sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Att göra kurserna obligator- iska för alla elever skulle därmed sannolikt riskera att leda till fler studieavbrott eller till att antalet elever som inte når målen för utbildningen ökade. Förändringen 2011 motiverades, som nämnts, med att den tidigare förlängningen av yrkesutbildningarna och de ökade obligatoriska teoretiska inslagen hade lett till minskad full- följandegrad. Motivet för att modellen bör gälla alla elever på alla studievägar inom yrkesprogrammen är att detta med stor sannolikhet minskar ungas och föräldrars osäkerhet kring huruvida man kan uppnå grundläggande högskolebehörighet inom yrkesprogrammen eller inte. Att med säkerhet veta att de aktuella kurserna ingår i samtliga studievägar innebär en enhetlighet och tydlighet som torde minska benägenheten hos unga som har ett intresse för yrkesinriktad ut- bildning att ändå välja ett högskoleförberedande program ”för säker- hets skull”. Utredningen bedömer att detta kan bidra till att den sammantagna genomströmningen i gymnasieskolan och etabler- ingen efter gymnasiestudierna kan stärkas. Tydlighet är en viktig utgångspunkt för utredningen. Strukturen för de olika studievägar som finns inom yrkesprogrammen är varierande och i viss mån otydlig. Det kan vara svårt för eleven att se i vilka utbildningar kurser som ger grundläggande behörighet ingår respektive inte ingår. Ett motiv för den stora variationen är att Gy11 syftade till ett ökat avnämarinflytande och ett ökat fokus på yrkeskunskaper. Utredningen bedömer att det inte behöver före- ligga någon konflikt mellan dessa syften och en större samordning, enhetlighet och tydlighet vad gäller studievägarna inom yrkes- programmen än . Även utredningens förslag om ett minskat antal inriktningar utgår från ambitionen om en ökad tydlighet för eleven. 25.9.2Rätt till utökat program på yrkesprogram har elever på yrkesprogram rätt till utökat program med som mest 300 poäng för att läsa kurser som ger grundläggande hög- skolebehörighet. Dessa kurser ska enligt utredningens tidigare nämnda förslag ingå som ett grundupplägg inom ramen för varje yrkesprograms ordinarie omfattning om 2 500 poäng. Det behövs därmed framöver ingen utökning för att eleverna ska vara säkra på att kunna nå grundläggande högskolebehörighet. Utredningen ser det som lämpligt att behålla rätten till utökat program för elever på yrkesprogram men att innehållet i utök- ningen framöver i stället får utgöras av kurser som leder till särskild högskolebehörighet och/eller av ytterligare yrkeskurser. På så sätt kan yrkesprogrammen ge fler möjligheter och anpassas för både elever som önskar en yrkesutbildning kombinerat med högskole- behörighet och för elever som önskar en hög grad av yrkesfördjup- ning. Utredningen bedömer att detta kan leda till att fler elever med intresse för ett yrkesprogram kommer att välja ett sådant. Utredningen föreslår därför att en rätt till utökat program införs för ytterligare fördjupning i yrkeskurser och för kurser som leder till särskild behörighet till högskolan. Rätten bör vara be- gränsad till 300 gymnasiepoäng. Förslaget medför ändringar i gym- nasieförordningen. Utredningen vill dock betona att det ska vara den enskilda elevens beslut att eventuellt välja att läsa utökat program, eftersom utökat program innebär att utbildningen blir mer omfattande än heltid. Utredningen vill därför understryka att utbildningsvägarna bör vara organiserade för 2 500 poäng. Yrkesprogrammen bör ge möjligheter att läsa kurser som leder till särskild behörighet till vissa högskoleutbildningar Utredningen bedömer att det bör finnas möjligheter för elever på yrkesprogram att kunna läsa vissa kurser som krävs för särskild behörighet till sådana högskoleutbildningar som är relativt vanliga efter yrkesprogram. Detta är av särskild betydelse på sådana yrkes- program där många elever är intresserade av att studera vidare på högskolan men är intresserade av en yrkeskompetens. Sådana möjligheter kan, enligt