sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Principen, som av HD ansågs förenlig med barn- konventionen, skulle enligt domstolen tillämpas även med beaktan- de av de speciella omständigheterna i fallet. Slutligen bör nämnas att det finns ett förbud mot genomförande av adoption mot ersättning. I 4 kap. 6 § andra stycket FB anges det nämligen att adoptionsansökningen inte får bifallas, om det från någon sida har getts eller utlovats ersättning eller om det har av- talats om bidrag till barnets underhåll. Denna regel kan få betydelse vid surrogatarrangemang där det utgår ersättning till surrogatmodern. I praktiken verkar regeln dock inte ha haft sådan verkan, vilket vi återkommer till i avsnitt 13.6.4 och 14.7.5. 13.3.1Tidigare utredningar och förarbeten Frågor om surrogatmoderskap har behandlats i tidigare lagstift- ningsärenden. Redan diskuterade i betänk- andet Barn genom befruktning utanför kroppen (SOU 1985:5) om surrogatförfaranden borde tillåtas. Frågan besvarades nekande. Ut- redningen anförde att surrogatarrangemang strider mot en grund- läggande princip i fråga om adoptioner, nämligen den att ersättning inte får ha lämnats eller ha blivit utfäst. Utredningen ansåg vidare att surrogatmoderskap även på andra sätt strider mot gällande rätts- grundsatser i . Bland annat menade utredningen att en väsent- lig förutsättning för surrogatarrangemang är att någon annan än den gravida kvinnan själv ska ha bestämmanderätt över barnet redan på fosterstadiet. Vidare menade utredningen att förfarandet torde förutsätta att det juridiska avtalet mellan det beställande paret och surrogatmodern ska ta över de gängse bestämmelserna om adoption. Utredningen framhöll också att ett förbud mot äggdonation, som man hade föreslagit i betänkandet, skulle göra det omöjligt att genom- föra den variant av surrogatmoderskap som innebär att surrogat- modern bär och föder någon annan persons genetiska barn (full- ständigt surrogatmoderskap). Så gott som alla remissinstanser som uttalade sig om surrogatmoderskap, bl.a. (Smer), delade utredningens uppfattning i frågan. Det gjorde även regeringen, som till fullo instämde i utredningens bedömning. I propositionen beskrevs surrogatmoderskap som ett förfarande där surrogatmodern föder fram barnet och därefter överlämnar det till paret som ”beställt” det, eventuellt mot ett större vederlag (prop. 1987/88:160 s. 14). Frågan om surrogatmoderskap togs upp på nytt i Ds 2000:51 Behandling av ofrivillig barnlöshet. I promemorian gjordes bedöm- ningen att surrogatmoderskap inte borde tillåtas. Bland de fåtal remissinstanser som yttrade sig i frågan var det endast som ansåg att surrogatmoderskap skulle kunna tillåtas och då i vissa väl förberedda fall. Även regeringen kom fram till att surrogatmoderskap inte skulle tillåtas (se prop. 2001/02:89 s. 55). Som skäl angavs bl.a. att surrogat- moderskap kan medföra svåra problem, eftersom surrogatmodern kan ändra sig, vilket i så fall kan medföra svåra konflikter som barnet oundvikligen blir indraget i. Regeringen angav vidare att surrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart, att det är oförenligt med människovärdesprincipen att använda en annan kvinna som medel för att lösa det barnlösa parets problem och att surrogat- moderskap inte är önskvärt ur barnets perspektiv. Mot bakgrund av ställningstagandena diskuterades också frågan om en kriminalisering av surrogatmoderskap. Regeringen erinrade om att det redan fanns straffbestämmelser i de då gällande lagarna om assisterad befrukt- ning och ansåg att det inte var lämpligt att särskilt kriminalisera surrogatmoderskap. Det ifrågasattes också om en straffsanktion är ett effektivt medel för att motverka det icke önskvärda beteendet. Regeringen konstaterade att frågan om surrogatmoderskap, liksom frågan om äggdonation, emellertid gjorde det angeläget att det i lagen fastställdes vem som ska anses som mor till ett barn. Förslag till en sådan bestämmelse lades fram i propositionen. ställde sig bakom regeringens bedömning angående surrogatmoderskap (bet. 2001/02:SoU16 och rskr. 2001/02:227). 