sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — Båda förbunden har föreslagit en ny yrkeskategori, lärarassistent, som möjliggör att lärare och förskollärare kan fokusera på undervisning, pedagogiskt arbete och dess för- och efterarbeten. Förbunden menar att lärarassistentens uppdrag ska avlasta läraren och förskolläraren från vissa administrativa och praktiska kringuppgifter för att ge mer tid åt det pedagogiska arbetet och en förbättrad undervisningskvalitet. har i ett underlag19 lämnat förslag vilka arbetsuppgifter som kan ingå i en lärarassistents uppdrag, relevant utbildningsbakgrund och förslag på lönenivå. 4.2Kunskaper och kompetenser som finns att tillgå bland asylsökande och nyanlända sökte 162 877 personer asyl i varav cirka 92 000 är . genomförs ingen systematisk kartläggning av den enskilda personens utbildning eller eventuella yrkeserfarenhet. gjorde prioriteringar och omflyttning av personal för att kunna möta det kraftigt ökande antalet flyktingar som kom till Sverige20. Omprioriteringarna genomfördes för att snabba på processen för de asylsökande. Prioriteringarna medförde bland annat att arbetsmomentet s.k. MUS-samtal (Muntligt utredningssamtal) minimerades. MUS- samtalet är ett initialt samtal som sker med varje sökande i början av asylhandläggningsprocessen, där bland annat frågor om yrke och utbildningsbakgrund ställdes systematiskt. Resultaten fördes in i system och kunde tas ut som statistik. uppger21 att de inte har något aktivt upptagande av sökandes yrkes eller utbildningsbakgrund i det inledande skedet, däremot tas vanligen dessa uppgifter in vid asylutredningssamtalen längre fram. Dessa uppgifter dokumenteras i löpande text och är därför inte sökbara i datasystemet för statistik på ett enkelt sätt. 19Skrivelse inlämnad till utredningen . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Därför kan utredningen inte redogöra för vilka kunskaper och kompetenser som finns hos asylsökande personer. När en asylsökande fått uppehållstillstånd och är inskriven på Arbetsförmedlingen ska en individuell etableringsplan upprättas med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes inträde på arbetsmarknaden. Etableringsplanen ska omfatta aktiviteter och bland annat innehålla utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering och arbetsförberedande aktiviteter. hade Arbetsförmedlingen kartlagt cirka 2 100 nyanlända som uppger att de är lärare eller förskollärare och som omfattas av lagen om etableringsinsatser. Tabellen nedan visar olika lärarkategorier enligt SSYK, Standard för svensk yrkesklassificering. SSYK är ett system för gruppering av yrken, ett system för att synliggöra vilka yrken som finns på arbetsmarknaden22. äger SSYK-strukturen och den är framtagen i ett samarbetsprojekt med Arbetsförmedlingen, i samråd med ett stort antal remissinstanser, exempelvis arbetsgivarorganisationer, yrkesnämnden, branschorganisationer och rekryterare. I yrkesgruppen Lärare finns ett fåtal yrkesbenämningar, se tabell nedan. Av Arbetsförmedlingens kartläggning framgår det inte vilka ämneskompetenser som de utländska lärarna har. Anledningen till det är att det är vanligt att en lärare kombinerar flera ämnen att undervisa i och att antalet kombinationer är omfattande. Tabellen visar att den största gruppen är lärare i och att den näst största gruppen är lärare i gymnasieskolan. 22 SSYK bygger på en International Standard Classification of Occupations ISCO-08 som utarbetats och publicerats av den internationella arbetsbyrån i . ISCO är till för att redovisa yrkesstatistik från folkräkningar och arbetskraftsundersökningar. SOU 2016:35 Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Nyanlända: Lärare och förskollärare Det finns många nyanlända med utbildning och yrkeserfarenhet från skola och förskola. hade Arbetsförmedlingen kartlagt ytterligare cirka 2 400 nyanlända som omfattas av lagen om etableringsinsatser och som söker arbete som anknyter till skola eller förskola. Den största gruppen utgörs av barnskötare och därefter elevassistenter. Tabellen nedan visar vilka olika kategorier för yrken som har anknytning till skolväsendet men som inte är lärare, d.v.s. annan pedagogisk personal. Följande kompetenser har kartlagts hos Arbetsförmedlingen. Tabell 4.2 Nyanlända: Annan pedagogisk personal Studie- och yrkesvägledare, Övriga pedagoger med teoretisk specialistkompetens 4.3Hur kan efterfrågade kunskaper och kompetenser matchas? Skolväsendet i har ett stort rekryteringsbehov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal i nutid och framöver. Samtliga skolformer behöver förstärkas med behörig personal och inom förskola och fritidshem behövs även rekrytering Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet av annan pedagogisk personal som stöd i förhållande till utbildning och undervisning. Flyktingsituationen har medfört att många elever även har behov av att få undervisning i modersmål samt studiehandledning i undervisningssituationer på sitt modersmål. Det största antalet nyanlända elever finns bland åldersgruppen 13–, motsvarande årskurs 7–9 samt gymnasieskolan. Störst är årskullen födda . 