sou · H4B387 · 2016-12-15 00:00:00 — För det enskilda barnet innebär regleringen i diskrimi- neringslagen och skollagen att han eller hon kan vända sig till DO eller till Barn- och elevombudet inom Skolinspektionen efter vad som framstår som mest ändamålsenligt i det enskilda fallet. I fråga om en talan där det hävdas både att diskriminering enligt diskri- mineringslagen och kränkande behandling enligt skollagen före- kommit får man räkna med att DO och Skolinspektionen kommer överens om vem som lämpligen bör föra talan utifrån barnets eller elevens bästa (se prop. 2007/08:95 s. 580). För det enskilda barnet är det alltså viktigt att DO och Skolinspektionen samarbetar. Riks- revisionen konstaterar dock i rapporten eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? att samarbetet mellan myndig- heterna inte alltid har fungerat (RIR 2013:15 s. 84). Det är ange- läget att försäkra sig om att samarbetet mellan myndigheterna fungerar bra och att uppdelningen inte får negativa konsekvenser för den enskilde ur en rättssäkerhetssynpunkt. analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen funge- rar samt bedöma behovet av förändringar. Utredaren ska analysera och redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). För- slagen ska kostnadsberäknas och utredaren ska lämna förslag till finansiering utifrån befintliga ramar. Utredaren ska även redogöra för om förslagen har några konsekvenser för internatio- nella åtaganden. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från de myndigheter och orga- nisationer som är särskilt berörda av de frågor som uppdraget om- fattar, bl.a. DO, , , läns- styrelserna, Delegationen för jämställdhet i arbetslivet samt lokala verksamheter mot diskriminering. Utredningen ska samråda med utredningen för aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter eller om förslag har läm- nats beakta dessa. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (A 2014:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10). Enligt direktiven skulle utredaren redovisa uppdraget . Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (A 2014:01) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10). Utredaren får nu i uppdrag att också analysera och ta ställning till om en annan ordning än den nuvarande för tillsyn över och främjande av likabehandling kan bidra till att säkerställa ett effek- tivt arbete mot diskriminering, där det ingår att bl.a. säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering, behovet av ändring av den s.k. bevisbörderegeln i skollagen, behovet av ändring av regleringen om skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet, och om, och i så fall hur, diskrimineringslagens regler på det skol- lagsreglerade området bör flyttas till skollagen. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs och uppdraget ska i stället redovisas . Hur kan ett effektivt arbete mot diskriminering säkerställas? I uppdraget att säkerställa goda förutsättningar för de individer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter ingår att se över och vid behov förtydliga Diskrimineringsombuds- mannens roll och mandat. Bakgrunden är att förutsätter att medlemsstaterna tillförsäkrar personer som diskriminerats ett lämpligt och effektivt rättsligt skydd. Eftersom inrättandet av en myndighet på området med möjlighet att föra talan för den en- skildes räkning för del har varit ett led i att uppfylla denna skyldighet, är det viktigt att de som utsätts för diskriminering har en reell möjlighet att vända sig till för att få sin sak utredd. De ursprungliga direktiven utgår enbart från myndighetens nuvarande rättsliga möjligheter och ansvar. Med hänsyn till krav är det motiverat att det görs en bredare analys av den nuvarande ordningen, inbegripet myndighetsorga- nisationen, för tillsyn över och främjande av likabehandling för att ge underlag för ställningstagande till om alternativa lösningar bättre kan säkerställa ett effektivt arbete mot diskriminering. I det ingår bl.a. att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering och vid behov beakta förbudet mot dubbelbestraffning enligt den euro- peiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. analysera och ta ställning till om en annan ordning än den nu- varande för tillsyn över och främjande av likabehandling kan bi- dra till att säkerställa ett effektivt arbete mot diskriminering, där det ingår att bl.a. säkerställa effektiva sanktioner mot diskrimi- nering, föreslå hur en sådan ordning skulle kunna utformas, i sin analys göra en jämförelse med hur andra länder organiserat sina organ för främjande av likabehandling, och om det finns flera alternativa lösningar redogöra för deras för- och nackdelar. Behövs det en ändring även av bevisbörderegeln i skollagen? Utredaren har tidigare fått uppdraget att analysera