13.3.2De senaste årens ställningstaganden i Frågor om surrogatmoderskap har varit föremål för ett flertal riks- dagsmotioner . I flera fall har motio- nären eller motionärerna begärt att frågan om tillåtande av surrogat- moderskap ska utredas. Andra har önskat ett tydligt avstånds- tagande från surrogatmoderskap såväl i som internationellt. Argumenten till stöd för tillsättande av en utredning om surro- gatmoderskap har bl.a. fokuserat på att frågan är komplicerad, att ett ställningstagande förutsätter mer kunskap och forskning och att det inte är självklart vad som är etiskt godtagbart. Det har anförts att frågan inte kan hanteras med enbart moraliska argument och att en utgångspunkt måste vara att det är positivt med fler efterlängtade barn. Det har ifrågasatts om efterlängtade barn som föds av en surrogatmor skulle ha det sämre än andra barn. Även förhållandet att en legalisering av surrogatmoderskap skulle ge fler manliga samköna- de par en möjlighet att bli föräldrar har lyfts fram. Flera motionärer har tagit upp att surrogatmoderskap kan innebära ett utnyttjande av fattiga kvinnor, men gjort gällande att det också kan handla om kvinnor som utan vinstmotiv vill hjälpa någon annan att bli för- älder och att detta inte med självklarhet är oetiskt. Någon motionär har anfört att argumentet om utnyttjande av fattiga kvinnor bygger på åsikten att fattiga kvinnor inte kan tänka eller förstå själva och att det är svårt att påvisa kausala samband mellan surrogatmoderskap och försämrade villkor för kvinnor. Surrogatmödrarnas intressen kan, enligt vissa motionärer, skyddas genom att surrogatmodern ges rätt att ångra sig när barnet väl är fött. Ett argument för tillåtande av surrogatmoderskap har varit att de medicinska riskerna inte är större vid surrogatarrangemang än vad de är vid andra behandlingar som redan är tillåtna i . Flera motionärer har lyft fram frågans internationella dimension och har fokuserat på behovet av en utredning angående de barn som föds av surrogatmödrar utomlands. Det har anförts att svensk lagstiftning måste anpassas så att dessa barn utan krångel kan folk- bokföras i och få samma försäkringsskydd som andra barn. Det har vidare uppmärksammats att barn som tillkommit genom surrogatmoderskap riskerar att bara få en juridisk vårdnadshavare och att barnets situation kan bli mycket svår om den enda juridiska vårdnadshavaren avlider innan en närståendeadoption har genom- förts. Det har framförts att den nuvarande situationen leder till onödigt svåra situationer för många människor, t.ex. genom att de hamnar i kläm mellan två olika länders system. Vissa motionärer har fokuserat på frågan om trygghet för surrogatmödrarna och på att surrogatarrangemang ska vara altruistiska. Det har begärts att riks- dagen tillkännager att i internationella sammanhang ska verka för att surrogatmödrar ersätts för sina kostnader i samband med graviditet, förlossning och efterförlopp men att det därutöver inte betalas ut någon ekonomisk ersättning. I flera motioner har det betonats att det inte är acceptabelt med handel med kvinnors kroppar i barnalstrande syfte. Ett fåtal motio- närer har dock hållit öppet för en diskussion inte bara om altruistiskt utan även om kommersiellt surrogatmoderskap. Det har bl.a. an- förts att det inte borde ligga i statens intresse att via lagstiftning förbjuda vuxna, friska människor att få barn och att träffa frivilliga överenskommelser om surrogatmoderskap på ideell grund eller mot betalning. Argumenten mot surrogatmoderskap handlar till stor del om kvinnors rättigheter och att kvinnor och barn inte får vara handels- varor. Kritiken har ofta varit inriktad på kommersiellt surrogat- moderskap. Det har gjorts gällande att surrogatmödrarna vanligen är fattiga eller på något annat sätt utsatta kvinnor som ska skyddas från utnyttjande. Det har också anförts att det strider mot ambi- tionen om rättvisa och jämlikhet