sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Forskningen ska bidra till innovativa tekniker, lösningar, prognosverktyg och nya kunskaper. Även inom andra delrubriker i Horisont görs satsningar på forskning där kopplingar till kunskapsuppbyggnad för försvarsbehov kan noteras. Exempel på sådana områden spänner från robotik och komponent- forskning inom området informations- och kommunikationstekno- logi, via forskning om nya material, nya tillämpningar av innovativ rymdteknik, till forskning inom flygteknik. För hela Horisont 2020 gäller ett gemensamt regelverk för deltagande, och avsevärda ansträngningar har lagts på att ensa och förenkla de dokument som reglerar förutsättningarna för delta- gande i programmet. En central betydelse har det så kallade arbets- programmet som innehåller strategiska förutsättningar, finansie- ringsmöjligheter och beskrivningar av utlysningarna inom samtliga områden. I beskrivningen av varje ämne som är föremål för en ut- lysning redogörs för avsedd utmaning, ramen för projektförslag, och de förväntade effekter som ska uppnås. Arbetsprogrammet tas fram av kommissionen i en process där olika intressenter har möjlighet att bidra, bl.a. genom de rådgivande grupper som etablerats för ramprogrammets områden. Kommis- sionen använder även ett antal programkommittéer för programmets områden som stöd i arbetet med framtagning och implementering av arbetsprogrammet. Programkommittéerna är sammansatta av delegater och experter utsedda av EU:s medlemsstater. Det finns flera olika projekttyper141 inom Horisont 2020 vilka skiljer sig åt avseende bl.a. finansieringsnivån, ambitionen avseende förväntad teknikmognadsnivå hos resultaten och minimikrav på deltagande. Forskningsverksamheten i ramprogrammet utförs till allra största del av konsortier, vilka bildats för att ta fram en forsk- ningsansökan som svarar mot en beskrivning av ett ämne i arbets- programmet. De inkomna ansökningarna utvärderas av oberoende experter på uppdrag av kommissionen utifrån i förväg bestämda ut- värderingskriterier. Baserat på utlåtanden från expertutvärderarna beslutar att teckna ett avtal med vinnande konsortier. De projekt som finansieras bygger i stort sett uteslutande på den beskrivning av projektet som inlämnades vid ansökan. Ett projekt löper i allmänhet , och en vanlig projektvolym är 1–i bidrag från EU. Antalet deltagande organisationer i ett projekt varierar, och anpassas efter hur många deltagare som krävs för att angripa problemet på ett effektivt sätt.142 Finansieringen av ett projekt ges i olika ersättningsnivåer base- rat på projektets godkända kostnader. Huvudregeln är att god- känna faktiska kostnader som direkt kan hänföras till projektets genomförande. Speciella regler finns för kostnader förknippade med användande av kostsam forskningsinfrastruktur. –Research and Innovation Action () för enskilda, mer grundläggande problemställ- ningar och lägre systemnivåer. Ofta lägre ambition avseende teknikmognadsnivå, något mindre projektvolym och färre deltagare. –Innovation Action (IA) vilka ofta är fokuserade mot problemställningar på en över- gripande nivå och högre systemnivåer. En högre ambition finns att nå närmare en färdig lös- ning i termer av TRL-nivå. Ofta en större projektvolym och fler deltagande organisationer i konsortiet. –Coordination & Support Action (CSA) vilka inte avser att ta fram forskningsresultat. Mer inriktat mot ambitiösa förstudier, översikter, nätverk, etc. som underlag för policy, standardisering, kommande satsningar, för att förbättra interaktionen mellan forskare i ett visst område eller mellan nationella satsningar i medlemsländerna. Ofta kortare projekttid och mindre projektvolym. –ERC Grants vilka är bidrag från knutna till en enskild forskare eller forskargrupp. –En mindre vanlig, men ändå intressant projekttyp är förkommersiell upphandling (Procurement), vilket är upphandling av forskning och utveckling av nya innova- tiva lösningar innan dessa finns tillgängliga. 