sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Avtalet med tillför, enligt företagets egna uppgifter, en omsättning på 12–vilket är ett väsentligt bidrag till NM Distributions nuvarande omsättning ().54 I gick Pressens Morgontjänst 2013 samman med , som ägs av norska posten, och bildat det gemen- samma bolaget där och äger vardera och äger . Även har tidningsdistributio- nen präglats av samgåenden och omstruktureringar i syfte att vinna skalfördelar. Västsvensk Tidningsdistribution (VTD) och Tidnings bärarna i är resultatet av sådana samgåenden. återkommer i kapitel 8, avsnitt 8.8, till frågan om samordning av post och tidningar. Om tidningsföretagen har full eller delvis kontroll över sina egna tidningsdistributörer tappar de i inflytande när det gäller digital dist- ribution. Detta segment omsätter mer än marknaden för tidningsdistribution, men mediebranschens aktörer har inte investe- rat här och därför är det helt andra aktörer än publicistiskt drivna mediebolag som tar in pengar från användarna, 54 Pressmeddelande från Media publicerat . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Post- och () rapport telekommarknad 2015 redovisar att hela marknaden för elektronisk kommunikation i omsätter vilket är en nivå som varit stabil . Däremot sker förskjutningar, exempelvis slår den mobila användartrenden igenom i statistiken: fasta samtals- tjänster minskar medan fast bredband och mobila samtals- och data- tjänster ökar.55 PTS mäter både utvecklingen för fast bredband och mobilt bred- band och statistiken nedan avser 2015. Enligt PTS beräkningar är kommunikationsbolagens genomsnittliga intäkt per hushåll och månad totalt . Totalt fanns 12,4 miljoner bredbandsabon- nemang 2015, en ökning . De största aktörerna på bredbandsmarknaden i är med en marknadsandel på , på , Tele2 på och Hi3g (Tre) på . Distributörer av fast bredband I finns 3,5 miljoner abonnemang för fast bredband via fiber, kabel-tv eller xDSL. har fiber stått för den största ökningen. Dessa abonnemang ökade och uppgick till 1,7 miljoner i antal. För den som har bredband via fiber med en överföringshastighet om /sek är mediankostnaden , men skillnaden i kostnad kan vara betydande mellan fristående abon- nemang och s.k. gruppabonnemang för flerfamiljshus. Internet leverantören har det lägsta månadspriset med , enligt PTS. Priserna har sjunkit kraftigt , varefter de planat ut. I genomsnitt är telekombolagens intäkter från varje hushåll för dessa anslutningar, enligt PTS. är ännu något starkare på marknaden för fast bred- band, . Här har Comhem , medan Bahnhof och Bredband2 tillsammans har drygt 10 procents marknadsandel. Totalt omsätter fast bredband åtta mil- jarder kronor (2014).56 55 (PTS-ER-2016:18). Svensk telekommarknad 2015. 56 (PTS-ER-2016:18). Svensk telekommarknad 2015, s. 59. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Distributörer av mobilt bredband Totalt fanns 14,8 miljoner mobilabonnemang i vid utgången av 2015, en ökning jämfört med föregående år. Av dessa är 8,9 miljoner mobila bredbandsabonnemang varav antalet abonnemang som innefattar över 1 Gbyte data ökar med, till 6,7 miljoner abonnemang. Däremot minskar abon- nemang med lägre tak för dataanvändning. Antalet abonnemang på mobilt bredband som fristående tjänst uppgick till knappt 2,2 miljo- ner vilket var ett trendbrott och en minskning . Även för mobilt bredband är det som har störst mark- nadsandel, . Tvåa är Tele2 och därefter följer och Hi3g . Hus hållen lägger i genomsnitt på mobila samtals- och datatjänster, men då kan flera abonnemang ingå i ett hushåll. Distribution via bredband och hur den svenska nätinfrastruktu- ren ser ut har ingående beskrivits i delbetänkan- de.57 Det kan konstateras att offentligt drivna, så kallade stadsnät, genom en andel på av fiberinfrastrukturen på accessnivå i , dominerar de lokala bredbandsmarknaderna. I stadsnäten råder viss konkurrens så till vida att en bredbands- kund fritt kan välja mellan de leverantörer av internetaccess som har avtal med