tillämpningen av diskrimineringslagens bestämmelse i 6 kap. 3 § om den s.k. bevis- börderegeln i rättspraxis och ta ställning till behovet av ändring av bestämmelsen. I uppdraget ingick också att om det anses lämpligt, mot bakgrund av de eventuella ändringar som föreslås i bevisbörde- regeln i diskrimineringslagen, även föreslå ändringar i en motsvar- ande bevisbörderegel i föräldraledighetslagen (1995:584). Det har uppmärksammats att det finns en motsvarande bevis- börderegel även i 6 kap. 14 § skollagen (2010:800). Denna bestäm- melse gäller när ett barn eller en elev gör gällande att hon eller han blivit utsatt för kränkande behandling eller repressalier. Om bevis- bördereglernas utformning ändras i diskrimineringslagen och för- äldraledighetslagen kan följden bli att dessa kommer att se olika ut i förhållande till bestämmelsen i skollagen, utan att det är motiverat med någon skillnad i tillämpningen av bestämmelserna. Det finns alltså skäl att se över utformningen även av bevisbörderegeln i skol- lagen. analysera tillämpningen av skollagens bestämmelse om den s.k. bevisbörderegeln i rättspraxis, ta ställning till om bestämmelsen behöver ändras, och utifrån sin analys lämna nödvändiga och fullständiga författnings- förslag. Diskriminering i offentlig verksamhet Det är enligt diskrimineringslagen förbjudet för den som helt eller delvis omfattas av lagen (1994:260) om offentlig anställning att diskriminera när den anställde bistår allmänheten med upplysningar, vägledning, råd eller annan sådan hjälp eller på annat sätt i sin anställning har kontakter med allmänheten. Offentligt anställda på myndigheter som inte ingår i diskrimineringslagens övriga sam- hällsområden omfattas därmed av lagens förbud, exempelvis polisen, , domstolarna och . Förbudet omfattar den anställde vid bemötande av enskilda, t.ex. när det gäller språkbruk, kommentarer och uttryck. Utanför faller sådant som hur arbetstagaren tolkar och tillämpar en bestäm- melse eller bedömningar som görs eller åtgärder som vidtas för att fullgöra åligganden i anställningen. Innehållet i råden eller infor- mationen omfattas inte heller. Eftersom det är den anställdes be- mötande och inte myndigheten som sådan som omfattas av för- budet, kan det vara svårt att i ett enskilt fall bedöma vad den anställde kan råda över eller inte. Frågan är därför om förbudet kan tillgodose behovet av skydd mot diskriminering inom dessa sam- hällsområden. har även i en skriv- else till regeringen påtalat att enskildas skydd mot diskriminering vid kontakt med offentligt anställda är begränsat och att bestäm- melsen är svår att tillämpa i praktiken (Ku2015/21/DISK). Enligt ter sig även myndighetens begrän- sade tillsynsmöjligheter otillfredsställande i förhållande till de skyl- digheter som staten har enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna. Det behövs ytterligare överväganden kring hur samhälls- området offentligt anställda ska regleras. analysera och ta ställning till om en ändring av regleringen om skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet behövs, och utifrån sin analys lämna nödvändiga och fullständiga författnings- förslag. Bör diskrimineringsreglerna på det skollagsreglerade området flyttas till skollagen? Frågan om en överföring till skollagen av diskrimineringslagens reg- ler för skollagsreglerad verksamhet har diskuterats i olika samman- hang, bl.a. i utredningarna Nya regler om aktiva åtgärder mot diskri- minering (SOU 2014:41) och Flickor, pojkar, individer – om bety- delsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). Det har kritiserats att det i skollagsreglerad verk- samhet upprätthålls en skarp gräns mellan trakasserier som har sam- band med de sju diskrimineringsgrunderna i diskrimineringslagen och andra kränkningar enligt skollagen. Det har framförts skäl som anses tala för en samlad reglering i skollagen. Den nuvarande regleringen med två lagar som överlappar var- andra har ansetts bidra till att skapa otydligheter om lagstiftningens innehåll och därför försvåra möjligheterna för skolans personal och huvudmän att tillämpa reglerna på det sätt som är avsett, vilket ytterst är till nackdel för den enskilda eleven. En samlad lagstift- ning för skollagsreglerad verksamhet skulle därför skapa tydlighet och underlätta för barn, elever och föräldrar samt för skolans personal att hitta stöd i frågor som rör trakasserier, kränkande be- handling och diskriminering. Det skulle även bli tydligare för utbild- ningsanordnare som bedriver skollagsreglerad verksamhet vilka krav som gäller. Som reglerna nu är utformade ska barnet eller eleven vända sig till olika myndigheter, och , beroende på av vilka skäl hon eller han har trakasserats eller blivit utsatt för någon form av kränkande behandling. Det är också så att de olika myndigheterna agerar på