att köpa en kvinnas livmoder. Det har lyfts fram att en eventuell utredning måste utgå ifrån hur surrogatmödrar riskerar att drabbas fysiskt, psykiskt och juridiskt av surrogatmoderskap liksom hur barnens bästa säkerställs. Det har också betonats att surrogatmoderskap är en internationell fråga och att vi har ett ansvar även för de kvinnor som utnyttjas i s.k. ”barn- fabriker”. behandlade motioner om surrogatmoderskap i betänkandena /05:SoU10, 2005/06:SoU16, 2008/09:SoU13, 2009/10:SoU11 och 2010/11:SoU9. I samtliga fall anförde utskottet att inte borde ta något initiativ till tillåtande av surrogat- moderskap. Även och har tagit upp och avstyrkt motioner rörande surrogatmoderskap. avstyrkte i bet. 2009/10:SkU30 en motion angående tillsättande av en utredning om bl.a. folkbok- föring av barn som föds av surrogatmödrar utomlands. Utskottet hänvisade till att resultatet av regeringens överväganden med anled- ning av slutbetänkande (SOU 2009:75 Folkbokföringen) borde avvaktas. I motion 2010/11:So501 begärdes ett tillkännagivande om behovet av anpassning av lagstiftningen om adoptioner så att den tar hänsyn till förhållandena för barn som kommit till genom surrogatmoderskap. avstyrkte motionen med hänvisning till den pågående beredningen av betänk- andet Modernare adoptionsregler (SOU 2009:61). ställde sig bakom de bedömningar som gjordes i de nämnda utskotts- betänkandena och något initiativ i frågan om surrogatmoderskap togs inte. behandlade i betänkandet Assisterad befruktning (bet. 2011/12:SoU26) ett antal motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet. Motionsyrkandena gällde olika frågor på området assisterad befruktning och däribland sex motioner som på olika sätt rörde surrogatmoderskap. I en motion begärdes ett tillkännagiv- ande om att stärka surrogatmoderskapet genom att avstå från att ta initiativ för att legalisera surrogatmoderskap. De övriga motionerna hade yrkanden om tillsättande av en utredning för att utreda frågor om surrogatmoderskap. anförde följande om surrogat- moderskap (s. 13 och 14 i betänkandet). När det gäller surrogatmoderskap konstaterar utskottet att detta inte är reglerat i svensk lagstiftning, men att det förekommer att män- niskor söker sig utomlands för att bli föräldrar med hjälp av en s.k. surrogatmoder. Barn som tillkommit på detta sätt finns dessutom redan i . Frågan om surrogatmoderskap inrymmer många olika medi- cinsk-etiska aspekter. Utskottet konstaterar att (Smer) arbetar med frågor inom ämnet ”gamla” och nya metoder för assisterad be- fruktning, och en rapport eller skrivelse på området beräknas presen- teras . Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet anser att det är av stor betydelse att få ökad kunskap om situationen för de barn som kommit till genom surrogatmoderskap och säkerställa att de inte hamnar i en juridiskt eller på annat sätt utsatt situation på den grunden att surrogatmoderskap inte är reglerat i . Utskottet anser att det är angeläget att frågor om surrogatmoderskap prövas mer förutsättningslöst utifrån ett brett perspektiv som inklu- derar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska övervägan- den och hänsyn till internationella förhållanden. En fråga som bör ingå i en sådan prövning är hur en reglering bör se ut för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Det ankommer på regeringen att vidta sådana utredningsåtgärder. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. biföll utskottets förslag om ett tillkännagivande (rskr. 2011/12:180). Efter tillkännagivande har det i motioner framställts yrkanden som rör surrogatmoderskap. Motionerna har behandlats i bet. 2013/14:SoU10 och 2014/15:SoU7. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till bl.a. denna utrednings ar- bete. biföll utskottets förslag till beslut. Ytterligare motio- ner har lämnats in och behandlats i det, i skrivande stund opubli- cerade, betänkandet Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2015/16:SoU7). 