sou · H4B358d2 · 2016-09-15 00:00:00 — Enligt kommittén bör det finnas en möjlighet att avbryta fortsatt spridning av ett yttrande på en webbplats som innebär yttrandefrihetsbrott. Med en sådan ordning jämställs i detta avseende yttranden i databaser i princip med tryckta skrifter och tekniska upptagningar. För dessa medieformer finns en möjlighet att avbryta spridning av framställningar som innefattar tryck- eller yttrandefrihetsbrott genom att en domstol beslutar om konfiskering (7 kap. 7 § TF och 6 kap. 6 § YGL). Konfiskering av tryckta skrifter och tekniska upptagningar för- utsätter att preskription för att väcka allmänt åtal inte har inträtt. Enligt kommittén är de spridningsmöjligheter som en nätpublic- ering innebär så omfattande att det inte skulle vara rimligt om kränkande eller annars brottsliga uppgifter kan ligga kvar på nätet utan någon möjlighet för t.ex. en målsägande att ingripa. Det är motiverat att i det här avseendet behandla databasöverföringar på ett annat sätt än tryckta skrifter och tekniska upptagningar. Ett yrkande om att ta bort information i en databas som innefattar yttrandefrihetsbrott ska därför kunna behandlas trots att pre- skription har inträtt för åtal eller krav på skadestånd. Närmare om tillämpningen av bestämmelsen om borttagande Enligt kommitténs mening bör en fråga om borttagande av material ur en databas behandlas enligt reglerna om yttrandefrihetsmål i 9 kap. 1 § YGL (jfr 12 kap. TF), vilket bl.a. innebär att huvudregeln är att jury ska delta i bedömningen av om yttrandefrihetsbrott föreligger eller inte. Frågan om borttagande kan normalt förväntas bli aktuell i sam- band med prövningen av ett åtal som Justitiekanslern eller måls- äganden har väckt. Ett beslut om borttagande meddelas då av rätten genom att frågan behandlas i domen i anslutning till själva ansvars- frågan. Om det efter att åtalspreskription har inträtt förs en fristående talan om borttagande av information ur en databas, ska domstolen i ett yttrandefrihetsmål pröva om yrkandet kan bifallas. Prövningen innefattar då en bedömning av om yttrandefrihetsbrott föreligger men innebär inte att någon kan dömas för brott. En sådan talan om borttagande bör i likhet med vad som gäller för skadestånd kunna riktas mot utgivaren för databasen och den som driver den aktuella verksamheten, t.ex. ett traditionellt medieföretag eller en politisk organisation (jfr 8 kap. 2 § första stycket YGL). Detta kan innebära att frågan om ett yttrande innefattar brott får bedömas efter publiceringen. Förhållandena kan då ha ändrats och det kan vid prövningen finnas skäl att betrakta ett ytt- rande på ett helt annat sätt än när det publicerades. Vi konstaterar att motsvarande situation kan uppkomma redan enligt den nuvarande ordningen med hänsyn till att preskription för yttranden på grund- lagsskyddade webbplatser oftast inte inträder eftersom även äldre material tillåts ligga kvar. Hur frågor av det här slaget ska bedömas i enskilda fall får i första hand överlämnas åt rättstillämpningen. Det kan dock noteras att den s.k. instruktionen i nuvarande 1 kap. 4 § TF (1 kap. 5 § YGL) har beaktats som ett argument för att ge yttrandefriheten företräde och inte ingripa mot äldre publiceringar med ett innehåll som kunde antas vara brottsligt. Här kan särskilt Justitiekanslerns beslut i ärende dnr 3589-03-30 (”Mein Kampf”) framhållas i vilket det anfördes att vissa skrifter, såsom historiska dokument, vilka objektivt sett innefattar förgripliga yttranden ändå borde vara fria från straffrättsliga ingripanden, om den fria åsiktsbildningen och behovet av en bred och allsidig upplysning eller andra intressen som bär upp yttrandefriheten väger tyngre än yttrandets förgrip- lighet. I beslutet framhölls även att bedömningen måste göras med hänsyn till det sammanhang vari de ifrågasatta yttrandena före- kommer och utifrån dagens perspektiv. I likhet med vad som gäller för konfiskering av tryckta skrifter eller tekniska upptagningar, ska