stadsnätet. Abonnenten behöver ha avtal med såväl stads- nätet som internetaccessleverantören, även om det finns exempel där enbart avtal med en av parterna krävs. Uppemot 60 olika aktörer ingår i PTS . Men de flesta är små och endast fem bolag kan sägas ha en större del på den totala bred- bandsmarknaden, alltså både fast bredband och mobilt. Access leverantörerna , , Tele2, Hi3g och Comhem hade tillsammans av marknaden den sista juni 2015.58 Det är således starka ekonomiska intressen som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. totala omsättning, både i och utomlands, var nära och norska är ännu större med en total omsättning om 2015. 57 SOU 2015:94 s. 45–60. 58 (PTS-ER-2016:18). Svensk telekommarknad 2015, s. 47. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden I detta sammanhang är traditionella mediebolag små, och som jämförelse kan nämnas största medieföretag, , som omsatte nära . Bara svenska dotterbolag omsatte ungefär hälften så mycket. Jämförelsen är emellertid svår att göra utan nyansering. Bredbandsintressenterna har en helt annan affär, med kostnader för infrastrukturinvesteringar som varit nödvändiga för att möta en ökande efterfrågan på kapacitet. Mängden mobildata ökade . Antalet abonnemang som inkluderade datatrafik ökade . Som jämförelse växte antalet abonnemang i fasta bredbandsanslutningar under medan abonnemangen för mobilt bredband via router och/dongel minskade något. När det gäller telekombranschens intäkter betonar PTS utredare att det finns svårigheter att särskilja intäkter eftersom både mobila och fasta internetabonnemang kan vara sampaketerade med andra tjänster som samtal eller tv. Man noterar också en förskjutning i affärsmodellen. De fasta kostnaderna ökar kraftigt på bekostnad av de rörliga, det vill säga att det är mer och mer vanligt att en viss mängd datatrafik ingår i abonnemanget. I mobiloperatören fall är tillgång till strömmande musik från exempelvis Spotify ett försälj- ningsargument och datatrafiken som hänförs till musik från Spotify räknas inte in i den datamängd som ingår i abonnemanget. Ett annat uppmärksammat fall är Telias samarbete med Facebook, där mobiloperatören erbjuder användarna fri surf, men bara på Facebook. Facebook är emellertid inte den enda tjänsten som fått särbehandling, totalt ingår sex tjänster som inte debiterar datatrafik i Telias utbud. Det faktum att teleoperatörer på detta vis favoriserar en specifik innehållsleverantör har vållat massiv kritik, då det anses bryta mot nätneutraliteten. Tre har inkluderat alla tjänster för strömmande musik, även t.ex. Apples. PTS fick gällande dessa fall ta emot hundratals anmälningar och har öppnat ett tillsynsärende. På övergripande nivå konstateras i PTS prisrapport att intäkterna från fast bredband nu ökar av stagnation. Ökningen antas bero på att kunderna erbjuds högre uppkopplings- hastigheter och därmed är beredda att betala mer. En stadigvarande intäktsökning noteras dock för mobilt internet som omsatte . De totala intäkterna för fast bredband ligger högre, nära Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Totalt sett är alltså marknaden för bred- band värd vilket är i storleksordningen fyra eller fem gånger mer än distributionsmarknaden för dagstidningar.59 I stort sett är de största aktörerna på marknaden för fast bredband och mobilt bredband desamma: och . Men det finns också skillnader. Hi3G (som driver Tre) finns bara på mobil- marknaden medan marknaden för fast bredband även räknar in aktörer som Comhem, Bahnhof och Bredband 2. Som ett led i Comhems ambitioner att växa på villamarknaden förvärvades Boxer . Enligt ett pressmeddelande från Comhem har Boxer 500 000 kunder med digitalbox, främst i villor. När dessa kunder ansluts till fibernätet är det Comhems ambition att inom ramen för sin expan- sion på villamarknaden rekrytera villaägarna som nya bredbandskun- der. Affären som var värd en och bromsades dock av som ville utreda om denna omfattande strukturella förändring på bredbandsmarknaden skulle hämma en effektiv