utredningens bedömning, vara gynn- samma både för eleverna och för kompetensförsörjningen, eftersom de kan minska risken för att elever som är intresserade av ett yrkesprogram väljer bort det av oro för att gå miste om möjligheten att fortsätta till högskolan. Kurser som ger särskild behörighet bör dock inte uppta en allt- för stor plats inom yrkesprogrammen, eftersom dessa då riskerar att förlora sin yrkeskaraktär. På vissa yrkesprogram går en mycket liten andel av eleverna till högskolan, vilket innebär att elevgruppen som är intresserad av särskild behörighet på dessa program sannolikt är liten. Som framgått tidigare behöver elever på yrkesprogram i många fall läsa kurser omfattande 100 eller 200 poäng, utöver vad som ingår obligatoriskt i programmet, för att uppnå särskild behörighet till sådana högskoleutbildningar som är relativt vanliga efter yrkes- program. Detta utgör en relativt begränsad poängomfattning. Att erbjuda rätt till utökat program där detta kan inrymmas är därför, enligt utredningens bedömning, en åtgärd som kan ge stor nytta. Såväl yrkeskurser som kurser som leder till särskild högskolebehörighet bör ingå i programfördjupningen De kurser som krävs för särskild behörighet till högskoleutbild- ningar som är vanliga efter olika yrkesprogram bör ingå i respektive yrkesprograms programfördjupning. Exempel på sådana högskole- utbildningar är förskollärare, grundskollärare, sjuksköterska och högskoleingenjör, med variationer mellan olika yrkesprogram. I programfördjupningen inom de olika yrkesprogrammen ingår en rad yrkeskurser och där bör även eventuellt tillkommande yrkes- kurser ingå. I och med att kurser som leder till särskild högskole- behörighet placeras inom programfördjupningen blir det samma för- teckning av möjliga kurser som kan användas inom programfördjup- ningen som för utökat program. Grunden för vilka kurser som kan erbjudas som utökat program bör således vara de som ingår i programfördjupningen. bör avgöra vilka av de kurser som leder till särskild behörighet som är relevanta för respektive program och placera dessa i programfördjupningen på respektive program. Vissa nationellt föreslagna programfördjupningspaket kan därtill behöva anpassas så att någon eller några kurser som krävs för särskild högskole- behörighet ingår. Huvudmännen bör vara skyldiga att erbjuda såväl kurser som krävs för särskild högskolebehörighet som yrkeskurser. Det bör vara upp till varje huvudman att avgöra vilka av programfördjup- ningens yrkeskurser respektive kurser som leder till särskild hög- skolebehörighet som lokalt ska erbjudas eleverna som utökat program. Huvudmannen bör dock erbjuda ett urval av såväl relevanta kurser som krävs för särskild högskolebehörighet som relevanta yrkeskurser. Som framgått är kurser i samhällskunskap, naturkunskap och matematik relevanta för många av de högskole- utbildningar som är vanliga efter yrkesprogram, och i vissa fall även vissa kurser i andra naturvetenskapliga ämnen. Utredningen anser att den föreslagna generella regleringen av utökat program i kombination med tillagda behörighetsgivande kurser i programfördjupningen är att föredra framför varierande programspecifika lösningar. En generell lösning har större förut- sättningar att vara flexibel och hålla än programspecifika nationella regleringar. Detta är av värde bl.a. med tanke på att den pågående sannolikt kommer att leda till för- ändrade regler om behörighet till högskolan. 25.10Justeringar i utbudet av nationella program och inriktningar Utredningen föreslår de justeringar i utbudet av nationella program och inriktningar som bedöms vara relevanta och angelägna i nu- läget. Därtill lämnar utredningen underlag kring vissa frågor som utredningen bedömer behöver beredas vidare av inom ramen för myndighetens arbete. Även vissa förändringar som efter- frågats av intressenter och som utredningen bedömer inte bör genomföras kommenteras nedan. Vi bedömer att de tidigare nämnda generella förslagen om ökade möjligheter att uppnå högskole- behörighet på yrkesprogrammen kommer att bidra till att öka yrkesprogrammens attraktivitet för breda elevgrupper, och lägger därför inga programspecifika förslag om behörighetsgivande kurser. Med anledning av utredningens generella förslag ges heller inga programspecifika förslag om undervisningstid eller andra kvalitetsstärkande inslag. 