sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — •följa utvecklingen och sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits av olika aktörer när det gäller frågan om registrering av romer på etnisk grund. Uppdraget ska redovisas . Det generella arbetet för att förbättra romers situation bedrivs ett relativt omfattande arbete för att förbättra romers situation i samhället. I skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (2011/12:56) presenterar regeringen en långsiktig strategi för att förbättra romers levnadsförhållanden och säkerställa romers tillgång till mänskliga rättigheter. Det övergripande målet för den tjugoåriga strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är ickerom. Strategin innehåller mål och åtgärder inom följande verksamhetsområden: utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Strategin är baserad på förslag från Delegationen för romska frågor, som verkade 2006–2010. Delegationen hade tre huvuduppgifter: att utreda romers situation i , att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter som syftade till att förbättra romers situation samt att informera och sprida kunskap om romer, bl.a. om deras kultur och historia. I betänkandet Romers rätt – en strategi för romer i (SOU 2010:55) uppmärksammas romers levnadsvillkor inom flera samhällsområden liksom det faktum att romer utestängs från väsentliga delar av samhällslivet, bl.a. på grund av diskriminering. () har en s.k. vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer utarbetats. innehåller en belysning av romers villkor i . De åtgärder som beskrivs ovan har bl.a. medverkat till att åstadkomma en höjd kunskapsnivå, en utveckling av nya verksamheter och metodutveckling i myndigheters och kommuners arbete. Sammantaget har möjligheterna att förbättra romers situation förbättrats . I såväl strategin för romsk inkludering som i betänkandet Romers rätt och i vitboken konstateras emellertid att antiziganism fortfarande hindrar många romer från att delta på lika villkor i samhället (se t.ex. skr. 2011/12:56 s. 27). Ordet antiziganism används om den fientlighet och de fördomar som specifikt drabbar romer. Ordet förekommer bl.a. i förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Delegationen för romska frågor hade däremot inte ett tydligt uppdrag att fokusera på antiziganism, och vitboken är avgränsad till att beskriva de övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder som förekommit . Det nuvarande arbetet med att förbättra situationen för romer bör därför kompletteras med åtgärder som är särskilt inriktade på att förebygga och motverka antiziganism. Det generella arbetet mot främlingsfientlighet I den utsträckning arbetet mot antiziganism har uppmärksammats har det nästan undantagslöst skett i samband med arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Arbetet mot antiziganism har då oftast fått en förhållandevis undanskymd roll. Även om stora delar av det generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering även omfattar antiziganism, är det viktigt att beakta de speciella förutsättningar som gäller för att motverka denna form av främlingsfientlighet. Andra och ytterligare åtgärder kan behövas för att förebygga och motverka antiziganism. Den nuvarande ordningen kan dessutom göra att arbetet med metod- och strategiutveckling samt fördjupade analyser om antiziganism inte utvecklas ordentligt. Det kan därför vara nödvändigt med riktade insatser mot antiziganism. Detta har påpekats såväl av internationella organisationer som av romer i dialog med . Uppdraget att vidta åtgärder mot antiziganism Det behövs en kraftsamling mot antiziganism I , liksom i många andra europeiska länder, drabbas romer av fördomar och diskriminering. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i våldshandlingar och trakasserier mot romer. Olika studier samt erfarenheter från ombudsmän mot diskriminering tyder på att det förekommer en utbredd ”vardagsdiskriminering” mot romer i det svenska samhällslivet. Fördomar mot och diskriminering av romer är dock inget nytt fenomen. i ett historiskt perspektiv finner man ett stort antal exempel på särbehandling av romer. Sådana exempel redovisas bl.a. i vitboken om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer . En slutsats i vitboken är att den antiziganism som har varit och är en del av många romers vardag i är en bidragande orsak till romers låga tillit till samhället och majoritetssamhället i stort. En viktig förutsättning för att bygga upp förtroendet är, enligt vitboken, åtgärder som motverkar antiziganism bl.a. genom ifrågasättande av stigmatiserande tankemönster om romer. Olika insatser för att motverka antiziganism pågår eller planeras runt