4.3.1Nyanlända lärare och förskollärare samt akademiker med kunskaper och kompetenser som efterfrågas i det svenska skolväsendet Av de personer som kommer till har kan en del ha sådan lärarkompetens som behövs i skolväsendet. Enligt migrationsöverenskommelsen23 ska nyanlända med yrkesbakgrund som lärare, i de ämnen som de är utbildade för, kunna undervisa elever som talar samma språk. Enligt skollagen24 får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisningen. För att kunna använda de utländska lärarna och förskollärarnas kunskaper och kompetens kan särskilda insatser krävas25. Även nyanlända akademiker, utan lärarexamen men med yrkeserfarenhet som lärare, utgör en resurs där kompetens kan tas tillvara i form av exempelvis ämneslärare eller modersmålslärare. För att nyanlända akademikers kompetens ska kunna tas tillvara inom det svenska skolväsendet behöver den utländska examen kompletteras så att behörighet att kunna undervisa uppnås. För att effektivt och systematiskt ta tillvara de resurser som nyanlända lärare, förskollärare och akademiker utgör bör en tidig kartläggning utformas som visar vad som kommer att krävas för att kunna bli yrkesverksam som behörig lärare. 23Överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen . 242 kap. 13 § skollagen (2010:800). Se mer om behörighet och legitimation i avsnitt 3.1. 253 kap. 1 § förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Komplettering kan erhållas genom högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning, se kapitel 5. Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Satsningar som finns för att ta tillvara nyanländas kunskaper och kompetenser i det svenska skolväsendet Snabbspår för nyanlända lärare och förskollärare Arbetsförmedlingens kartläggning av yrken visade att över 2 000 nyanlända uppger att de är lärare eller förskollärare. Den största gruppen utgörs av lärare i och den näst största gruppen utgörs av lärare i gymnasieskolan. påbörjas den statliga satsningen Snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare26. Satsningen är en arbetsmarknadsutbildning i samverkan med Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadens parter och de lärosäten som ger kompletterande utbildning för personer med avslutad lärar- eller förskollärarexamen27. för satsningen ska en studieplanering utifrån den enskilda personens utbildning och yrkeserfarenhet upprättas. Målet med studieplaneringen är att den nyanlända ska få kännedom om vad som krävs för att uppnå lärar- eller förskollärarlegitimation. Vidare sker undervisning om det svenska skolväsendet som varvas med undervisning i det svenska språket samt praktik som matchas med den nyanländas kompetens. Till den pilotomgång av snabbspåret, som förväntas starta på , finns 20 platser. För att kunna anvisas till utbildningen behöver bedömning göras utifrån att det finns en utländsk lärar- eller förskollärarexamen. Underlaget från de nyanlända är utbildningshandlingar, examensbevis och kursförteckning, i vissa fall även en meritförteckning där en sammanställning av utbildning och yrkeserfarenhet framgår. Av det underlag som inkommit till lärosätet visar en variation på olika examina, både lärar- eller förskollärarexamina och andra examina t.ex. ämnesexamen i kombination med yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare. 26 En överenskommelse mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter (SKL, , och ) som offentliggjordes på en presskonferens . 27 , , , , och . Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Nyanlända med kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Många av de personer som kommer till har utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola, exempelvis som barnskötare eller elevassistent. Arbetsförmedlingen har över 2 400 nyanlända som uppger att de har utbildning eller yrkeserfarenhet från skola eller förskola, exempelvis som barnskötare eller elevassistent. Efterfrågan av stöd i undervisningen, så som studiehandledning på modersmålet, för de barn och elever som är nyanlända finns i alla skolformer och är särskilt stor i årskurserna 7–9 samt inom gymnasieskolan där de nyanlända representerar en större grupp än i förskolan eller årskurser 1–6. Enligt migrationsöverenskommelsen28 behöver kunskaper och kompetenser tas tillvara så att nyanlända lärare kan vara stöd i undervisningen av barn och elever som talar samma språk, exempelvis studiehandledning på modersmålet. De nyanländas kompetenser i kombination med annat modersmål än svenska kan underlätta för personal och nyanlända barn och elever i hela skolväsendet. För att effektivt ta tillvara och använda de resurser som nyanlända med utbildning och erfarenhet från skola eller förskola har krävs vissa insatser, så som undervisning i det svenska språket, introduktion till det svenska skolväsendet i form av praktik och i vissa fall kompletterande utbildning. 