13.3.3Smer:s överväganden om surrogatmoderskap i Rapporten befruktning – synpunkter på vissa frågor i samband med befruktning utanför kroppen Smer publicerade rapporten befruktning – synpunkter på vissa frågor i samband med befruktning utanför kroppen. I rappor- ten kom Smer fram till att surrogatmoderskap liksom dittills inte skulle vara tillåtet. Rådet anförde att metoden innebär att den kvinna som genomgår graviditeten i varje fall inledningsvis används som ett medel för att lösa det barnlösa parets problem, vilket enligt rådet kan strida mot människovärdesprincipen. Rådet tog också upp risken för att surrogatmodern ändrar sig under graviditeten och för att detta ger upphov till svåra konflikter – något som då hade inträffat i ett par fall i . Slutligen anförde rådet att surrogatmoderskap kan inbjuda till kommersialisering av livets uppkomst. Rapporten remissbehandlades och det femtontal remissinstanser som yttrade sig i frågan om surrogatmoderskap delade rådets uppfattning. Rapporten befruktning – etiska aspekter I rapporten befruktning – etiska aspekter (Smer 2013:1) behandlade Smer olika frågor om assisterad befruktning och över- vägde bl.a. frågan om surrogatmoderskap borde tillåtas i . Rådet valde att avgränsa diskussionen till att bara omfatta den variant av surrogatmoderskap där ägget inte är surrogatmoderns eget och det således inte föreligger något genetiskt samband mellan henne och barnet. Smer konstaterade att överenskommelser om surrogat- moderskap ofta innefattar komplicerade juridiska frågeställningar kring de inblandade parternas rättigheter och skyldigheter, föräldra- skapet och barnets rättsliga status. Dessa frågor behandlades inte i rapporten. Inom rådet fanns det olika uppfattningar i frågan om huruvida surrogatmoderskap bör tillåtas som en metod inom assisterad befrukt- ning. En majoritet ansåg att altruistiskt surrogatmoderskap kan vara etiskt godtagbart under vissa förutsättningar. En minoritet ansåg att inte någon form av surrogatmoderskap bör tillåtas. enighet om att kommersiellt surrogatmoderskap inte är etiskt god- tagbart. Enhälligt ställningstagande till kommersiellt surrogatmoderskap Rådet anförde att kommersiellt surrogatmoderskap kan leda till ex- ploatering av kvinnor och en kommersialisering av fortplantnings- processen och barnets tillblivelse. Surrogatmodern används initialt som ett medel för att lösa det barnlösa parets eller den barnlösa per- sonens problem, vilket enligt rådet kan strida mot människovärdes- principen. Rådet anförde vidare att ekonomiska incitament för att ställa upp som surrogatmor kan leda till en exploatering av utsatta grupper av kvinnor och att det i förlängningen kan ifrågasättas om dessa kvinnor handlar helt autonomt om de är i en ekonomiskt trängd situation. Enligt rådets mening kan principen om självbe- stämmande och autonomi för surrogatmodern därför ifrågasättas vid kommersiella arrangemang. Som nämnts ansåg rådet enhälligt att kommersiellt surrogatmoderskap inte är en etiskt godtagbar metod. Majoritetens ställningstagande till altruistiskt surrogatmoderskap Rådets majoritet ansåg att altruistiskt surrogatmoderskap kan vara en etiskt godtagbar metod om följande kriterier är uppfyllda: –Det föreligger en nära relation mellan surrogatmodern och de potentiella föräldrarna. Med nära relation avses att surrogatmodern är en vän eller anhörig. –Surrogatmodern har genomgått en graviditet och har egna barn. –Surrogatmodern är inte det blivande barnets genetiska mor. –Det företas en omsorgsfull lämplighetsprövning som omfattar både medicinsk och psykologisk lämplighet av den eller de till- tänkta föräldrarna och surrogatmodern. –Förfarandet omgärdas av omfattande psykologisk rådgivning för samtliga berörda innan, under och efter behandlingen. –Barnet får tidigt vetskap om sin tillblivelse och har i mogen ålder rätt att få information om surrogatmodern. Smer framhöll att det, om surrogatmoderskap blir tillåtet i , är nödvändigt att initiera långtidsuppföljande studier som inbegriper hur