om i landet. () beslutade i verksamhetsplanen att prioritera arbetet med bl.a. romers lika rättigheter och möjligheter. De områden som identifierats och som ska bli föremål för särskilda insatser av DO är diskriminering av romer på bostadsmarknaden och romers möte med . Forum för levande historia kommer också att genomföra särskilda insatser mot antiziganism för att öka skolelevers kunskap om romernas historia. Det handlar bl.a. om åtgärder för att motverka fördomar och myter om romer. I viss utsträckning genomförs emellertid åtgärderna isolerat inom respektive myndighets ansvarsområde och utan samordning. Vidare saknas en god överblick över pågående insatser mot antiziganism, vilket försvårar arbetet med att identifiera behovet av nya åtgärder. Det saknas också ett systematiskt sätt att samla och sprida den kunskap om antiziganism som har byggts upp och som i ökad utsträckning skulle kunna komma till praktisk användning. Detta i kombination med att det enligt många romer utvecklats en acceptans i samhället för fördomar och kränkningar av romer och att det saknas djupare insikter och förståelse för antiziganismens konsekvenser visar att det behövs en nationell kraftsamling för att förstärka och komplettera samhällets insatser mot antiziganism. Regeringen anser att en sådan kraftsamling bäst sker genom att en oberoende kommitté i form av en kommission mot antiziganism tillsätts. Dess inriktning ska vara både att påverka och förändra existerande negativa attityder och förhållningssätt och att reagera mot sådana företeelser. Kommissionen bör utgöra ett forum för förbättrat erfarenhets- och kunskapsutbyte och en naturlig mötes- plats för myndigheter och andra aktörer som vill samarbeta i dessa frågor. Kommissionen kan också få stor betydelse för att sprida information om verksamhet som pågår inom olika delar av samhället. Möjligheterna att uppmärksamma regeringen, myndigheter och andra aktörer på antiziganism underlättas också genom en kommission. Den ska bl.a. arbeta med utgångspunkt i de kunskaper och erfarenheter som samlats på området såväl i som i andra länder. Det är även viktigt att uppmärksamma att uttryck för antiziganism kan drabba kvinnor, män och barn i olika utsträckning och på olika vis. Kommissionen ska inledningsvis göra en inventering för att hämta in den kunskap som finns på området. Här kan det särskilt pekas på det kunnande och den erfarenhet som finns hos DO och Forum för levande historia samt de uppgifter som redovisas i vitboken. Kommissionens arbete i denna del ska vara utåtriktat och främjande genom att •samla kunskaperna på området och i samråd med berörda aktörer bidra till att sprida och förbättra genomslaget av befintlig kunskap, inte minst om den utsatthet som beskrivs i vitboken, •identifiera och förmedla goda exempel på åtgärder och metoder för att motverka och förebygga antiziganism, •delta i den allmänna debatten och medverka i olika former av utbildnings- och informationsverksamhet, och •stödja berörda myndigheter, kommuner och organisationer i arbetet mot antiziganism. Särskilda insatser inom vissa fokusområden Förutom att ha en utåtriktad och främjande roll bör kommissionen även genomföra särskilda insatser inom vissa fokusområden. Romers erfarenheter av diskriminering och andra former av kränkande behandling avser en rad olika samhällsområden. Riktade insatser kan dock inte omfatta alla dessa områden. Risken är stor att uppdraget i så fall skulle bli alltför omfattande, splittrat och svåröverskådligt och minst av allt bidra till den ökade effektivitet i arbetet som eftersträvas. Det är vidare angeläget att undvika dubbelarbete på områden där ett arbete redan bedrivs eller planeras. Mot bakgrund av kunskapen från vitboken samt DO:s och Forum för levande historias planerade insatser mot antiziganism bör kommissionens arbete inom särskilda fokusområden avgränsas till arbete med värdegrundsfrågor inom offentlig förvaltning och skolans arbete med att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Dessa områden har även romer i dialog med identifierat som strategiskt viktiga för ett framgångsrikt arbete för att stärka romers mänskliga rättigheter i . Ett delmål för de statliga arbetsgivarna är att de statsanställda ska ha kunskap och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och i rollen som statstjänsteman. har ett forum för främjande av värdegrundsarbetet i statsförvaltningen inrättats som en arbetsgrupp, Värdegrundsdelegationen. Syftet med arbetsgruppen är att stärka den statliga värdegrunden och att främja värdegrundsarbetet i statsförvaltningen genom att vara ett stöd för myndigheterna i deras arbete. Verksamheten inriktas på aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser. Arbetet