olika sätt, både när det gäller generella åtgärder och i enskilda fall. Vidare har det an- förts att det för barn, elever och föräldrar samt huvudmän är natur- ligt att vända sig till Skolinspektionen och Barn- och elevombudet i frågor som rör skolverksamhet. Skolinspektionen har ansetts ha specialiserad kunskap om skolan, en god insyn i skolans organisa- tion och upparbetade rutiner för genomförande av regelbunden till- syn. Det kan även nämnas att i en skrivelse till regeringen (Ku2015/01832/DISK) om trakasserier och sexuella trakasserier mellan barn anfört att frågan om skolans och förskolans ansvar för kränkningar mellan barn bör regleras i skol- lagen och hanteras av Skolinspektionen. Det finns dock skäl som talar för att samtliga regler som rör diskriminering bör finnas på samma ställe. En gemensam diskri- mineringslag är en tydlig signal om att diskriminering är oaccep- tabel oavsett diskrimineringsgrund och samhällsområde. Ett av skälen till att slå ihop lagarna mot diskriminering och de tidigare ombuds- männen var att ha ett sammanhållet arbete kring människors hela livssituation och alla diskrimineringsgrunder. Diskrimineringsombuds- mannen har diskrimineringslagen varit i kraft byggt upp en värdefull kompetens och översikt över det breda arbetet mot diskriminering. Utredaren har redan i uppdrag att analysera hur samarbetet mellan och Skolinspektionen fungerar samt bedöma behovet av förändringar. Ett alternativ till en samlad reg- lering i skollagen skulle kunna vara att de nämnda oklarheterna för utbildningsanordnare och elever i fråga om ansvarsfördelningen mellan och Skolinspektionen åtgär- das på annat sätt, t.ex. genom ett fördjupat samarbete mellan myn- digheterna inom vissa områden. Det är viktigt att få en fullständig genomlysning av frågan om, och i så fall hur, regleringen bör flyttas över till skollagen för att samordnas med reglerna där om skydd mot kränkande behandling av barn och elever. Översynen, som även ska omfatta reglerna om tillsyn och sanktioner, ska förutsättningslöst belysa alla konsekven- ser av reglernas placering och innehåll. Eftersom översynen rör skyddet för barns rättigheter ska den göras med beaktande av FN:s konvention om barns rättigheter. analysera om diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen för att samordnas med reglerna om skydd mot kränkande behandling av barn och elever, och utifrån sin analys lämna nödvändiga och fullständiga författ- ningsförslag. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs och uppdraget ska i stället redovisas . i diskrimineringslagen (kapitel 15) RH 2014:9 (T 1912-13) RH 2014:20 (T 5095-13) 1Målet har prövats av , se NJA 2014 s. 499 I. Där rörde målet dock endast diskrimineringsersättningens storlek, varför det inte var aktuellt att tillämpa bevisbörderegeln. 2Se fotnot 1 och NJA 2014 s. 499 II. Dom nr 1/09 4/09 11/09 15/09 16/09 45/09 60/09 87/09 Dom nr 13/10 21/10 91/10 Dom nr 2/11 13/11 22/11 23/11 25/11 37/11 Dom nr 27/12 51/12 Dom nr 18/13 29/13 64/13 71/13 74/13 78/13 Dom nr 26/14 28/14 Dom nr 12/15 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. 69.En inkluderande kulturskola på egen grund. 70.Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. 71.Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 72.Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 73.Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 74.Ökad insyn i partiers finansiering –ett utbyggt regelverk. 75.Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. 76.Skatt på finansiell verksamhet. 77.En gymnasieutbildning för alla –åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Del 1 + Del 2. 78.Ordning och reda i välfärden. 79.En känneteckensrättslig reform. 80.En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. 81.Ett modernare utsökningsförfarande. 82.En översyn av lagstiftningen om företagsbot. 83.En svensk flygskatt. 85.Digitaliseringens effekter på individ och samhälle –fyra temarapporter. –, och i övermorgon. 87.Bättre skydd mot diskriminering. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. Skatt på finansiell verksamhet. [76] Ordning och reda i välfärden. [78] En svensk flygskatt. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integri- teten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Ett starkt straffrättsligt skydd mot män- niskohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. En känneteckensrättslig reform. Ett modernare utsökningsförfarande. En översyn av lagstiftningen om företagsbot. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. En inkluderande kulturskola på egen grund. En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. Bättre skydd mot diskriminering. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter. – , och i övermorgon. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.