslagen. allmänna råd utgår visserligen från nuvarande regler i diskrimineringslagen, skollagen och läroplanerna och är en tolkning av dessa men visar ändå på att det arbete som bedrivs påminner om det arbete med aktiva åtgärder som ska bedrivas enligt diskrimi- neringslagen. Mot denna bakgrund föreslår vi att skollagens bestäm- melse om skyldighet för huvudmannen att bedriva ett arbete för att motverka kränkande behandling ändras. I 6 kap. 6 § skollagen bör nu föreskrivas att det ska bedrivas ett förebyggande och främjande arbete (aktiva åtgärder) för att motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön. köns- överskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller ålder. Det förebygg- ande och främjande arbetet ska även syfta till att motverka annan kränkande behandling och motverka att barn och elever utsätts för repressalier. Regleringen i 6 kap. 6 § skollagen kommer med vårt förslag att motsvara 3 kap. 1 och 16 §§ DL. DL anges vad som avses med utbildningsanordnare i tre punkter (3 kap. 15 §). Enligt första punkten är det den som bedriver utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen. Den punkten bör nu upphöra att gälla. Det innebär att det arbete med aktiva åtgärder som ska utföras enligt 3 kap. 17 § DL ska gälla samtliga utbild- ningsanordnare som omfattas av 15 §. 5 allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling med kommentarer (SKOLFS 2012:10), s. 12. Utformningen av en samlad reglering i skollagen Aktiva åtgärder inom varje särskild verksamhet Enligt diskrimineringslagen ska arbetet med aktiva åtgärder bedrivas inom ramen för verksamheten (3 kap. 16 § DL). Motsvarande gällde även tidigare. Av förarbetena6 till det ursprungliga tredje kapitlet framgår att den likabehandlingsplan som ska upprättas bör finnas för varje enskild verksamhet, exempelvis för varje särskild förskole- enhet eller skolenhet.7 I det avseendet innebär den nya lydelsen i princip ingen ändring.8 I 6 kap. 6 § skollagen anges att aktiva åtgär- der mot kränkande behandling ska bedrivas inom ramen för varje särskild verksamhet. För att arbetet med aktiva åtgärder ska bli verkningsfullt krävs att det utgår från situationen i en viss verksamhet. Vi föreslår därför att det alltjämt ska framgå av skollagen att allt arbete med aktiva åtgärder ska utföras inom ramen för varje särskild verksamhet. Det innebär att varje skolenhet, förskoleenhet eller annan skollagsreg- lerad verksamhet ska bedriva ett eget arbete med dessa frågor med utgångspunkt i de förutsättningar som finns i verksamheten. 18.3.2Hur arbetet med aktiva åtgärder ska bedrivas Förslag: Regleringen av arbetet med aktiva åtgärder mot diskri- minering i skollagsreglerad verksamhet och regleringen av arbetet med aktiva åtgärder mot annan kränkande behandling ska sam- ordnas. Arbetet ska utföras på motsvarande sätt som enligt diskrimineringslagen, även vad gäller annan kränkande behand- ling. Av 6 kap. 7 § skollagen ska därför framgå att huvudmannen ska genomföra arbetet med aktiva åtgärder genom att 1.undersöka om det finns risker för diskriminering, annan kränkande behandling eller repressalier eller om det finns andra hinder för barns och elevers lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, 2007/08:95 s. 358. 7I 1 kap. 3 § skollagen definieras begreppen förskoleenhet och skolenhet. 2015/16:135 s. 106. Utformningen av en samlad reglering i skollagen 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. I skollagen förs in en regel om skyldighet för huvudmannen att bedriva arbetet med aktiva åtgärder fortlöpande. Vidare förs in ett krav på att förebyggande och främjande åtgärder ska tids- planeras och genomföras . Huvudmannens skyldighet ska utvidgas till att gälla även annan kränkande be- handling. Enligt 3 kap. 16 § DL ska en utbildningsanordnare inom ramen för sin verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder på det sätt som anges i 2 och 3 §§. I 3 kap. 2 § DL anges