kommer att bedrivas . har getts en rad uppdrag av regeringen som har till syfte att stärka skolans värdegrund och dess arbete mot diskriminering och kränkande behandling. har bl.a. fått i uppdrag att erbjuda fortbildning i syfte att ge personalen forskningsbaserad kunskap och verktyg när det gäller hur ett framgångsrikt arbete mot diskriminering och kränkande behandling kan bedrivas. En grund i arbetet mot antiziganism utgörs av dessa allmänna insatser. Det handlar inte minst om att befästa de grundläggande rättsliga principerna. Det är dock viktigt att det värdegrundsarbete som sker inom offentlig verksamhet och i skolan även uppmärksammar de hinder och problem som romer möter. Det kan behövas särskilda insatser inom dessa områden som uppmärksammar förekomsten av antiziganism. Det kan handla såväl om att sprida kunskap om diskriminering och kränkningar av romer som om att pröva nya metoder för att motverka antiziganism. •i samverkan med andra berörda aktörer, såsom , DO och Forum för levande historia, identifiera behovet av särskilda insatser för att motverka antiziganism inom den offentliga förvaltningen och skolan, och •med utgångspunkt från samverkan ta ställning till vilka insatser som kommissionen kan genomföra eller bidra till och på vilket sätt, och •genomföra de insatser som den anser nödvändiga. Värdegrundsdelegationen kan vara ett stöd vid insatser riktade till statsförvaltningen. Uppdraget att följa vissa frågor om registrering av romer Under det arbete som har bedrivits inom () med vitboken om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer har det framkommit att en i vissa avseenden omfattande behandling av integritetskänsliga personuppgifter med koppling till romskt ursprung har förekommit i offentlig verksamhet. Det har också i vissa fall förekommit kartläggningar av romer av mer systematisk karaktär, till synes utan tillräckligt samband med handläggningen av enskilda ärenden. Sådana uppgifter finns bl.a. i arkivmaterial hos , och . Mot denna bakgrund har frågan uppkommit om det fortfarande i offentlig verksamhet förekommer behandling av personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung på ett sätt som strider mot gällande personuppgiftsreglering. Regeringen har därför beslutat att ge Datainspektionen i uppdrag att göra en tillsyn av hur personuppgiftslagen och andra registerförfattningar följs inom och bostadsmarknaden när det gäller behandling av känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung, och då i synnerhet uppgifter om romskt ursprung. Med anledning av uppgifter i medierna om att polisen i skulle ha fört register över romer baserat på etniskt ursprung beslutade () att inleda SIN beslutade sig därefter för att även göra en bredare kartläggning av gemensamt tillgängliga uppgiftssamlingar i polismyndigheternas underrättelseverksamhet i vilka känsliga personuppgifter kan förekomma. Vidare har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att det inom polisens kriminalunderrättelseverksamhet finns erforderliga riktlinjer och rutiner för behandling av personuppgifter samt vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att regelverket inom denna verksamhet följs. Det pågår även granskningar av arkiv hos och som avser registrering och kartläggning av romer eller uppgifter om romskt ursprung. Det pågår således arbete hos flera aktörer som på olika sätt rör registrering och kartläggning av romer eller uppgifter om romskt ursprung. Det finns dock inte något enskilt organ som följer utvecklingen på området och som kan sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits. Att synliggöra resultaten av de olika undersökningarna är nödvändigt för att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. En annan fråga i sammanhanget är att många romer upplever obehag inför att kontakta myndigheter för att exempelvis ta reda på om deras personliga integritet har kränkts när personuppgifter behandlats. Många frågar sig också vilka myndigheter de kan vända sig till och undrar över de juridiska möjligheterna till insyn i olika register. •följa utvecklingen när det gäller registrering av romer genom att sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits av olika aktörer, •med utgångspunkt från sammanställningen bedöma behovet av informationsinsatser eller liknande på området, och •genom råd och på annat sätt medverka till att den som anser att hans eller hennes personliga integritet har kränkts när personuppgifter har behandlats kan ta till vara sina rättigheter. Kommissionen ska redovisa konsekvenserna av sina förslag enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Förslagen ska kostnadsberäknas och kommissionen ska lämna förslag till