konkurrens. gav emel- lertid klartecken till affären, utan några krav på åtgärder. Att det ur medieföretagens synvinkel skulle vara intressant att samarbeta närmare med bredbandsaktörerna är tydligt, även om det skulle kunna åsidosätta den eftersträvade nätneutraliteten, men det finns inga kända existerande svenska initiativ. Ett internationellt exempel är amerikanska telekomjätten , som fick in i boet efter sitt förvärv av AOL för 4,4 mil- jarder dollar (motsvarande ). Sannolikt var det AOL:s position inom den snabbt växande digitala annonsmarknaden som lockade Verizon. tog Verizon ytterligare ett steg in i medieområdet då man förvärvade portalföretaget , som har en stor internationell nyhetstjänst. Ett annat exempel på distributörernas intresse för medier kom då teleoperatören signalerade att man vill köpa tv-jätten för (motsvarande ). AT&T och Verizon har ungefär en tred- jedel var av den amerikanska telekommarknaden. Inom Time lockar säkert HBO och CNN. I en nedåtgående tv-marknad har 59 (PTS-ER-2015:30). Prisutvecklingen för mobiltelefoni och bredband. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden CNN lyckats uppnå en ledande position bland tv-bolagen som nyhetsleverantör på internet. I pengar är AT&T:s affär större än Verizons, men det återstår att se om konkurrensmyndighe- ter ger klartecken. Utanför operatörsområdet har samarbetsavtal mellan medieföre- tag och telefontillverkare slutits. DN testade 2007 att samarbeta med och kring mobilabonnemang. Samarbetet fick dock inga efterföljare. Ett annat stort och mer sentida initiativ i den rikt- ningen är den tyska mediekoncernen samar- bete med . Axel Springer ger ut bl.a. Bild och Die Welt, men har investerat kraftigt i digitala annonstjänster. Den nya tjänsten som lanserades 2015 finns i en förinstallerad nyhetsapp i Galaxy-telefoner.60 Det kanske största förändringsklivet på distributionsområdet står de stora sociala medie-plattformarna för. , som samlar ihop och distribuerar nyheter från källor världen över, har sänt stora trafikströmmar till mediesajterna. Google säljer inte annonser till denna sajt, men kan samla data och på så sätt stödja sin egen affär med ett nyhetsinnehåll man inte själv skapat eller beta- lat för, utöver investeringar i den infrastruktur som krävs för tjäns- ten. Google driver över trafik via sökmotorn. Att optimera innehållet för sökmotorns träfflista är en relativt ny men affärskritisk verksam- het för medieföretagen. har Facebook i olika omgångar – börjat erbjuda de innehållsproducerande medieföretagen publicering på plattformen. En möjlighet i form av potentiellt ökande trafik, ett hot i form av förlorad kontroll. Mest uppmärksamhet har tjänsten Instant , som lanserades 2015, fått. Ett annat exempel är appen och även meddelandetjänsten, Snapchats tjänst för nyheter, Discovery. Google, som strävar efter ett öppnare internet där inne- håll inte låses in i mobilappar, har föreslagit en öppen standard för nyhetsanvändningen: Accelerated Mobile Pages (AMP). 60 Verizon Is Best Performing Dow Stock, Up in 2016, 24/7 Wall St., publicerad . Axel Springer and Announce New Strategic Partnership, , pressmeddelande publicerat . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden kod som, om den inkluderas i medieföretagens HTML-kod, snabbar upp nedladdning av innehåll på smarta mobiltelefoner. Det är just snabbare hantering av innehåll för att ge en bättre användarupple- velse som internetbolagen lockar med när de vill attrahera nyhetsme- dierna till sina plattformar. är ett medieföretag som valt att flytta över allt sitt innehåll till Facebook. Foto: Skärmavbild från Facebook. testade ett antal särskilt inbjudna internationella medieföretag att flytta både sitt redaktionella innehåll och sina annonser till Facebook. Vissa gjorde det försiktigt, som och , medan andra publicister, som och Buzzfeed, flyttade över allt innehåll. har Facebook erbjudit samtliga innehållsleverantörer att flytta över sitt innehåll till plattformen. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Dessa erbjudanden från Facebook och de andra sociala mediefö- retagen är ett led i bolagens positionering, och en markant förskjut- ning vad gäller styrkeförhållandena på mediemarknaden. Argumenten för att delta i Facebooks Instant : ––lättare att nå nya läsare och öka trafiken, ––bättre användarupplevelse på grund av kortare nedladdningstider till mobiltelefonen, ––en genväg till mobilen, normalt en svårbemästrad intäktskälla för traditionella medieföretag, ––förutsättningar att få tillgång till användardata, ––enklare att dela innehåll, ––undvika annonsblockerare, ––låg kostnad och rimlig intäktsfördelning, och ––valfrihet, när det gäller hur stor del av innehållet och vilket inne- håll som ska läggas ut. Det finns förstås inget traditionellt medieföretag som är i närheten av de sociala plattformarnas räckvidd. Den globala affärsmodellen är delvis en förutsättning för framgångarna. Men jakten på trafiken får konsekvensen att makten över publiceringarna flyttat från svenska ansvariga utgivare till amerikanska företag som inte ser sig som re- daktörer, även om de säger sig ta ett visst ansvar för filtreringen. Kärnfrågan är naturligtvis om dessa företag kan ses som transparenta distributörer eller om de är redaktörer, särskilt utifrån det faktum att de använder sina egna algoritmer för att välja vilket innehåll som an- tas vara intressant för användarna. Argumenten emot att delta i Instant : ––den direkta kundrelationen går förlorad, ––varumärket dränks av Facebook, ––trafik till den egna webbplatsen minskar, förutsättningarna att göra affärer på eget innehåll minskar, Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ––medieföretaget förlorar kontroll över distributionen, Facebook styr via sina algoritmer vad som ska prioriteras och kan stoppa publicering som inte överensstämmer med deras användarvillkor,61 ––kostnader förknippade med att färdigställa redaktionellt innehåll och annonser till de olika plattformarna ökar, och ––Facebook delar användardata med innehållsleverantörerna, men det finns osäkerhet kring urval och kvalitet. Oavsett vilka argument som väger över, inleds dessa samarbeten uti- från Facebooks nuvarande styrkeposition. Denna kan visserligen förändras, men så kan även ägarstrukturen. De digitala giganternas nuvarande företagsledningar kanske inte kommer att utnyttja sitt övertag för att medvetet censurera vissa åsikter, men det finns ingen garanti för att inte en ny ägare skulle komma att göra det. Det finns inte heller någon garanti för att användarna skulle märka om så skedde. Frågan hur oberoende granskande journalistik med historiska rötter i västerlandets demokratiutveckling påverkas av denna pågående förskjutning är central. Svenska innehållsproducenter måste alltså ta ställning till om de vågar vara med – eller vågar stå utanför. har deras svar varit skiftande. har sagt ett självklart ja, andra har visat upp en betydligt mer avvaktande hållning. För är Facebook ett naturligt val medan DN, enligt en fallstudie som genomförde av , är skeptiskt.62 61 publicerades en protest av norska chefredaktör efter att Facebook stoppat en klassisk nyhetsbild från på en naken flicka som flyr undan ett bombanfall. 62 in 2016 and Beyond: Balancing Legacy and Innovation, . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ser Facebook som ett naturligt val. Foto: Skärmavbild från Facebook. I förlängningen handlar också valet om huruvida man tror på en framtid för den egna förstasidan eller inte. Här framstår aktörer med en stark trafik dit, som , ha andra möjligheter att välja än mindre och mer okända varumärken. , som ett av de första svenska medieföretagen, har prövat att publicera allt opinions- material på Facebooks plattform och resultatet ska utvärderas. En tidig slutsats är att det inte innebar högre trafik för . En vidare utvärdering av de svenska erfarenheterna från plattfor- marna pågår fortfarande, men amerikanska studier pekar på varie- rande resultat. Några medier såg större intäkter medan andra inte upplevde någon förändring alls.63 Valet att helt stå utanför innebär risken att bli osynlig för användarna, som i ökande utsträckning nås av nyheter och opinionsmaterial via sociala medier. 