25.10.1Principer för att överväga justeringar av utbudet av nationella program och inriktningar Vid överväganden om möjliga justeringar av utbudet av nationella program och inriktningar bör flera olika perspektiv beaktas – både elevernas, utbildningsanordnarnas, kompetensförsörjningens och samhällets perspektiv. För utbildningsanordnare kan exempelvis stabilitet vara viktigt, och elevperspektivet kan ibland sammanfalla med kompetensförsörjningsperspektivet, men perspektiven kan också stå emot varandra. Ur samhällets perspektiv är det bl.a. viktigt att alla unga fullföljer en gymnasieutbildning, att alla har en bred gemensam kunskapsbas och kan ta aktiv del i samhället samt att matchningen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden är god. Ur ett samhällsperspektiv kan det också vara viktigt att vissa små utbildningar existerar trots litet elevunderlag och svagt arbets- marknadsbehov. Vidare bör flera faktorer kring enskilda utbildningar beaktas, liksom vissa faktorer kring utbudet som helhet. När det gäller enskilda utbildningar bör beaktas bl.a. att utbildningen utformas så att den svarar mot gymnasieskolans breda uppdrag. Att det finns ett elevintresse är vidare en given faktor att ta med i bedömningen. För yrkesprogrammens del är frågor om huruvida det finns ett arbetsmarknadsbehov och en mottagande bransch relevanta faktorer. När det gäller det sammantagna utbudet är överblickbarhet och tydlighet viktiga faktorer att beakta. Systemet bör vara överskådligt och inte bli alltför diversifierat. En annan viktig faktor att ta hän- syn till är huruvida utbudet sammantaget möjliggör för alla unga att finna en utbildning som de känner intresse för. 25.10.2Ett handels- och serviceprogram, en handelsinriktning inom ekonomiprogrammet och vissa handelskurser inom andra yrkesprogram Inriktningen administrativ service inom handels- och admin- istrationsprogrammet är mycket liten. Inriktningen handel och service har vissa gränsytor mot ekonomiprogrammet och mot andra yrkesprogram. Mot denna bakgrund bedömer utredningen att förändringar bör göras i gymnasieskolans utbildningsutbud på ett sätt som medger att alla behöriga elever kan välja utbildning efter intresse som utbudet svarar mot avnämarnas behov. 1.Handels- och administrationsprogrammets inriktning administrativ service avvecklas. Programmets namn ändras till handels- och serviceprogrammet. 2.En inriktning med yrkesprofil som innehåller karaktärsämnen mot handelsområdet inrättas inom ekonomiprogrammet. Inriktningen bör benämnas handel. 3.Vissa handelskurser, exempelvis sälj- och servicekurser, som ingår i handels- och administrationsprogrammet placeras i programfördjupningen på övriga yrkesprogram, där så bedöms relevant. Avnämarnas efterfrågan på handels- och administrationsprogrammet har minskat Enligt centrala företrädare för handelsbranschen på nationell nivå efterfrågar branschen inte längre handels- och administrat- ionsprogrammet för sin rekrytering. Denna bransch är avnämare för elever som gått programmets inriktning handel och service. De centrala företrädarna för branschen anser att programmet inte fyl- ler sin tänkta funktion och ser inte programmet som den främsta utbildningsvägen för arbete inom branschen. Branschen har ett stort rekryteringsbehov och rekryterar i stället brett från flera olika nationella program. Företrädare för branschen har därför föreslagit att programmet ersätts av dels en handelsinriktning på ekonomi- programmet, dels av sälj- och servicekurser i andra yrkesprogram. Det bör i sammanhanget påpekas att handelsbranschen består av ett stort antal företag på lokal nivå. Hos dessa finns flera olika synsätt när det