finansiering utifrån befintliga ramar. Arbetets bedrivande, samverkan och redovisning av uppdraget Kommissionen ska ha en bred sammansättning med bl.a. personer som har god förankring i den romska gruppen. Vidare ska representanter för romska organisationer utgöra en referensgrupp till kommissionen. Kommissionen ska inhämta synpunkter från DO, Forum för levande historia, i , Datainspektionen, och andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som bedöms nödvändig. Kommissionen ska halvårsvis rapportera till regeringen hur arbetet fortskrider och vilka åtgärder den har vidtagit. Kommissionen ska arbeta . Arbetet ska redovisas . Kommissionen mot antiziganism (A 2014:03) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en Kraftsamling i arbetet mot antiziganism (dir. 2014:47). Av direktivet framgår att en kommitté – en kommission mot antiziganism – ska komplettera och förstärka samhällets insatser på området. Syftet med kommissionen är att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. publicerades Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer talet (Ds 2014:8). Kommissionen får nu även i uppdrag att ta fram och sprida ett material som utgår från vitboken till skolor och andra delar av samhället som berörs av innehållet i vitboken. Materialet ska vara av hög kvalitet och kunna användas som undervisningsmaterial inom skolan. I uppdraget ingår även att ta fram och sprida en lärarhandledning. Under arbetets gång ska samråd ske med Forum för levande historia, , och romska sakkunniga som har särskild kunskap om antiziganism. Kommissionen ska lämna en beräkning till regeringen om kostnader för en större spridning av materialet. Uppdraget ska redovisas i kommissionens slutredovisning, . I redovisningen ska kommissionen lämna förslag om hur materialet kan fortsätta omhändertas och spridas . Avseende detta ska särskilt samråd ske med Forum för levande historia. Det blev en kommission! Det blev en vitbok och det blev en kommission mot antiziganismen. dokumenterade övergreppen under . Den berättar hur romer drevs från kommun till kommun, drabbades av vräkningar och ett påtvingat lägerliv. Den visade att de utestängdes från arbetsmarknaden; att barnen hindrades från att gå i skola; att kvinnor steriliserades med tvång eller under press; att fungerade som ett övervakningsorgan och att romer registrerades; att förföljda romer i andra länder förhindrades från att komma över den svenska gränsen. Med rätta gavs vitboken titeln och okända historien. Övergreppen, diskrimineringen och den tidens skamliga rasbiologiska fördomar har i det närmaste sopats under mattan. Därför är vitboken viktig. Men det räcker inte med att erkänna gångna tiders synder. Därför krävde många av oss åtgärder mot dagens antiziganism, de fördomar och den diskriminering som alltjämt förpestar tillvaron för romer i det svenska samhället. krävde en uppföljning. Därför tillsattes Kommissionen mot antiziganism. Kommissionen har nio ledamöter och har redan börjat sitt arbete. Vid sitt första möte enades den om sträva efter att göra själva begreppet antiziganism känt och förstått – det handlar om den rasistiska diskrimineringen på arbets- och bostadsmarknaden, inom skolväsendet och vid vardagliga situationer på restauranger, hotell, bensinmackar och så vidare – men också om de kränkande, fördomsmättade myter som fortfarande vandrar runt om romer i det svenska samhället. Med andra ord, vi vill att antiziganism ska förstås på ungefär samma sätt som antisemitism summerar negativa attityder och handlingar mot det judiska folket. Kommissionen har fått knappa på sig att fullfölja sin uppgift. Det betyder att den har begränsade möjligheter att bygga upp egna program. Den ska i stället säkerställa att de existerande myndigheterna – också på kommunalt plan – verkligen gör vad de borde göra för att motverka antiziganismen. Kommissionen kommer att ligga på dessa som en blåslampa: kritisera brister och komma upp med konstruktiva förslag. Vi är redan i färd med ett sådant arbete med anledning av skandalen kring Skånepolisens register. Kommissionen kommer att analysera både polisens agerande och de olika översynsorganens utlåtanden. Vår fokus blir den etniska (antiziganistiska) aspekten samt om verkligt ansvar har utkrävts. Visst handlar det om ett ”systemfel” som åklagaren påpekade, men någon eller några måste vara ansvariga systemfelet. Det var inte givet att Skånepolisens register skulle bli kända, tvärtom – de ansvariga förnekade först att de existerade. Utan DN- journalistens envetna arbete hade den registeringen kunnat fortsätta och fortsätta. Detta har väckt oro över att det kan finnas fler register hos polisen eller hos andra myndigheter. Det är av enorm betydelse