4.3.2Asylsökande med kunskaper och kompetenser som efterfrågas i svenskt skolväsendet sökte 162 877 personer asyl i varav cirka 92 000 är . genomför ingen systematisk kartläggning av den asylsökandes utbildning eller eventuella yrkeserfarenhet på liknande sätt som Arbetsförmedlingen kartlägger nyanlända29. Därför finns ingen statistik på vilka kunskaper och kompetenser som finns hos asylsökande personer. 28Överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen . 29Se avsnitt 4.2.1. Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet För läraryrket, som kan kräva en kompletterande utbildning, är utredningens uppfattning att det är lämpligt att upprätta en kartläggning där det fastställs vad som kommer att krävas för att individen ska kunna bli yrkesverksam . bör aktiviteter för den asylsökande inriktas på att snabbt ge goda kunskaper i svenska och annan kompletterande utbildning eller praktik som gör att den asylsökande kan utöva sitt yrke. Lärarfackens förslag om ytterligare yrkeskategori i skola och förskola och menar att ytterligare en yrkeskategori behövs inom skolväsende i avsikt att underlätta för undervisande personal. Bägge förbunden har gemensamt föreslagit en ny yrkeskategori, s.k. lärarassistent. Den s.k. lärarassistentens uppdrag, enligt förbunden, ska avlasta läraren och förskolläraren från vissa administrativa och praktiska kringuppgifter för att ge mer tid åt lärare och förskollärare att fokusera på undervisning, pedagogiskt arbete och dess för- och efterarbeten. har specificerat olika arbetsuppgifter, mer och mindre kvalificerade, som både avser ren administration och en del elevstödjande verksamheter. Utredningen konstaterar att de kunskaper och kompetenser som kan finnas hos nyanlända och asylsökande kan matcha några av de arbetsuppgifter, som beskriver, för en s.k. lärarassistent. Kunskaper i det svenska språket kommer dock vara avgörande för hur matchningen kan ske. 5Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning I kapitlet beskrivs inledningsvis kompletterande pedagogisk utbildning och kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk lärar- eller förskollärarutbildning och vilka hinder som finns för att tillvarata kunskap och kompetens som inhämtats utomlands. Därefter presenteras vilka förändringar som bör göras för att bättre kunna tillvarata kunskap och kompetens som inhämtats utomlands. I propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) gjorde den dåvarande regeringen bedömningen att det är angeläget att det finns alternativa vägar till läraryrket. I propositionen pekades på att det är av stor betydelse för skolans utveckling att personer med olika bakgrund och erfarenheter som vill utbilda sig till lärare bereds plats och att den kompetens som dessa individer bär med sig måste tas till vara, t.ex. genom kompletterande utbildningar. Därför beslutades förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. I förordningen finns bestämmelser om högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. Utbildningen syftar till att komplettera tidigare tillägnade ämneskunskaper i andra undervisningsämnen än yrkesämnen för att studenten ska kunna avlägga en ämneslärar- Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning Utbildningen benämns kompletterande pedagogisk utbildning – KPU. Kraven för en ämneslärarexamen efter en kompletterande pedagogisk utbildning skiljer sig något mot kraven för en sådan examen som avläggs efter en sammanhållen ämneslärarutbildning, t.ex. kan examen omfatta enbart ett undervisningsämne i stället för de två eller tre undervisningsämnen som krävs för examen efter en sammanhållen utbildning. För särskild behörighet till den kompletterande pedagogiska utbildningen krävs tidigare inhämtade ämneskunskaper i ett undervisningsämne som motsvarar ämnesstudier om minst 90 högskolepoäng för inriktningen mot arbete i årskurs 7–9 och minst 120 högskolepoäng för inriktningen mot arbete i gymnasieskolan. Den kompletterande pedagogiska utbildningen omfattar 90 högskolepoäng (motsvarande tre terminers heltidsstudier i normal studietakt) och består dels av en utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng, dels av en verksamhetsförlagd utbildningsdel om 30 högskolepoäng. 