följande. Arbetet med aktiva åtgärder innebär att bedriva ett förebyggande och främjande arbete genom att 1.undersöka om det finns risker för diskriminering eller repressalier eller om det finns andra hinder för enskildas lika rättigheter och möj- ligheter i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krä- vas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. Enligt 3 kap. 3 § DL ska arbetet med aktiva åtgärder genomföras fortlöpande. Åtgärder ska tidsplaneras och genomföras . Tillsammans utgör paragraferna ramen för hur ett arbete med aktiva åtgärder ska genomföras, såväl på arbetslivsområdet som på utbildningsområdet. När nu reglerna om aktiva åtgärder i skollagsreglerad verksam- het ska flyttas till skollagen måste motsvarande bestämmelser föras in i denna lag. Vi föreslår att 6 kap. 7 § skollagen justeras så att den innehållsmässigt stämmer överens med regleringen i 3 kap. 2 § DL. Regleringen av arbetet med aktiva åtgärder mot annan kränkande behandling bör utformas på samma sätt som det mot diskriminering. Detta innebär att det blir tydligare hur det förebyggande och främ- jande arbetet ska genomföras. Utformningen av en samlad reglering i skollagen Vi föreslår vidare att även kravet på att arbetet med aktiva åtgärder ska genomföras fortlöpande och att åtgärder ska tidsplaneras och genomföras tas in i skollagen. Kravet bör ut- vidgas till att gälla även annan kränkande behandling. 18.3.3Skyldighet att ha riktlinjer och rutiner för att motverka trakasserier Förslag: Skyldigheten för utbildningsanordnare att ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier samt att följa upp och utvärdera dessa riktlinjer och rutiner förs in i skollagen. Huvudmannens skyldig- het ska utvidgas till att gälla även annan kränkande behandling. Enligt 3 kap. 18 § DL ska utbildningsanordnaren ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexu- ella trakasserier. Utbildningsanordnaren ska följa upp och utvärdera dessa riktlinjer och rutiner. När nu reglerna som rör skollagsreg- lerad verksamhet flyttas till skollagen bör motsvarande bestämmelse införas i denna lag. Annan kränkande behandling är också ett uppträdande som krän- ker någons värdighet. Det saknas anledning att undanta sådan be- handling från denna skyldighet. De riktlinjer och rutiner som en huvudman är skyldig att ha bör därför omfatta även annan kränk- ande behandling. 18.3.4Arbetet ska utföras i samverkan Förslag: En skyldighet för huvudmannen att samverka med barn, elever och anställda i verksamheten förs in i skollagen. Skollagens nya bestämmelse ska omfatta även annan kränkande behandling. Förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behand- ling upphävs. Utformningen av en samlad reglering i skollagen Enligt 3 kap. 19 § DL ska utbildningsanordnaren i arbetet med aktiva åtgärder samverka med dem som deltar i sådan utbildning som avses i 15 § och med anställda i verksamheten. I 15 § (punkt 1) sägs såvitt gäller skollagsreglerad verksamhet följande. Med utbild- ningsanordnare avses i detta kapitel den som bedriver utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (2010:800). Att skyldigheten att samverka kommer till uttryck i diskrimineringslagen är en nyhet som införs genom den lagändring som träder i kraft . Krav på samverkan när det gäller arbetet med aktiva åtgärder mot kränkande behandling finns nu i förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskrimi- nering och kränkande behandling. Samma förordning innehåller även skyldighet att samverka i arbetet med den likabehandlingsplan som diskrimineringslagen ställde krav på innan 3 kap. ersattes med ett nytt. När nu reglerna om diskriminering i skollagsreglerad verksam- het flyttas till skollagen får motsvarande bestämmelse om samver- kan föras in i denna lag. Utpekandet i 3 kap. 19 § DL av dem som deltar i sådan utbildning som avses i 15 § skulle kunna tolkas så att samverkansskyldigheten inte avser dem som deltar i annan