gäller programmet, utifrån lokala erfarenheter. Vissa rekryterar i hög grad från handels- och administrationsprogrammet, andra i låg grad. Enligt en enkätundersökning som genomfört är det dock inom handelsbranschen, till skillnad från bygg- respektive vård- och omsorgsbranschen, ovanligt att arbets- ledare anser det vara viktigt att ha gått ett visst gymnasieprogram för att få anställning. Vad gäller programmets andra inriktning – administrativ service – har behovet diskuterats . Mot bakgrund av ett litet elevantal (215 registrerade elever 3 /16) och en svag koppling till arbetslivet har det inom det nationella programrådet förts en diskussion om att eventuellt avveckla inriktningen admin- istrativ service och låta programmet vara utan nationella inriktningar. Etablering i nivå med genomsnittet för yrkesprogram När det gäller andelen som arbetar efter studierna tycks handels- och administrationsprogrammet ligga i nivå med genomsnittet för yrkesprogrammen, även om andelen som arbetar heltid är lägre efter handels- och administrationsprogrammet. Elever i arbete efter detta program anser därtill i högre grad än vad som gäller för genomsnittet för yrkesprogram att arbetsuppgifterna till stor del stämmer överens med utbildningen. Ekonomiprogrammet har en gränsyta mot handelsområdet och bör ge viss möjlighet till yrkesförberedelse Ekonomiprogrammet har historiskt sett haft ett slags yrkesprofil och betraktas av vissa även som i någon mån yrkesförbe- redande, även om det är ett högskoleförberedande program. Ut- redningen ser önskemålet om en handelsinriktning på ekonomi- programmet som en parallell till teknikprogrammet, där en inrikt- ning utgörs av yrkeskurser. Det framstår som tydligt att båda dessa högskoleförberedande program är attraktiva för elever, bl.a. för att de är högskoleförberedande och ger en tydlig bild av ett möjligt arbetsliv. På ekonomiprogrammet finns dock till skillnad från på teknikprogrammet ingen möjlighet att läsa yrkeskurser, med undantag för inom det individuella valet. Ur ett elevperspektiv kan det därför vara rimligt att bygga vidare på vad vissa ser som ekonomiprogrammets delvis dubbla karaktär, vilket också ligger i linje med handelsbranschens önskemål. som antalet elever på handels- och administrations- programmet har minskat har antalet elever på ekonomiprogrammet ökat. har antalet skolor som ger ekonomiprogrammet ökat och så även antalet kommuner där programmet finns. /16 fanns förstaårselever på ekonomiprogrammet i 163 kom- muner. Det finns såväl skolor som erbjuder både handels- och administrationsprogrammet och ekonomiprogrammet som skolor som har enbart ett av dessa två program i sitt utbildningsutbud. Utredningen ser det som rimligt att anta att den elevgrupp vars intresse ligger någonstans mellan handels- och administrationspro- grammet och ekonomiprogrammet i allt högre grad valt ekonomiprogrammet. Skolverket40 har dessutom påpekat att handels- och administrationsprogrammet och ekonomiprogrammet i hög grad leder till anställningsbarhet inom samma yrken och att elevminskningen på handels- och administrationsprogrammet sedan starten av Gy11 kan ses i förhållande till ökningen på eko- nomiprogrammet. Utredningen föreslår, mot ovan beskrivna bakgrund, att en in- riktning med kurser i karaktärsämnen mot handelsområdet införs på ekonomiprogrammet. En sådan högskoleförberedande utbild- ning med viss yrkesprofil bedöms svara mot såväl elevers som avnämares intressen. Utredningen bedömer att det finns elev- underlag för en sådan inriktning. Förslaget innebär att ekonomi- programmet får en tredje inriktning, även denna om 300 poäng. Innehållet i inriktningen bör beredas och föreskrivas av . Handelsbranschens önskemål bör beaktas i beredningen. 