5.1.2Sökanden med utländsk utbildning som söker till KPU Flera lärosäten har granskat antagningen till KPU. Bland annat har granskat antagningen till KPU för och vårterminen 2016.2 På är det i genomsnitt av de sökande som har en utländsk utbildning. Dessa utgör dock av de studenter som antas till KPU. Enligt förordningen3 får högskolan meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder som ska användas. använder inte urvalsgrunder utan antar alla som är behöriga till utbildningen. 1Bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). 38 § förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning Anledningar till att sökanden med utländsk utbildning inte antas till KPU Om en sökande inte har grundläggande behörighet kan denne inte antas till KPU. Det finns ett antal sökande med utländsk utbildning som saknar den grundläggande behörigheten, bland annat i engelska. Erfarenheter från visar att de sökande som behöver läsa in grundläggande behörighet i engelska upplever att det tar att läsa in engelskan. De sökande som söker till KPU som har utländsk utbildning saknar ofta den särskilda behörigheten som krävs. Enligt är den främsta anledningen till avslag om ansökan till KPU att ämnesbehörigheten inte är uppfylld avseende omfattning och eller bredd. En annan vanlig anledning är att examensarbete saknas. 5.1.3Förändringar i förutsättningar för KPU behöver inte göras men undantag i behörighetsvillkor kan göras Sammanfattningsvis kan det konstateras att vissa ämneskunskaper saknas hos vissa sökande med utländsk utbildning. Det är dock inte meningen att komplettering av ämnesstudier ska ske inom KPU. Utredningen föreslår inte ändringar i bestämmelserna om antagning till KPU eftersom syftet med utbildningen inte är att komplettera med ytterligare ämneskunskaper utan i stället att komplettera tidigare tillägnade ämneskunskaper med utbildningsvetenskaplig kärna och verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Utredningen vill dock poängtera att det i vissa fall finns möjlighet att göra undantag från behörighetsvillkoren. Det har framkommit, som beskrivs ovan, att ett antal sökande inte antas till KPU eftersom de inte har grundläggande behörighet i bland annat engelska. I 7 kap. 3 § högskoleförordningen (1993:100), som även gäller antagning till KPU4, anges att högskolan ska göra undantag från något eller några behörighetsvillkor om sökanden har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen utan att uppfylla behörighetsvillkoren. 4 3 och 4 §§ förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning 5.2Kompletterande utbildning för personer med utländsk lärar- eller förskollärarexamen initierade regeringen en särskild utbildningsinsats för att personer med avslutad utländsk eftergymnasial lärarexamen genom en kortare kompletterande utbildning skulle bli behöriga att anställas i det svenska skolväsendet. Syftet var att ta tillvara utländska lärares kompetens.5 Sex lärosäten6 i har det särskilda regeringsuppdraget att anordna kompletterande utbildning omfattande högst 120 högskolepoäng för personer med avslutad utländsk lärarutbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Utbildningen benämns av lärosätena Utländska lärares vidareutbildning (). Utbildningen syftar till att studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning eller en annan avslutad eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen ska kunna avlägga motsvarande svensk examen eller få behörighet för att utöva yrket i (2 §). Utbildningen får omfatta högst 120 högskolepoäng. Utbildningen syftar till att studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning eller en annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) ska 1.avlägga en sådan examen som avses i högskolelagen och som kan ges efter en högskoleutbildning som motsvarar den utländska utbildningen, eller 2.få kunskaper för eller kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för.7 5 Budgetpropositionen , prop. 2006/07:1. 6Göteborgs universitet, , , , och . 