142 I det förra ramprogrammet har medelvärdet för antal deltagare i ett projekt/konsortium legat kring fem för programmet som helhet, och cirka elva för projekt i det så kallade sam- arbetsprogrammet. kostnad räknas även ett schablonpålägg uppgående till av de direkta kostnaderna (med vissa undantag) för att täcka indirekta kostnader. Godkända kostnader kan täckas , men ersättningsnivåerna beror på typ av utlysning. Det bör påpekas att, oavsett ersättningsnivå, motsvarar de av EU godkända kostnaderna för deltagande i ett projekt i allmänhet inte de faktiska kostnaderna för en organisations deltagande. och institut bedöms tillgång till basfinansiering krävas för deltagande. I syfte att dra fördel av och bättre skydda den kommersiella och ekonomiska nyttan av EU-finansierade forsknings- och inno- vationsresultat har Horisont 2020-programmet etablerat en upp- sättning regler för utnyttjande och spridning av projektresultat, bl.a. vad gäller skydd av immateriella rättigheter. I och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 fastställs de grundläggande reglerna för bl.a. ägande, spridning och nyttjande av projektresultaten. Ytterligare reglering av dessa frågor görs även i kommissionens avtal med konsortiet och mellan deltagarna i konsortiet. Detta gäller bl.a.: •Tillgängliggörande av projektinformation, vilket innebär att kommissionen, under vissa förutsättningar, ska tillgängliggöra resultat som uppnåtts av en deltagare i ett projekt som erhållit unionsfinansiering. •Ägande av resultat, vilket normalt tillfaller den eller de parter som genererat resultatet i fråga. •Skyldigheten att skydda resultat som framkommer i ett projekt. •Skyldighet att utnyttja resultat, exempelvis genom exploatering, antingen i egen regi eller genom överlåtelse/licensiering. •Nyttjanderätt till resultat från annan deltagare om resultaten är nödvändiga för att en deltagare ska kunna utföra sitt arbete inom projektet. •Nyttjanderätt för utnyttjande, dvs. om en deltagares resultat bygger på en annan deltagares resultat ska en licens ges på rim- liga och rättvisa villkor för att möjliggöra exploatering. •Nyttjanderätt för medlemsstaterna och unionen, unionens in- stitutioner, organ eller byråer i syfte att utveckla, genomföra och övervaka unionens politik eller program, ha nyttjanderätt till de resultat som uppnåtts av en deltagare som har erhållit unionsfinansiering. •Nyttjanderätt till bakgrundsinformation som behövs för att kunna utnyttja resultat. Hur resultat kan spridas av varje deltagare med hänsyn taget till begränsningar i sekretess, immateriella rättig- heter, med mera. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande143 om fortsatt utveckling av europeisk försvarsindustri med fokus på tre områden: den inre marknaden; industriell policy; samt forsk- ning och innovation. I meddelandet förslår kommissionen en tre- årig förberedande åtgärd144 för forskning relaterad till den gemen- samma försvars- och säkerhetspolitiken syftande till ett fullskaligt forskningsprogram för försvarsforskning på EU-nivå . Europeiska unionens råd anslöt sig till förslaget vid sitt möte vilket även gjorde vid sitt möte efterföljande . återkom kortfattat till förslaget vid sitt möte . Arbetet med att förbereda en förberedande åtgärd har pågått inom ramen för kommissionen.145 Den förberedande åtgärden utgör del av en vidare åtgärdsplan146 vilken också inkluderar övriga frågor från meddelandet såsom implementeringen av försvarsupphandlingsdirektivet, synergier med forskning med dubbla användningsområden, direktivet för överföring inom EU, leverans- säkerhet, små- och medelstora företag och rymdbaserade förmågor. Åtgärdsplanen förväntas resultera i ett nytt meddelande från kom- missionen eller . 143Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor i EU (KOM(2013)542). 