det som berörts finnas en möjlig- het att få ett yttrande borttaget efter ett s.k. objektivt förfarande (jfr 9 kap. 5 § TF och 7 kap. 2 § YGL). En förutsättning är att brott har begåtts och det inte finns någon som kan hållas ansvarig för databasen enligt 6 kap. YGL. Ansökan kan göras av Justitiekanslern eller målsäganden och behandlas enligt bestämmelserna om yttran- defrihetsmål. Ett annat inslag i den föreslagna ordningen är att det ska vara straffbart att låta det aktuella yttrandet ligga kvar på webbplatsen i strid med ett beslut om borttagande (jfr 6 kap. 3 § andra stycket TF och 3 kap. 13 § fjärde stycket YGL). Det bör framhållas att den berörda regleringen kan innebära svårigheter när det gäller att identifiera vilket innehåll i databasen som ska tas bort och som det är straffbart att fortsätta sprida. En förutsättning för att regleringen ska kunna tillämpas är att det inne- håll som utgör yttrandefrihetsbrott kan särskiljas från annat innehåll i databasen. Till skillnad från innehållet i en bok eller teknisk upp- tagning är innehållet i en databas inte fixerat utan kan lätt ändras. Detta ställer stora krav på precisionen i yrkandet från Justitie- kanslern och målsäganden samt i domstolens hantering av frågan i domen. Ett yttrande som har ansetts innefatta yttrandefrihetsbrott och som ska tas bort ur databasen torde normalt behöva citeras i sin helhet i domen (se SOU 2001:28 s. 328). Utgångspunkten ska alltid vara att ett beslut om borttagande ska vara så begränsat som möjligt och endast omfatta det eller de stycken i en text som gör att brott föreligger. Detsamma ska gälla i fråga om bilder eller ljud- filer som innehåller brott. Det är av vikt att det kan säkerställas att uppgifter som tas bort ur en databas bevaras i ett offentligt arkiv. Här görs bedömningen att lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material till stora delar tillgodoser behovet av att även borttaget material bevaras för framtiden. Den lagen gäller dock enligt 4 § enbart elektroniskt material som ”anses röra svenska förhållanden” enligt en viss närmare definition. Vi gör bedömningen att det bör finnas en mekanism som även i andra fall säkerställer att borttaget material bevaras i ett offentligt arkiv. Här avses i första hand situationen då en webbplats visserligen omfattas av YGL men trots det inte anses röra svenska förhållanden, t.ex. för att innehållet är på ett annat språk än svenska och främst riktar sig till läsare i ett annat land. Det kan finnas skäl att under det fortsatta lagstiftnings- arbetet överväga om det finns förutsättningar att i lag införa ett krav på pliktleverans av borttaget material som i det här avseendet inte anses röra svenska förhållanden, t.ex. genom förändringar i lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material. Frågan berörs inte ytterligare av oss. Borttagande av ett yttrande 7 § Om ett sådant tillhandahållande ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 innefattar yttrandefrihetsbrott, får dom- stolen besluta att det brottsliga yttrandet ska tas bort ur databasen. Krav på att ett yttrande ska tas bort kan framställas trots att åtal för brottet inte kan väckas till följd av preskription. 8 § Till böter eller fängelse i högst döms den som fortsätter att tillhandahålla ett yttrande i en databas trots att han eller hon vet att en domstol enligt 7 § har beslutat att yttrandet ska tas bort ur databasen. 1 § (andra stycket) Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om –radioprogram från det att programmet sändes, –tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 från när informationen började tillhandahållas, –offentlig uppspelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 från uppspelningen, och –tekniska upptagningar från det att upptagningen gavs ut. Särskilda regler vid beräkning av preskription 2 § Om det vid ett tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 inte framgår när informationen började tillhanda- hållas, ska den tid som avses i 1 § andra stycket beräknas från tid- punkten då Justitiekanslern fick kännedom om tillhandahållandet. 