7 2 § förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning Lärar- och förskollärarexamina från olika länder Till utländska lärares vidareutbildning () söker varje termin personer med utländsk utbildning från 70–90 olika länder.8 Till ansökte 471 personer och ansökte 413 personer till . Det finns stora skillnader mellan de nationella krav olika länder ställer för att en lärare eller förskollärare ska anses vara behörig att undervisa. I vissa länders utbildning till lärare eller förskollärare är omfattningen av didaktik, metodik och verksamhetsförlagd utbildning (VFU) mindre än i en motsvarande svensk lärar- eller förskollärarexamen. Det är vanligt att det i vissa länders lärarutbildningar förekommer endast ett undervisningsämne inom examen och att det ger behörighet att undervisa i flera årskurser i det allmänna skolväsendet i utbildningslandet, exempelvis hela samt gymnasieskolan. Dessa variationer i utbildningar medför att det måste göras individuella studieplaneringar för varje enskild student.9 Kompletterande studier mot en svensk lärar- eller förskollärarexamen Majoriteten av de studenter som antas till kompletterar sin utländska utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen. I antagningsprocessen granskas sökandens tidigare utbildnings innehåll och omfång. Granskningen görs på lokal nivå på respektive lärosäte men även till viss del på nationell nivå av lärosätena i samverkan med Universitets- och högskolerådet. Den utländska utbildningen måste kunna tillgodoräknas i en studiegång mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen och den kompletterande utbildningen får omfatta högst 120 högskolepoäng10. Ungefär en tredjedel av de studenter som antas till den kompletterande lärarutbildningen kompletterar sin utländska utbildning mot förskolan, cirka en tredjedel mot och mellan- 8Uppgifter efter kontakt med den nationella samordningen för Utländska lärares vidareutbildning på som samordnar den kompletterande utbildningen. 98 § andra stycket förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. 108 § förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning år och cirka en tredjedel mot senare år och/eller gymnasieskolan.11 5.2.2Examen, examensordning och övergångsbestämmelser12 I examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen) anges det på vilken nivå en viss examen ska avläggas och vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen. Endast de examina som anges i examensordningen får avläggas.13 reformerades lärar- och förskollärarutbildningarna och fyra nya examina (benämns här examensordning) ersatte den tidigare sammanhållna lärarexamen som infördes och som reformerades 2007. För varje examen finns en examensbeskrivning som fastställer vilka mål som studenten ska ha uppfyllt för att studenten ska kunna erhålla en viss examen. Det finns övergångsbestämmelser i högskoleförordningen som anger att äldre bestämmelser för en examen får tillämpas i vissa fall. Lärosätena har i de flesta fall examinerat studenter med utländsk utbildning enligt de äldre bestämmelserna. Det innebär att det är 2001 och bestämmelser som i de flesta fall har använts vid utfärdande av svensk examen efter komplettering av den utländska utbildningen. Lärosätena har identifierat stora svårigheter att examinera studenter med en avslutad utländsk utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen enligt examensordning eftersom den har ett fast ämnesinnehåll. examensordning tillåter mycket liten flexibilitet vilket, enligt lärosätena, motverkar syftet med som är att ta tillvara kompetens och erfarenhet från personer med utländsk lärar- och förskollärarexamen för att de ska kunna avlägga en motsvarande svensk examen eller få behörighet i yrket. Om bestämmelser används strikt så kommer, enligt lärosätena, färre studenter än kunna komplettera sina utbildningar enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbild- 11Statistik hämtat från som samordnar den kompletterande utbildningen för personer med utländsk lärar-eller förskollärarexamen. 12Utredningen hanterar bestämmelser av relevans för lärar- och förskollärarutbildningen enligt högskolelagen (1992:1423) och högskoleförordningen (1993:100) och är medveten om att det finns ytterligare reglering av examina i förordningen (1993:221) för och förordningen (2007:1164) om Försvarshögskolan. 136 kap. 4 och 5 §§ högskoleförordningen (1993:100). Examensordningen finns som bilaga 2 till förordningen. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning ning som kompletterar avslutad utländsk utbildning och de 120 högskolepoäng som är det högsta antal poäng som utbildningen får omfatta. 5.2.3Tillämpning av 2001 och bestämmelser En lärarexamen enligt 2001 och examensordning gav en generell lärarexamen med olika inriktningar med val mot; förskola, förskoleklass, fritidshem, , senare år och gymnasieskolan. 2001 och examensordning gav utrymme för stor flexibilitet. Det är , som nämns ovan, 2001 och examensordning som används i de allra flesta studenters studieplaneringar inom .