144En förberedande åtgärd är ett instrument som EU förfogar över för att förbereda framtida förslag. Åtgärderna finansieras av EU:s budget och kan maximalt vara treåriga. En mot- svarande förberedande åtgärd genomfördes –2006 för säkerhetsforskning. Denna förberedande åtgärd resulterade i att säkerhetsforskning inkluderades i EU:s sjunde ramforskningsprogram. 145Dokumenterade i en Färdplan för genomförande av meddelandet KOM (2013)542 – KOM(2014)387) ) samt en genomföranderapport från KOM . 146European Defence Action Plan. tillsatte kommissionen en högnivågrupp147 för det fortsatta arbetet samt för fortsatt politisk förankring, inte minst i . rapporterade gruppen sitt arbete.148 Rapporten sätter behovet av en förberedande åtgärd i ett strategiskt perspektiv samt föreslår ett antal konkreta förslag, däribland en budget på . I gruppen deltog sexton politiker, företagsledare och institutschefer, däribland (före detta stats- och utrikesminister) och (verkställande direktör för ). Europeiska kommissionen samverkar med medlemsstaterna och har skapat en programkommitté149 för åtgärden där den närmare utformningen diskuteras. Kommissionen avser också att skapa en rådgivande kommitté där industri och övriga forskningsutförare kan delta. Europeiska försvarsbyrån150 har en stödjande roll i arbetet och har tillsammans med kommissionen genomfört ett antal arbets- möten, framför allt med inriktning mot styrning och innehåll, med deltagande från såväl medlemsstater som industri och forsknings- leverantörer. Den närmare utformningen av såväl åtgärden som av ett fullska- ligt program är ännu inte fastställd, och åtgärden är ett sätt att fortsatt kunna utveckla denna. Nedan redovisas ett antal utmaningar för ett försvarsrelaterat program. Det finns ett flertal syften med försvarsforskning på EU-nivå. Dessa kan vara ömsesidigt stödjande, men visar också på olika syn- sätt på verktyget som sådant. Huvudlinjerna går mellan en mer förmågeinriktad syn och en mer industri- och konkurrenskraftsin- riktad syn. Inledningsvis diskuterades förmågor inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) inom EU, men har kommissionen öppnat upp för mer traditionella försvarsrelaterade förmågor. Vem ska definiera beho- ven? Syftar åtgärden enbart till att stärka innovation och konkur- renskraft hos företag eller finns det utrymme också för forsknings- institut eller motsvarande institutioner? 147Group of Personalities. The Case for an EU-funded defence R&T programme, EUISS (2016). 149Denna programkommitté har ingen formell roll eftersom arbetet med förberedande åtgärder inte formellt följer (Regulation (EU) No 182/2011), men Kommissionen avser att arbeta som om de vore tillämpliga. styras av försvarsbehov, eller måste det också finnas en aspekt av dubbla användningsområden? Inriktningen har också direkt påverkan på de institutionella frågorna. Ska det vara ett separat program eller en del av kommande ramprogram? Och om försvarsforskning ska bedrivas inom det kommande ramprogrammet, ska det då vara en separat del eller ersätta dagens säkerhetsforskningsprogram? Vad ger EU- fördragen för möjlighet till utformning?151 Det finns frågor kring styrning och de organisatoriska relatio- nerna. Vilken roll har programkommittén? Vilken roll ska Europeiska försvarsbyrån ha för inriktning152 och genomförande?153 Ett antal frågor behöver klargöras vid urval av innehåll. Inom vilka teknikmognads-nivåer ska forskningen ske? Ska duplicering med annan forskning undvikas? När det gäller de specifika villkoren i utlysningarna finns andra frågor att ta ställning till, såsom graden av risk och hur den påverkar finansieringsnivån och behov av medfinansiering. i för- svarsforskning är finansiering. Reglerna kring ägande och nyttiggörande av kunskap behöver tydliggöras. Vilka aktörer och vilka länder ska kunna delta i projekt? Kan utlysningar och resultat omfattas av säkerhetsskydd? Avslutningsvis behöver också utvärderas vilka andra effekter ett program kan få. Givet att EU finansierar försvarsforskning, kan enskilda länders egna satsningar påverkas. Högnivågruppen föreslår en årlig budget på och med en sådan finansiering blir EU en lika stor finansiär som respektive . Incitamenten för att söka traditionella samarbetsformer kan drastiskt förändras. Parallellt med förberedelserna inför den förberedande åtgärden sker också ett arbete avseende ett pilotprojekt154 för försvarsrelate- rad forskning, vilket har initierats inom . Pilot- projektet har en begränsad omfattning, . 