2 Lagtexten utgår från den nuvarande numreringen när det gäller hänvisningar till andra paragrafer. Vad som anges i första stycket tillämpas även vid enskilt åtal. Då beräknas tiden från när målsäganden fick kännedom om tillhanda- hållandet. Beträffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är före- skrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitie- kanslern fick kännedom om upptagningen. Konfiskering och borttagande i vissa fall 3 § Om ett yttrandefrihetsbrott har förövats i en teknisk upptag- ning utan att det finns någon som enligt 6 kap. är ansvarig för brottet, får åklagaren eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om konfiskering av upptagningen. Detsamma gäller om stämning i inte kan delges den som är ansvarig för brottet. Om ett yttrandefrihetsbrott har förövats genom ett sådant till- handahållande ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 utan att det finns någon som enligt 6 kap. är ansvarig för brottet, får åklagaren eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om att domstolen ska besluta om att det brottsliga yttran- det ska tas bort ur databasen enligt 5 kap. 7 §. Detsamma gäller om den som är ansvarig för brott inte kan delges stämning i . En ansökan som avses i andra stycket får göras trots att åtal för brottet inte kan väckas till följd av preskription. Kartläggning av användningen av print on demand ska utreda vissa frågor på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. Kommittén ska bland annat enligt sina direktiv (Ju 2014:17) kartlägga användningen av tek- niken print on demand och hur den kan komma att användas . Mot bakgrund av kartläggningen ska kommittén analys- era om nuvarande bestämmelser om print on demand är adekvata eller om det behövs ändringar. Kommittén ska också – oavsett vad den i övrigt kommer fram till – analysera om det finns skäl att ge även enstaka exemplar grundlagsskydd och i så fall föreslå hur ansvaret för dessa exemplar ska vara utformat. Grundlagsskydd för sådan print on demand-verksamhet som består i att tekniska upptagningar, skrifter eller bilder framställs på begäran i enstaka exemplar genom överföring av innehåll ur en databas. Skyddet avser databasen och framställningsprocessen och inte den tekniska upptagning, skrift eller bild som blir resultatet av framställningen. Det enskilda exemplaret är inte avsett för sprid- ning till allmänheten och omfattas därför inte av reglerna i ytt- randefrihetsgrundlagen (YGL) och tryckfrihetsförordningen (TF). Endast YGL:s och om utredningsbeslag gäller för print on demand-exemplar, om det är fråga om ingripanden på grund av missbruk av yttrandefriheten (se den föreslagna lydelsen av 7 kap. 3 § YGL). 3 Rapporten är skriven av juristen . Den har skrivits på uppdrag av . Uppdragstagaren kan se tydliga användningsmönster inom respektive studerade områden. Inom bokområdet är användningen av tekniken print on demand som störst. Det är också inom det området som flest aktörer är pålästa samt själva lyfter juridiska problem med tekniken. Samtliga av de aktörer som uppdragstag- aren har varit i kontakt med på bokområdet efterfrågar en ändring av grundlagen så att det enskilda exemplaret, framställt genom print on demand, erhåller grundlagsskydd samt att den straffrätts- liga ansvarsfördelningen ändras. Samtliga aktörer ifrågasätter varför formatet och inte innehållet är styrande för om exemplaret träffas av grundlagsskydd eller inte. Antalet exemplar som trycks genom print on demand varierar kraftigt mellan de olika aktörerna. Publit som till- verkar samt distribuerar böcker tryckta genom print on demand har uppgett att de trycker ett exemplar åt gången men att antalet kan landa på cirka 10 000 exemplar. I övrigt har upp- dragstagaren fått uppfattningen att definitionen av upplagebegrep- pet varierar mellan olika förlag. Inom