63 , (2016). Who owns the news consumer: Social media platforms or publishers?, , , publicerad . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden framkom att flera medier noterat vikande trafik efter att Facebook ändrat sin algoritm så att den premierar videoinnehåll. De svenska kvällstidningarna påverkades också negativt av den algo- ritmförändring som skedde , men inte i lika hög grad som många internationella kollegor.64 Skeendet aktualiserar således frågor om yttrandefrihet, kontrol- len över internet och om makt. I möte med har företrädare för de digitala giganterna understrukit att det ligger i deras intresse att mediepartnern är nöjd. Facebook har () över 1,6 miljarder användare och bolaget har utvecklat tekniska lösningar att nå ut till dessa med reklam via den kanal som användarna väljer : mobilen. Facebooks och Googles mobilannonsering bygger på datainsamling på global nivå och riktade annonser. Jämfört med dessa stora företag är de traditionella mediebolagen små. Google redovisade globala intäkter på nästan (motsvarande ) och Facebook är starkt växande med en omsättning på 17 miljarder dol- lar (motsvarande ).65 Sålunda omsätter Google globalt omkring 25 gånger mer än totalt och är över 300 gånger större än Mittmedias svenska verksamhet. Sammanfattningsvis har de digitala giganterna på historiskt sätt ytterst gjort sig närmast oumbärliga för medieföretagen när det gäller att nå ut – och därigenom förmått publicisterna att delvis släppa kontrollen över sin egen distribution. Om rörelsen innebär ett hot eller en möjlighet kommer framtiden att utvisa. 3.3.4Distributörer av tv och radio Sättet att distribuera tv på genomgår en kraftig förändring. Det gäller inom alla distributionssätt: kabel-tv, marksänd tv, satellit-tv och ip-tv. Det sistnämnda, tv-abonnemang via fibernätet, är den största digitala distributionskanalen, enligt PTS. Även om de digitala kanalerna numera utgör mer än hälften av tv-distributionskanalerna 64 , (2016). Facebook Is Paying Millions to News Outlets and Celebrities to Create Live Video, , publicerad . Uppgifterna om hur svenska medier påverkats publicerades av Breakit . 65 Intäktsnivåerna är hämtade från Alphabet/Googles och Facebooks bokslut . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden är det analog kabel-tv som har flest abonnemang. Här är de domine- rande aktörerna Comhem, norska Bredbandsbolaget och Canal Digital.66 De digitala distributionsplattformarna ökar kraftigt i popularitet. Vid sidan av Googleägda videodelningsplattformen Youtube ökar också SVT:s och TV4:s digitala distributionskanaler i betydelse. Enligt MMS ökade tittandet på webb-tv kraftigt , sär- skilt hög var uppgången . Påverkan från s.k. ”time- shifting”, då människor väljer att titta på program på en tidpunkt då det passar dem och inte när de är tablålagda, märks allt tydligare. Myndigheten för press, radio och tv konstaterar i rapporten och påverkan i samhällets tjänst att SVT:s ställning är försvagad mätt som andel av den totala tittartiden. –2014 har SVT:s andel minskat från till knappt 35 procent.67 I rapporten noteras en kraftig tillväxt för vad man kallar beställ-tv eller video-on-demand68. Även om SVT Plays tillväxt är kraftig är nya aktörer inom ”online video”, som Youtube och beställ-tv-gigan- ten Netflix, mycket framgångsrika och står för ungefär hälften av tv-tittandet i digitala kanaler. Enligt en undersökning som redovisa- des av MMS har en tredjedel av svenskarna tillgång till Netflix i hushållet.69 Att det finns motstridiga intressen inom tv-distributionen påminns tittarna om då och då när avtal om distributionskostnader är uppe till förhandling. pågick en strid mellan och Bredbandsbolaget och som innebar att kunder, samt andra som de via part- ners distribuerade till, blev utan Kanal och flera andra kanaler. 