verk- samhet enligt skollagen. Vi anser att samverkansskyldigheten bör omfatta även barn och elever som deltar i sådan annan verksamhet. Av skollagen ska därför framgå att huvudmannen ska samverka med barn, elever och anställda i verksamheten. De krav som ställs på arbetet med aktiva åtgärder bör vara desamma oavsett om det gäller diskriminering eller annan kränkande behandling och bör så långt det är möjligt regleras på samma sätt. Skollagens bestämmelse om krav på samverkan ska därför gälla även annan kränkande behand- ling. Det innebär att förordningen om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling bör upphävas. Utformningen av en samlad reglering i skollagen 18.3.5Arbetet med aktiva åtgärder ska skriftligen dokumenteras Förslag: En skyldighet för huvudmän att skriftligen doku- mentera arbetet med aktiva åtgärder förs in i skollagen. Kravet utvidgas till att omfatta även annan kränkande behandling. Enligt 3 kap. 20 § DL ska utbildningsanordnare skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder. För skollagsreglerad verksamhet innebär det att dokumentera dels det arbete som reg- leras i 3 kap. 2 och 3 §§ DL, dels det arbete som gäller skyldigheten att ha riktlinjer och rutiner i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier och kravet på att följa upp och utvärdera dessa (3 kap. 18 och 20 §§). Dokumentationen ska även innehålla en redo- görelse för hur samverkansskyldigheten fullgörs. I 6 kap. 8 § skollagen anges att huvudmannen ska se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses påbörjas eller genomföras under det kom- mande året. En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. Till följd av överflyttningen får 6 kap. 8 § skollagen ändras så att bestämmelsen innehåller ett krav på att dokumentera arbetet med aktiva åtgärder som motsvarar diskrimineringslagens krav. Samma krav som gäller för arbetet med aktiva åtgärder mot diskriminering bör gälla arbetet mot annan kränkande behandling. Vi föreslår därför att kravet på en plan mot kränkande behandling ska ersättas med ett krav på att skriftligen dokumentera arbetet. Doku- mentationen bör ha samma innehåll som enligt diskriminerings- lagen, dvs. en redogörelse för alla delar av arbetet med aktiva åtgär- der så som det beskrivs i lagen, en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras enligt 18 § samt en redogörelse för hur sam- verkansskyldigheten fullgörs. Bestämmelsen i 3 kap. 20 § DL bör justeras mot bakgrund av att dokumentationsskyldigheten i 17 § nu omfattar samtliga utbildnings- anordnare. Utformningen av en samlad reglering i skollagen 18.4Regleringen av förbuden mot diskriminering och repressalier 18.4.1Förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling Förslag: Skollagens förbud mot kränkande behandling ändras till att omfatta ett förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling. Undantag från förbudet får göras i vissa fall med hänvisning till barns eller elevers ålder och – när det gäller en folkhögskola – på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning. I 6 kap. 9 § skollagen finns ett förbud mot kränkande behandling. Den bestämmelsen ändras så att den innehåller ett förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling (se angående det senare begreppet avsnitt 18.2.3). Som en följd av detta ska skollags- reglerad verksamhet inte längre omfattas av förbudet mot diskrimi- nering i 2 kap. 5 § DL. Den bestämmelsen behöver därför ändras och fortsättningsvis avse endast den som bedriver annan utbildnings- verksamhet än den som avses i skollagen. Enligt diskrimineringslagen är det förbjudet att diskriminera barn eller elever som deltar i eller söker sig till verksamheten. Av defini- tionen i 6 kap. 3 § skollagen av begreppen barn och elever framgår att det nuvarande förbudet i skollagen mot kränkande behandling även det omfattar såväl de barn och elever som befinner sig i verk- samheten som de som söker sig till den.