151Med hänsyn bland annat till §§ 185 och 187. 152Nu deltar Europeiska försvarsbyrån som observatör i programkommittén. 153I genomförandet av den förberedande åtgärden –2019 är inriktningen att det kommer att bli den Europeiska försvarsbyrån som får ansvaret för utlysningar, göra utvärderingar och hantera kontrakt, åtminstone för den förberedande åtgärden. De första utlysningarna i åtgärden kan komma . 154Pilotprojekt är instrument för att testa nya förslag. försvarsbyrån har uppdraget att genomföra pilotprojektet och ut- lysning har skett . Försvarsforskning inom den Europeiska försvarsbyrån Europeiska försvarsbyrån, EDA155, är en decentraliserad EU-myn- dighet vars uppdrag är att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge unionen bättre försvarskapacitet inom området kris- hantering samt bistå unionens gemensamma säkerhets- och för- svarspolitik i dess nuvarande och framtida form.156 Alla EU-länder förutom deltar i byråns verksamhet. Byråns huvudsakliga uppgifter är att: •bidra till att identifiera medlemsstaternas militära förmågemål och utvärdera hur medlemsstaterna fullgör sina förmågeåtaganden; •främja att de operativa behoven harmoniseras och att effektiva och kompatibla anskaffningsmetoder antas; •lägga fram multilaterala projekt för att de militära förmågemålen ska uppnås och sörja för samordningen av de program som genom- förs av medlemsstaterna och förvaltningen av särskilda sam- arbetsprogram; •stödja försvarsteknikforskning, samordna och planera gemen- sam forskningsverksamhet och utredningar om tekniska lös- ningar som motsvarar de framtida operativa behoven; •bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas och göra försvarsutgifterna mer effektiva. Byråns chef är unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) och en styrelse med en företrädare för varje deltagande medlemsstat och en företrädare för kommissionen utgör byråns beslutsfattande organ. 156Grunden till försvarsbyrån finns i rådets beslut (GUSP) 2015/1835 av om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler (omarbetning). Styrelsen är medlemsstaternas möjlighet att påverka och besluta. I likhet med möts försvarsbyråns styrelse i flera olika format, bl.a. i försvarsforskningsformat157. Mellan styrelsemötena sker kontakterna mellan försvarsbyrån och medlemsstaterna genom nationella kontaktpersoner för de olika formaten. Samverkan mellan försvarsbyrån och medlemsstaterna sker därutöver i drygt 80 arbets- grupper. Försvarsbyrån har sin verksamhet i och leds dagligdags av en verkställande direktör rekryterad från ett medlemsland för en treårsperiod. Byrån har cirka 140 anställda. Tjäns- terna är tidsbegränsade och öppen rekrytering sker av medborgare från EU:s medlemsstater. Inriktningen av forskning och teknikutveckling ges, enligt ovan, av styrelsen, med stöd av nationella kontaktpersoner för forskning. Försvarsbyrån bedriver ingen egen forskningsverksamhet utan utgör en plattform för att stödja, samordna, planera och styra forsk- ningssamarbetet bland medlemsstaterna. Forskningsverksamheten finansieras direkt av deltagande medlemsstater i definierade projekt.158 Sådana projekt rör antingen gemensamma behov på EU-nivå då alla medlemsländer förutsätts delta (kategori A-projekt) eller projekt som initieras och drivs av överlappande nationella behov (kategori B-projekt). A-projekten tenderar att vara större program varför de inte är så många. När det gäller B-projekten inleds 10–20 sådana projekt till en total ekonomisk volym av 60–. Projekten formaliseras i projektavtal undertecknade av alla deltagande stater. Planeringen av forskningen sker i tolv tekniska förmågegrup- per159 där medlemsstaterna deltar med nationella experter. Dessa möts regelbundet och deltar i alla dessa grupper. Försvarsbyrån har en driftsbudget som också kan användas för mindre studier (vanligen utan egentligt forskningsinnehåll) till stöd 157De övriga är f.n. försvarsminister och de respektive nationella högsta företrädarna för funktionerna förmågor, försvarsmateriel och industrifrågor. 