66 Statistik om tv-distribution finns i Post- och Svensk telemarknad första halv- och på webbplatsen för Myndigheten för press, radio och tv. 67 Tv-programföretagens andel av tittartiden –2014 (procent), MMS, Nordicom, publice- rad i rapporten och påverkan i allmänhetens tjänst, Myndigheten för press radio och tv, 2015. 68 Beställ-tv är en tjänst där mottagaren själv väljer när och vad han eller hon vill se ur en tablå med program, enligt Myndigheten för press, radio och tv:s definition. 69 MMS (2016). Trend & Tema 2016:2. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden När det handlar om distribution av audio eller radio saknas tv- områdets mångfald. Precis som tv-sändningar i marknätet är radio- sändningar reglerade genom att PTS fördelar radiospektrum, dvs. frekvenser för vilka tillstånden gäller.70 Med argumentet att det råder brist på radiofrekvenser i har aktörerna på radiomarknaden varit starkt pådrivande för att ersätta det analoga marknätet, FM-nätet, med ett digitalt marknät, DAB-radio. SR sänder på försök via DAB och de kommersiella aktö- rerna har anmodats starta, även om de önskar uppskov vilket sank- tionerats av Myndigheten för press, radio och tv. presenterade dock en rapport där myndigheten drog slutsatsen att det finns betydande risker med en övergång till marksänd digital- radio och att ett antal frågor behöver besvaras innan ett eventuellt beslut om att släcka FM fattas. Vidare är varken behovet av eller efterfrågan på marksänd digitalradio hos lyssnarna klarlagt.71 Regeringen har valt att inte gå vidare med över- gången. Kulturministern har angivit flera skäl: oeniga remissinstan- ser och avsaknad av efterfrågan bland användarna. Dessutom skulle tio miljoner radioapparater behöva bytas ut. Andra argument emot är att täckningsgraden i vissa delar av landet kan försämras, men framför allt att oklarhet råder om hur en övergång skulle påverka totalförsvaret och katastrofberedskap, inte minst möjlighe- ten att skicka ett så kallat VMA, viktigt meddelande till allmänheten, i ett allvarligt krisläge.72 ligger därmed kvar i den grupp länder som Europeiska radiounionen, EBU, i en rapport betecknar som ”vänta- och-se - gruppen”. Här finns åtta andra länder som , och flera östeuropeiska länder. Rapporten pekar ut våra grannländer och som ”ledare” tillsammans med och . Det ska dock noteras att EBU tillhör den gruppering som starkt förespråkar DAB-tekniken för distribution av marksänd radio jämfört med t.ex. den alternativa tekniken DVB-T2 som används för marksänd tv och som många motståndare till DAB anser vara bättre. 70 Beskrivs ingående i Utveckling och påverkan i allmänhetens tjänst, rapport från Myndigheten för press, radio och tv (2015). Hur radiospektrum fördelas förklaras närmare på Post- och tele- styrelsens webbplats. Digitalradio – varför och för vem (RiR 2015:5). 72 Debattartikel av kultur- och demokratiminister i , publicerad . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden blir, som det ser ut , det första landet som helt släcker ned det analoga marknätet baserat på FM. Det ska efter att DAB successivt införts . Motståndet är dock speciellt på landsbygden relativt kraftigt. har valt en annan väg och någon tidplan för införande av DAB och utfasning av det analoga nätet beslutas inte förrän hälften av landets radioapparater är digitala. Enligt EBU är nivån ännu bara var femte . Ett annat sätt att distribuera radio är naturligtvis strömmande audio via internet, både direktsändningar och on-demand (s.k. pod- cast). Här finns ett stort utbud av sändningar på svenska från både SR och entusiaster inom många, ofta nischade, ämnesområden och denna typ av distribution är populär bland lyssnare som använder såväl fast som mobil internetaccess. 3.3.5Nya aktörer på den svenska marknaden Antalet internet- och kabel-tv-anslutningar i stagnerar men beställ-tv-tjänster s.k. VOD- och SVOD-tjänster växer kraftigt.73 Denna utveckling innebär att nya distributörer med en ny affärsmo- dell får en allt starkare position på den svenska marknaden.