att hela registerfrågan blottläggs – även romer måste känna att de inte drabbas av sådan dold övervakning. Vad som gjordes inom har väckt mörka minnen från det förgångna. Kommissionen håller på med att utveckla ett system för att reagera när det kommer rapporter eller anmälningar om fall av direkt diskriminering. Ett brev gick ut till alla butiker i en större affärskedja med uppmaning till personalen att se upp med romer som försökte lura kassörskor. En länspolismyndighet publicerade på hemsidan ett signalement på en person med beskrivningen, att denne har ”romskt utseende”. I bägge de fallen har kommissionen redan regerat, begärt förklaring av de ansvariga, informerat medierna och kommer att följa upp. Vi nås också av andra rapporter om att besökande från bl.a. och utsätts för kränkande behandling. Den diskrimineringen är också en viktig fråga för kommissionen. Det behövs en kapacitet att agera på den typen av antiziganism. Kommissionen är redo att ta på sig den rollen tills vidare. vill vi ha samarbete med så många som möjligt. Den som utsätts för sådan diskriminerande behandling eller som bevittnar sådana situationer – hör av er till kommissionens sekretariat. För detta är det viktigt att kommissionen kan få stöd och hjälp från alla romska grupper. En bred referensgrupp har utsetts och konsultationsmöten kommer att hållas i , och . Men dialogen bör bli bredare än så. Det här är vår chans att få en ändring. , ordförande i mot antiziganism Debattartikel publicerad i É , Nr 4, årgång 17. Omotiverad brutal polisaktion mot romer har en lång historia av fördrivningar och kränkningar av romer. Låt inte historien återupprepas, skriver , ordförande för mot antiziganism, som själv bevittnade den genomförda avhysningen av romer i . Natten innan en avhysning av romer i ett skogsparti utanför skulle verkställas, utbröt en svår eldsvåda i några skjul. Förödelsen var omfattande. Många blev svårt brandskadade. Kläder, viktiga papper och insamlade pengar brann upp eller sargades. Jag var där timmarna efter branden. Såg ödeläggelsen och chocken bland de personer som var kvar. De var inte i stånd att flytta. Ändå stod beslutet om att sätta in en massiv polisaktion fast – att köra bort romerna och riva ned skjulen. Ett hundratal poliser hade mobiliserats mot de omkring 60 romer, de flesta kvinnor, som inte gjorde det minsta motstånd när de brutalt kördes iväg – utan att få ta med sig vare sig resväskor eller andra personliga tillhörigheter. De informerades om att de måste betala en avgift på vardera till Kronofogden, ett belopp som givetvis upplevdes som väldigt högt utifrån deras ekonomiska situation. Det är min mening att polisaktionen var brutal och omotiverad. Den gick långt utöver vad som kan anses vara berättigat. Jag är ordförande i den av regeringen tillsatta Kommissionen mot antiziganism. Vi har ett brett uppdrag för att riva många av de strukturella och rasistiska hinder som romer möter i sin vardag. Det handlar i korthet om att vi ska säkerställa att de existerande myndigheterna gör vad de borde göra för att romer ska leva ett liv utan antiziganism. Redan nu kan jag konstatera att polisen är en av de myndigheter som kommissionen särskilt kommer att fokusera på. Vi har redan påbörjat vårt arbete genom att agera i konkreta fall som förefaller ha antiziganistiska inslag. En länspolismyndighet publicerade till exempel på sin hemsida ett signalement på en person med beskrivningen att denne hade ”romskt utseende”. Kommissionen har begärt förklaring av de ansvariga, informerat medier och följer upp polismyndighetens svar genom att ställa ytterligare frågor till . Vi är också i färd med att analysera Skånepolisens agerande i samband med den omfattande kartläggning som skrev om samt de olika tillsynsorganens utlåtanden. Fokus för vår analys blir den antiziganistiska aspekten och om verkligt ansvar har utkrävts. En vanligt förekommande uppfattning och en grogrund för antiziganism såväl historiskt som är att romers situation är mer eller mindre självförvållad, eller till och med självvald. Den vitbok som regeringen presenterade visar med all önskvärd tydlighet att det är staten och kommunala förvaltningar som historiskt har svarat för att bygga upp och bekräfta fientliga uppfattningar om romer. Vi vet att romer i har utsatts för registrering, sterilisering och fördrivning från kommun till kommun. Att de inte har fått tillgång till skola, arbetsmarknad och att de förbjöds att komma innanför landets gränser, inte minst mitt under brinnande världskrig då romer utsattes för Förintelse. De repressiva åtgärderna mot romerna är ofattbart omfattande och motiverades utifrån den seglivade föreställningen att romer har skuld till sin egen situation.