158Sveriges deltagande finansieras därmed normalt över Försvarsmaktens anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling eller över anslag 1:9 ap. 2 Forskning inom CBRN-området. 159Capability Technology Areas, CapTech. Finns för följande områden: informations- teknologi, modellering och simulering, ammunitionsteknologi, materialteknik, elektroniska komponenter, radar, optronik, CBRN och humanrelaterade frågeställningar, styrning och navigation, samt system och plattformar kopplade till mark-, luft- och sjöarenan. för arbetet med att definiera projekt. Sådana studier utlyses av för- svarsbyrån och upphandling sker i konkurrens. Den övergripande ramen för inriktningen av forskningen utgörs av det fortsatta arbetet efter Europeiska rådets möte samt rådets uppföljning vid sitt möte , bl.a. inom ramen för en åtgärdsplan160 inom den Europeiska kom- missionen. Den inkluderar bl.a. den förberedande åtgärden för forskning inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, samt civil-militära teknologisynergier och teknologier med dubbla användningsområden. Flera olika aktiviteter till stöd för dessa genomförs. Styrelsen inom försvarsbyrån antog 2008 en övergripande strategi för forskningssamarbetet med ett antal utpekade områden samt verktyg för att fortsatt utveckla det europeiska samarbetet. Varje teknisk förmågegrupp har också en strategisk forsknings- agenda för sitt område. pågår också ett arbete med en övergripande strategiska forskningsagenda som utgör en syntes av de redan existerande. Den övergripande strategiska forsknings- agendan ska också säkerställa en närmare koppling till förmåge- styrd forskning från försvarsbyråns förmågeutvecklingsplan161. beslutade styrelsen om en preliminär lista för kri- tiska försvarsteknologier. De kritiska försvarsteknologierna utgör de prioriterade områden som behöver ha tillgång till för att kunna uppnå de önskade förmågorna enligt den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. inledde ett arbete med att se över listan på kritiska försvarsteknologier. Kopplat till de kritiska försvarsteknologierna pågår också ett arbete med att långsiktigt värdera teknik och teknikutveckling inom ramen för ett arbete med teknisk framsyn. Försvarsbyrån aktualiserar också icke-beroendefrågor inom för- svarsteknologiområdet, dvs. områden där det finns ett beroende- förhållande till tillgänglighet på råvaror eller andra insatsvaror, teknologier eller produktionsresurser. vill även skapa förstärkta incitament för ökad forskningssamverkan. Medel för förstärkta incitament är användning av europeiska strukturfonder för att finansiera forskning med dubbla 160European Defence Action Plan, EDAP. 161Capability Development Plan, CDP. användningsområden, utnyttjande av momsbefriade projekt, samt utnyttjande av Europeiska investeringsfonden för kompletterande finansiering. Inom (Nato) har flera olika organ intressen rörande försvarsforskning. Det huvudsakliga orga- net för utförande av forskning är organisationen för vetenskap och teknologi, STO162. Här begränsas därför beskrivningen till verk- samheten inom ramen för Natos forskningsorganisation, men där- utöver finns även andra forskningsrelevanta delar: •forskningsinslag inom Science for Peace & Security-program- met163, som dock i huvudsak är ett politiskt instrument för sam- verkan med vissa partnerländer •studier rörande teknikutvecklingen inom försvarsområdet av Natos rådgivande grupp för försvarsindustrifrågor164 •den omfattande verksamheten inom kommittén för materiel och industrifrågor165 som kan betraktas