40 : Uppföljning av gymnasieskolan, 2016. Ekonomiprogrammet kommer fortfarande att vara ett högskoleförberedande program Omfattningen av yrkeskurser i den föreslagna inriktningen på eko- nomiprogrammet är relativt liten och ändrar inte programmets högskoleförberedande karaktär. För en examen från ekonomipro- grammet ska gällande examenskrav kvarstå och det gymnasiearbete som eleverna genomför ska visa på högskoleförberedelse. Samma minsta garanterade undervisningstid ska gälla som för övriga hög- skoleförberedande program. Programmets examensmål kommer dock att behöva revideras med anledning av den föreslagna förändr- ingen. Handel är ett målyrke för vissa elever på andra yrkesprogram Det är också viktigt att beakta att även många elever som gått andra yrkesprogram arbetar inom handeln efter sin utbildning, snarare än inom de specifika yrken som deras yrkesutgångar pekat mot. Ut- redningen ser därför positivt på de diskussioner som förs inom bl.a. de nationella programråden för bygg- och anläggningsprogrammet och fordons- och transportprogrammet samt inom handels- branschen, om att införa ett visst inslag av handelskurser i pro- gramfördjupningsdelen på andra yrkesprogram. Utredningen föreslår att sådana kurser införlivas i relevanta yrkesprogram samt att nationella exempel på yrkesutgångar inom olika program utformas, där alla eller vissa av dessa kurser ingår. Motsvarande överväganden bör göras i fråga om huruvida vissa kurser från den administrativa inriktningen bör införlivas i pro- gramfördjupningen på vissa yrkesprogram. Det bör även fortsättningsvis finnas ett yrkesprogram riktat mot handelsområdet Utredningen ser det som bekymmersamt att företrädare för handels- branschen anser att dagens utbud av nationella program och inriktningar inte motsvarar arbetslivets behov. Mot denna bak- grund ser utredningen det som önskvärt att införa en handels- inriktning på ekonomiprogrammet samt vissa inslag av handels- kurser på andra yrkesprogram. Utredningen menar dock att handels- och administrationspro- grammet också måste belysas ur ett elevperspektiv. Vad gäller elev- antalet har det visserligen minskat men programmet hör inte till de minsta yrkesprogrammen utan ligger storleksmässigt ungefär i mitten av yrkespro- grammen. Dessutom har antalet förstahandssökande till program- met ökat . Vad gäller elevers etablering på arbetsmark- naden tycks andelen som är i arbete efter studierna ligga i nivå med genomsnittet för yrkesprogram, även om en mindre andel än genomsnittet har heltidsarbete. Elever i arbete efter detta program anser därtill i högre grad än genomsnittet för yrkesprogram att arbetsuppgifterna till stor del motsvarar utbildningens inriktning. Det är viktigt att förändringar i utbudet av nationella program och inriktningar inte får negativa konsekvenser för någon elev- grupp och att det sammantagna utbudet är utformat så att alla behöriga elever kan finna ett nationellt program som intresserar dem. Vid utredningens samråd med företrädare för skolor har framhållits att många elever på handels- och administrationspro- grammet skulle ha svårt att finna ett annat nationellt program som de skulle vilja gå om programmet avvecklades. Att hitta rätt utbild- ning har stor betydelse för studiemotivation och fullföljandegrad. Av utredningens intervjuer med elever som gått handels- och admin- istrationsprogrammet har framkommit att det arbetsplatsförlagda lärandet och kontakten med arbetslivet upplevdes som mycket värdefullt. Utredningen bedömer att elevgruppen på dagens handels- och administrationsprogram enbart till viss del sammanfaller med den elevgrupp som är intresserad av en handelsinriktning på ekonomi- programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet kan, enligt utred- ningens bedömning, inte bli lika omfattande på ekonomipro- grammet som på ett yrkesprogram. Det är inte heller aktuellt med lärlingsutbildning inom ekonomiprogrammet. När det gäller införandet av ett begränsat inslag av handels- kurser i andra yrkesprogram bedömer utredningen visserligen att detta är positivt för elever som valt ett visst annat yrkesprogram av aktivt intresse för just det programmets yrkesområde, genom att programmet breddas med en viss riktning mot arbete inom handeln. Men utredningen bedömer att