film-, bild- och musikområdet är användningen av tek- niken print on demand inte lika frekvent förekommande som inom bokområdet. De aktörer som uppdragstagaren har varit i kontakt med inom filmområdet ger en samstämmig bild. Användningen av tekniken print on demand på filmområdet existerar inte. Det är inte heller en teknik som aktörerna tror kommer att användas . Det hänger delvis samman med att det inte går att om- vandla gamla filmer till sådant format att print on demand kan användas. Inom bildområdet är det märkbart få aktörer som kommer i kontakt med tekniken print on demand. Svenska Fotografers För- bund, som är en av de få som gör det, har emellertid anfört att de tror att print on demand inom bildområdet är här för att stanna. Även inom musikområdet är användningen av tekniken print on demand mindre omfattande. Försäljningen av CD-skivor har kraftigt gått ner vilket lett till att marknaden för CD-skivor minskat. CD-skivor används inte i samma omfattning som . Streamning över internet har i princip tagit över marknaden helt. Trots detta finns det enligt tillverkaren och distributören av CD- skivor on demand, CDOD, fortfarande liv i det fysiska albumet och de ser hoppfullt för print on demand på musik- området. Det som är speciellt med området för tröjor och annan mer- chandise som man kan trycka text på, om man jämför med rest- erande områden studerade i denna kartläggning, är att hela affärs- idén med textiltryck bygger på print on demand. Tekniken, att trycka något mot beställning, är således inget nytt för dessa aktörer och uppdragstagaren har fått känslan att det därför inte är något de närmare reflekterat över. Hur kommer det sig då att tekniken print on demand är så aktu- ellt och omdiskuterat inom bokområdet men inte alls i samma utsträckning inom bild- och musikområdet och till och med icke existerande på filmområdet? Det kan möjligen förklaras utifrån att allmänheten fortfarande tycks se ett värde i fysiska böcker, framför att läsa samma bok på en läsplatta. När det kommer till musik- och filmområdet har i stället streamning över internet i stort sett slagit ut de fysiska exemplaren. CD-skivor och har alltså inte uppnått samma nutida värde som en fysisk bok har gjort. Den enkla och snabba tillgängligheten av musik och film över internet har resulterat i att print on demand inte är lika efterfrågat. Även de tekniska problemen med att det inte går att omvandla exempelvis gamla filmer till sådant format att de kan klara av ny teknik som print on demand, spelar enligt uppdragstagaren givetvis också in. 1Vad avses med ”framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild” i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL? Som en utgångspunkt för den huvudsakliga kartläggningen i denna utredning samt för att avgöra vad som är ”print on demand” i grundlagens mening har uppdragstagaren gjort en analys över vad som avses med ”framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild” i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL. 1.2Begreppet ”teknisk upptagning” Ett centralt begrepp i YGL är ”teknisk upptagning”. Med det avses upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel (SOU 2010:68 s. 53, 2009/10:KU18, s. 7). ”tekniska upptagningar” av praktiskt taget alla slag. Förutsätt- ningen är emellertid att tre krav uppfylls: yttrandena ska ha ett samlat ursprung så att en ansvarig utgivare kan utses, de ska fixeras med sådan teknik att de kan dokumenteras och arkiveras och de ska tas emot av allmänheten med ett tekniskt hjälpmedel (se , Yttrandefrihet & Tryckfrihet, , s. 35). En grundförutsättning för att få grundlagsskydd är alltså att yttrandet framförs i ett massmedium. Med det förstås enligt lagtexten ”medier som är avsedda att sprida yttranden till allmänheten”. Några exempel på ”tekniska upptagningar” är ljudupptagningar som äldre tiders (celluloid)filmer, grammofonskivor och kassett- band av olika slag. Filmer (VHS-kassetter eller DVD/blu-ray- skivor) och