det går för barnet, surrogatmodern och föräldrarna. Som grund för sitt ställningstagande anförde rådets majoritet att kvinnor i enlighet med principen om självbestämmande och auto- nomi bör ha möjlighet att själva bestämma över sina kroppar. Man menade att altruistiskt surrogatmoderskap i vissa hänseenden kan jämföras med organdonation från en levande donator till en nära anhörig. är det enligt majoriteten stor skillnad på att donera en njure jämfört med att bära och föda någon annans barn. Rådets majoritet anförde vidare bl.a. följande. Inför ett tillåtande av altruistiskt surrogatmoderskap bör det utredas vad som utgör en etiskt godtagbar form. Det finns kvinnor som av altruistiska skäl kan tänka sig att vara surrogatmödrar till för dem okända människor. I länder som tillåter denna variant av altruistiskt surrogatmoderskap, dvs. där surrogatmodern är en för föräldrarna tidigare okänd person, har det dock skett en glidning mot kommersiella former. Detta talar för att altruistiskt surrogat- moderskap bör tillåtas enbart då kvinnan har en nära relation till de potentiella föräldrarna och gör detta av rent altruistiska skäl, för att hjälpa en dotter, son, syster, bror eller nära vän. kan det finnas en risk för att personer upplever påtryckningar och press att hjälpa närstående, vilket gör att graden av frivillighet kan ifråga- sättas även i denna situation. Denna eventuella risk kan dock av- hjälpas med en omsorgsfull lämplighetsprövning i varje enskilt fall, för att utesluta att eventuella påtryckningar är en bakomliggande orsak. En sådan prövning bör även säkerställa att surrogatmodern har en stark önskan att bära ett barn åt någon annan samt att hon är i stånd att fysiskt och psykiskt genomgå processen. Det kan vara mindre komplicerat att bära och lämna över ett barn till föräldrar som man har en etablerad relation till och som man vet kan ge bar- net goda uppväxtförhållanden. Rådets majoritet diskuterade vidare frågor om barnets bästa, däribland frågan om barnets rätt till kunskap om sitt ursprung. Man anförde i huvudsak följande. En fördel med att tillåta surrogat- moderskap i är att säkerheten kring förfarandet då skulle öka, vilket vore positivt för alla parter. De tillkomna barnen skulle därigenom få en laglig rätt till kännedom om sitt ursprung. De lång- siktiga psykologiska konsekvenserna för barnet är visserligen fort- farande okända, men de studier som finns om familjer som anlitat en surrogatmor visar att barnen fungerar och mår bra. Det är vik- tigt att barn som tillkommer genom surrogatmoderskap tidigt får vetskap om sin tillblivelse och i mogen ålder har rätt att få informa- tion om surrogatmodern. I frågan om vem som bör kunna anlita en surrogatmor lyfte rådets majoritet fram kvinnor som av medicinska skäl inte kan bära fram ett barn och män som lever i ett samkönat förhållande. Man konstaterade att surrogatmoderskap för dessa grupper innebär en möjlighet att bilda familj med barn. Man ansåg att frågan om ensam- ståendes möjlighet att bli föräldrar genom att anlita en surrogatmoder borde tas upp av en kommande utredning om assisterad befruktning. Rådets majoritet konstaterade avslutningsvis att surrogatmoder- skap är en komplex etisk fråga med många dimensioner. Det angavs att en kommande utredning borde utreda vilka kriterier som ska gälla vid en prövning inför beslut om behandling inom ramen för ett surrogatarrangemang, och att varje surrogatarrangemang bör föregås av en lämplighetsprövning och omsorgsfull bedömning av de potentiella föräldrarna för att säkerställa att barn som tillkom- mer genom ett sådant arrangemang tillförsäkras goda uppväxt- förhållanden. Man ansåg det motiverat med särskilda kriterier vid surrogatmoderskap, eftersom förfarandet skiljer sig från andra meto- der inom assisterad befruktning genom att en utomstående kvinna bär och föder ett barn åt de ofrivilligt barnlösa. Minoritetens ställningstagande till surrogatmoderskap En minoritet i rådet ansåg att surrogatmoderskap inte ska tillåtas