som forskningsnära vad gäller teknikutveckling inom materielområdet. Inom Natostrukturen placeras forskningsorganisationen organi- satoriskt gemensamt under militärkommittén och kommittén för materiel och industrifrågor. verksamhet styrs dock i praktiken av de aktiva medlemsländerna via styrelsen och forskningspanelerna (se nedan). Organisationen har en forskningsstrategi med utpekade priorite- ringar. Strategin bygger i sin tur på Natos försvarsplaneringsprocess. Denna omfattande process genomförs i ett antal steg med upp- dateringar i en flerårig cykel. Forskningsstrategin uppdateras via en 163Se vidare /cps/en/natohq/78209.htm Se vidare Pages_Anonymous/Default.aspx 165Conference for National Armaments Directors, CNAD. nato.int/CNAD/Pages_Anonymous/Default.aspx rullande process, där översyn av några utvalda områden sker . Natos organisation för vetenskap och teknologi leds av en sty- relse, STB166, där alliansmedlemmarna har en medlem var. Natos Chief Scientist leder styrelsens verk- samhet med stöd av en mindre stab vid i . Ett särskilt kontor till stöd för samverkan, CSO 167, med cirka 40 personer, har sitt säte i har en operativ budget på totalt (2016) varav är personalkostnader.169 Kontoret stödjer den tekniska samverkan genom ett antal tema- tiska paneler.170 Panelerna tar fram förslag på nya aktiviteter i ett arbetsprogram som därefter fastställs av styrelsen. Ingångsvärden till panelerna är, förutom nationernas egna priorite- ringar och styrning av inriktningen förmedlade vid panelernas möten, organisationens forskningsstrategi med utpekade prioriteringar. Arbetsprogrammen omfattar en rad olika typer av aktiviteter171. Nationernas deltagande i arbetsprogrammen sker till helt övervägande del med deltagande länders nationellt finansierade projekt och program, vilket gör att det i stort är nationernas prioriteringar som styr verksamheten.172 Hur stor insats i form av arbetstid eller andra konkreta forskningsinsatser som enskilda nationer bidrar med till aktiviteter formaliseras inte i projektavtal. Därmed kan inte heller någon uppskattning göras av vare sig den totala finansiella om- fattningen på programmet eller hur stora bidrag enskilda länder för in 167Collaboration Support Office. 168Se s. 80, Science and Annual Report 2014, public/documents/rto/2014_NATO_STO_Annual_Report_web.pdf 169Se tabell 3 i ”STO Collaborative Programme of Work and Budget for year 2016”, (2016)0003-2016-White-Book.pdf 170AVT-Applied Vehicles Technology, HFM-Human Factors & Medicine, , SAS-System Analysis & Studies, SCI-Systems Concepts & Integration, samt . 171De olika aktivitetstyperna är: kortvariga utforskande grupper, forskningsprojekt som normalt är 3-åriga, symposier, specialistmöten och föreläsningsserier. 172Sveriges deltagande finansieras därmed normalt av Försvarsmaktens anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling, anslag1:9 ap. 2 Forskning inom CBRN- området, eller via uppdrag från FMV. Totalt uppskattas cirka 5 000 forskare ha varit engagerade i totalt cirka 220 aktiviteter under 2015.173 Nato har även ett maritimt forskningslaboratorium, CMRE174, i , . Centret har anställda forskare, stödpersonal, tar emot gästforskare samt har en omfattande infrastruktur inklusive forskningsfartyg. Man utför forskningsuppdrag för alliansnationerna samt internt Nato, där Allied Command Transformation är största uppdragsgivare. Laboratoriet är helt uppdragsfinansierat, med en per- sonal om cirka 170 personer och en budget om cirka 29 miljoner euro.175 Resultaten från forskningsverksamheten nyttiggörs av nationerna i sin verksamhet, men Natos forskningsorganisation arbetar även aktivt med att säkerställa att resultat sprids inom Nato-strukturen. Detta sker bl.a. genom direkt deltagande av personal från andra delar av Nato i aktiviteterna, men också genom deltagande av forsknings- organisationen vid andra Natomöten och -aktiviteter. Partnerländer bjuds in till delar av styrelsens möten men har aldrig rösträtt.