annan datalagrad information som spel, dataprogram (diskett, CD, DVD) m.m. dominerar digitala informations- bärare som CD-, DVD- och blu-ray-skivor. Detta är emellertid bara exempel; en teknisk upptagning kan se ut hur som helst, så länge den fyller funktionen av att vara en teknisk förbindelselänk mellan avsändare och mottagare. , som tillsattes av regeringen för att analysera i vilken omfattning nya medieformer omfattades av TF och YGL samt utreda behovet av ett grundlagsskydd efter de tryckfrihetsrättsliga grundsatserna för yttrandefriheten i nya medie- former som används till att förmedla yttranden och annan information till allmänheten. Kommittén föreslog att videogram, filmer och andra upptagningar av rörliga bilder, ljudupptagningar m.fl. som räknas upp i lagtexten skulle samlas under begreppet ”tekniska upptagningar”. Därmed skulle förstås ”upptagningar som innehåller text, bild eller ljud som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniska hjälpmedel”. Det nya begreppet skulle innebära en utvidgning av grundlags- skyddet i TF och YGL till att utöver filmer, videogram och andra upptagningar av rörliga bilder samt ljudupptagningar även omfatta upptagningar med enbart text och/eller stillbilder och att klargöra att grundlagen alltså omfattar alla tekniska upptagningar oavsett teknisk upptagningsform. Genom införandet av termen skulle också klargöras att grundlagen även omfattar tekniska upptag- ningar med olika kombinationer av rörliga bilder, stillbilder, text och ljud. Härigenom kom exempelvis även datordisketter med endast text samt dator- och videospel att omfattas av grundlags- skyddet, vilket de tidigare inte gjort. Lagen skulle därmed bli ”mindre teknikbunden” hävdade kommittén (se prop. 1997/98:43, SOU 2012:55, s. 195). 1.3Begreppet ”skrift” Med ”skrift” torde enligt vanligt språkbruk avses en på papper eller liknande material fäst samling tecken med ett visst betydelseinne- håll. Till ”skrift” hänföres enligt 1 kap. 5 § TF även bild, oberoende av om den åtföljes av text eller inte (se , Yttrandefrihetsrätt, s. 19). Förhållandet är alltså detsamma som vid yttrandefrihet i allmänhet, det vill säga olika former av yttranden – exempelvis genom tal eller bild – inbegrips däri. Det väsentliga i båda fallen är själva meningsyttringen. YGL bygger på tanken att det skydd som TF ger det tryckta ordet också, så långt som möjligt, ska ges även för yttranden i andra medium, varvid regleringen i TF ska utgöra förebilden. YGL bygger därför genomgående på TF:s principer. För att tolka inne- börden av ”skrift” i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL bör därför led- ning hämtas från 1 kap. 5 § TF där det i lagkommentaren framgår att skrift inte är en begränsning till tryck på papper utan en tröja med tryckt text också är att betrakta som tryckt skrift i TF:s mening (se Axberger, Kommentar till Yttrandefrihetsgrundlag, Karnov internet, ). Om lagstiftaren har erkänt att även tryck på andra föremål än papper ska omfattas av skydd enligt TF är det möjligen inte främmande att också tänka sig att även tryck på nyckelband, muggar, förpackning, kuddfodral, väskor, kepsar, tavlor (canvas) m.m. omfattas av grundlagsskyddet. Eftersom en grundförutsättning för att få grundlagsskydd är att yttrandet framförs i ett massmedium måste tröjor och annan mer- chandise som man kan trycka text på ha framställts med det huvud- sakliga syftet att ge offentlighet åt ett yttrande och därmed utgöra ett massmedium enligt grundlagen. 1.4Begreppet ”bild” Begreppet ”bild” har av lagstiftaren setts som självförklarande och någon närmare förklaring av begreppet har därför inte ansetts nöd- vändigt. Med bild torde enligt vanligt språkbruk avses avbildande, framställning, av något. Eftersom rörliga bilder omfattas av begreppet ”tekniska upptagningar”, se avsnitt 1.2, torde här avses stillbilder. 