dessa utbildningar enbart i begränsad utsträckning kommer att intressera den elevgrupp som väljer handels- och administrationsprogrammet. Att avveckla handels- och administrationsprogrammet skulle enligt utredningens bedömning motverka målet att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utredningen föreslår därför att handels- och administrations- programmet bör vara kvar. Däremot föreslår utredningen att inriktningen administrativ service avvecklas och att programmets namn ändras till handels- och serviceprogrammet. Handel och service är namnet på den större inriktningen av de två inriktningar som finns inom programmet . Namnbytet är en anpassning till att inriktningen administrativ service utgår och syftar till att signal- era att det rör sig om ett brett program inriktat mot handel och service. Att förändra programmet så att det inte längre har skilda inriktningar innebär att behöver se över programmets struktur. När inriktningsdelen utgår ur strukturen kan exempelvis den programgemensamma delen behöva utökas och ses över. Utredningen lämnar flera förslag som syftar till att stärka yrkes- programmen generellt och bedömer att dessa kommer att få be- tydelse för utvecklingen av handels- och serviceprogrammet. Skol- verket bör aktivt följa utvecklingen på detta program för att fram- över kunna bedöma om det finns behov av ytterligare anpassningar. Samtliga kurser från dagens handels- och administra- tionsprogram bör finnas kvar inom gymnasieskolan I sitt arbete med att avveckla inriktningen administrativ service och ta ställning till innehållet i det omvandlade handels- och service- programmet bör bedöma om vissa kurser från inrikt- ningen administrativ service ska ingå i programfördjupningen i något eller några av de nationella programmen. Om arbete resulterar i att vissa av de kurser som ingår i handels- och administrationsprogrammet inte kommer att ingå i något nat- ionellt program bör dessa kurser ändå finnas kvar i gymnasieskolan. Regleringen av vilka kurser som finns i gymnasieskolan görs i gymnasieskolans ämnesplaner. Utredningen föreslår ingen ändring av ämnesplanerna. De aktuella kurserna kan därmed även fortsätt- ningsvis finnas kvar som kurser inom gymnasieskolan. sätter därmed att vara möjliga för huvudmännen att erbjuda inom det individuella valet och inom kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå. 25.10.3Krav på viss APL på ekonomiprogrammets inriktning handel samt teknikprogrammets inriktning produktionsteknik De inriktningar på högskoleförberedande program som helt eller i huvudsak består av yrkeskurser bör ges en stärkt anknyt- ning till arbetslivet genom krav på arbetsplatsförlagt lärande (APL). 1.Krav på minst fyra veckors arbetsplatsförlagt lärande (APL) ska ställas när det gäller ekonomiprogrammets inriktning handel samt teknikprogrammets inriktning produktionstek- nik. APL på ekonomiprogrammets inriktning handel En inriktning som helt eller i huvudsak består av yrkeskurser ställer enligt utredningens mening genom sin karaktär krav på arbetslivsförankring. Att erbjuda APL på ekonomiprogrammet liksom att samverka med ett lokalt programråd är visserligen möjligt . Utredningen bedömer dock att krav APL bör ställas när en inriktning med tonvikt på yrkes- kurser ges på ett högskoleförberedande program, och föreslår en sådan ändring. Handelsbranschen bedömer också att krav på APL bör ställas för en sådan inriktning. En sådan kortare APL-period ger en inblick i och en viss introduktion till ett yrke, snarare än en omfattande yrkesförberedelse. Detta ligger i linje med att ekono- miprogrammet fortfarande ska vara ett högskoleförberedande pro- gram. Det bör även fortsättningsvis vara upp till respektive huvudman att utifrån lokala förhållanden besluta om en eventuellt större omfattning av APL än miniminivån . Utredningen bedömer att krav på samverkan med ett lokalt pro- gramråd inte bör ställas med anledning av att inslaget av yrkes- kurser är förhållandevis begränsat. Krav på APL på teknikprogrammet