i i någon form. Minoriteten ansåg att det finns starka argu- ment, såväl kunskapsrelaterade som värderelaterade, som talar för detta. Som skäl för sitt ställningstagande anförde minoriteten bl.a. att det föreligger kunskapsluckor vad gäller de psykologiska konsekven- serna för inte bara surrogatmödrar och de barn som blivit till genom olika typer av surrogatöverenskommelser utan också kring hur surrogatmödrarnas egna barn påverkas av att deras mor bär på ett barn som hon sedan lämnar bort för adoption. Det framhölls att de studier som finns är baserade på ett litet antal deltagare och att det saknas studier vad gäller de långsiktiga konsekvenserna för framför allt surrogatmodern och barnet. Surrogatmoderskap bedömdes strida mot människovärdesprincipen, i betydelsen att en människa an- vänds som medel för andra människors mål. Det ansågs föreligga stor osäkerhet och reella risker för samtliga inblandade. Minoriteten anförde vidare att surrogatmoderskap inte är ett etiskt godtagbart sätt att få barn och att det inte är någon rättighet att få barn. Man menade att det av principiella och konsekvensetiska skäl inte är etiskt godtagbart att använda en annan person för sina egna syften. Man framhöll att det visserligen finns rapporter som visar att altruistiskt surrogatmoderskap har fungerat väl utan konflikter och svårigheter, t.ex. i , men att det inte är tillräckligt med enskilda exempel för att man ska tillåta surrogatmoderskap i . Minoriteten menade att även de altruistiska formerna innefattar osäkerhet och risker för samtliga inblandade aktörer; det blivande barnet, surrogatmodern och de potentiella föräldrarna. Ett annat argument var att den enskilda individen vid surrogat- moderskap till anhöriga kan uppleva press från familjen att gå med på att fungera som surrogatmor. Det lyftes fram att om en surro- gatmor, som är nära anhörig till de potentiella föräldrarna, ändrar sig och inte vill lämna över barnet efter födseln, kan det leda till svåra konflikter som även kan drabba barnet, såväl på kort som på lång sikt. Minoriteten gjorde gällande att tillåtande av altruistiskt surrogat- moderskap innebär en stor risk för att det skapas en acceptans som i förlängningen leder till kommersiella former. Detta, menade de, leder i sin tur till exploatering av socialt och ekonomiskt utsatta kvinnor. Som ett annat skäl mot tillåtande av surrogatmoderskap anför- des att det är svårt att säkerställa självbestämmande och informerat samtycke vid surrogatmoderskap. Man menade att det för surrogat- modern kan vara omöjligt att föreställa sig vilka psykologiska och sociala konsekvenser metoden kan innebära. De risker och den osäkerhet som föreligger för surrogatmodern ansågs tala emot ett tillåtande av metoden. Minoriteten lyfte också fram risken för att det blivande barnet drabbas av konflikter om surrogatmodern ändrar sig och inte vill lämna ifrån sig barnet. En annan risk för barnet som lyftes fram var att de potentiella föräldrarna inte längre vill ha barnet när det väl är fött. Slutligen lyfte minoriteten fram de kunskapsluckor som finns och konstaterade att man inte vet vilken betydelse det har för bar- nets tillblivelse att surrogatmodern aktivt inte knyter an till det blivande barnet under graviditeten. Minoriteten lyfte också fram att man inte vet vad vetskapen om att ha blivit född av en utomstående kvinna innebär för barnet och inte heller om skälen till att föräld- rarna anlitade en surrogatmoder har betydelse för barnet, dvs. om orsaken var medicinsk eller om det berodde på livsstilsskäl. Smer har uttalat sig om bl.a. kommersiellt surrogat- moderskap i , njurar och kommersiella surrogatmoderskap (Smer kommentar 2014:1). Kommentaren gäller en rapport från etiska råd, publicerad och med titeln råd: International handel med menneskelige æg, rugemoderskab og organer. Övervägandena i den danska rappor- ten har redovisats i avsnitt 8.2.4. Smer vidhöll i sin kommentar att kommersiellt surrogatmoderskap är en etiskt oacceptabel metod.