2Hur tekniken print on demand används när det gäller böcker, CD-skivor, bilder, filmer, tröjor samt annan merchandise Vid möte som kommittésekretariatet har haft med företrädare för bokbranschen har framkommit att print on demand när det gäller böcker används på olika sätt. Det kan röra allt från att ett enstaka exemplar tillverkas efter beställning till att en upplaga med ett antal exemplar framställs. Detta avsnitt behandlar således hur tekniken print on demand används när det gäller böcker, CD-skivor, bilder, filmer, tröjor samt annan merchandise som man kan trycka text. har prövat frågan om YGL:s tillämplighet vid så kallad print on demand-försäljning av videogram (NJA 2002 s. 281 respektive NJA 2002 s. 583). I NJA 2002 s. 281 hade tio exemplar av ett videogram spritts av en månad. I NJA 2002 s. 583 hade ett videogram framställts i sju exemplar, varav två exemplar hade spritts och tre exemplar varit avsedda att spridas under någon av . Ett annat videogram hade framställts i sex exemplar, varav tre exemplar hade fann att YGL var till- lämplig i NJA 2002 s. 281 men inte i NJA 2002 s. 583. Mot bakgrund av dessa två avgöranden från har Justitiekanslern i en skrivelse till Justitie- departementet (dnr Ju2003/2080) påtalat vissa problem som avgör- andena aktualiserar. Justitiekanslern har dragit den slutsatsen att den styrkta spridningen av en teknisk upptagning är i princip ensam avgörande för frågan om grundlagens tillämplighet. Detta förhållande kan tänkas leda till bristande förutsebarhet och svår- bemästrade gränsdragningsproblem. Rättsosäkerhet kan exempelvis uppstå för den som åtar sig att sprida ett fåtal exemplar av ett videogram. Om denne inte har kännedom om den sammanlagda spridningens omfattning (upplagan) kan han eller hon inte heller veta om grundlagens eller bestämmelser är tillämp- liga. Denna fråga kan vara avgörande för om personen över huvud taget är ansvarig för upptagningarnas innehåll. I den nu gällande lydelsen av YGL får det således anses ha kommit till uttryck att skydd enligt YGL för spridning genom ut- lämnande av tekniska upptagningar förutsätter att en samlad upp- laga kommit till stånd eller avsetts komma till stånd vid ett och samma tillfälle. Detta får anses gälla även när det är fråga om en print on demand-verksamhet av mera betydande omfattning. YGL:s skydd blir då tillämpligt på en sådan verksamhet endast under förutsättning att beställningar inkommer eller kan förutses inkomma i en sådan omfattning att en upplaga kommer till stånd under en begränsad sammanhängande tid. För att en upplaga ska anses föreligga eller vara avsedd att framställas krävs att minst ett tiotal likadana exemplar framställts eller avses framställas av högst omkring en månad. Den sålunda åsyftade ordningen ska ses mot bakgrund av att de yttrandefrihetsrättsliga principerna om skydd för upphovsmän och ensamansvar knappast är motiv- erade när endast enstaka exemplar framställs i takt med att särskilda beställningar inkommer (jfr prop. 1997/98:43 s. 116). Det bör upp- märksammas att print on demand-verksamhet och liknande före- teelser måste avgränsas från fall där en samlad upplaga har framställts men spridningen därefter sker endast mot beställning av enstaka exemplar. I sådana fall är YGL obestridligt tillämplig även i fortsättningen. När det gäller frågan hur man ska bedöma en print on demand- verksamhet där ännu inga tekniska upptagningar har beställts eller framställts gör beredningen följande överväganden. Eftersom print on demand-verksamhet innebär att tekniska upptagningar fram- ställs endast efter beställning blir frågan om en samlad upplaga kommer att framställas vid ett och samma tillfälle helt beroende av hur många beställningar som inkommer, när de inkommer och vad de avser. Frågan om grundlagsskydd för de tekniska upptagning- arna står alltså utom kontroll av den som driver verksamheten. Det finns dock möjlighet att få grundlagsskydd för print on demand- verksamhet enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL) om verksam- heten inrättas på det sätt som anges där.