sou · H4B374 · 2016-11-08 00:00:00 — De som omfattas av förbudet mot anonyma bidrag måste också hålla reda på sina intäkter på ett sådant sätt att de kan iaktta förbudet. I avsnitt 19.4.3 har vi redogjort för vilka och uppskatt- ningsvis hur många som omfattas av dessa bestämmelser. Ideella föreningar på central nivå inom partier som deltar i val till eller är skyldiga till det enligt den nuvarande insynslagen. De är också skyldiga att samla in uppgifter från t.ex. företag som de har ett bestäm- mande inflytande över. För partier som är skyldiga att låta en revisor granska upprättade årsredovisningar innebär insynslagen också att det i revisorns uppdrag ingår att även granska intäkts- redovisningarna. ska personvalda ledamöter och ersättare för ledamöter av och lämna uppgifter om sina intäkter till sitt parti så att partiet kan redovisa de samlade intäkterna till Kammarkollegiet. Enligt vårt förslag ska ledamöter och ersättare i stället redovisa direkt till Kammarkollegiet, om intäkterna överstiger gränsvärdet. För dessa föreningar, ledamöter och ersättare innebär våra förslag inte någon ökad administrativ börda av betydelse. För de tillkommande redovisningsskyldiga, dvs. partier, leda- möter och ersättare på regional och lokal nivå samt sidoorgani- sationer, innebär skyldigheten att hålla reda på sina intäkter en i viss mån ökad administrativ börda. Större ideella föreningar inom partier och sidoorganisationer är dock enligt gällande lagstiftning skyldiga att föra räkenskaper och upprätta årsredovisningar samt skattedeklarationer. Även mindre ideella föreningar är skyldiga att ha sina räkenskaper ordnade, t.ex. för att kunna lämna särskild uppgift till . Den praktiska hanteringen av intäktsredovisningen underlättas för samtliga berörda också av att Kammarkollegiet kommer att till- handahålla information och blanketter för intäktsredovisningarna. Närmare om den hantering av bidrag från enskilda som krävs När det gäller insamlingar av kontanter behöver de som omfattas av redovisningsskyldigheten spara uppgifter om vilka insamlingar som har förekommit och vilket belopp som har samlats in vid varje sådant tillfälle. I fråga om andra bidrag från enskilda har de som omfattas av redovisningsskyldigheten en skyldighet att spara uppgifter om bidragsgivares identitet och värdet av lämnade bidrag löpande för att kunna avgöra om ett nytt bidrag ska läggas samman med ett tidigare bidrag eller inte. Vidare har de en skyldighet att spara upp- gifter om anonyma bidrag, som inte är otillåtna, till antal och stor- lek eftersom uppgift om detta ska anges i en eventuell intäktsredo- visning. Om ett otillåtet anonymt bidrag (dvs. vars värde överstiger gränsvärdet för tillåtna sådana bidrag) lämnas till någon som om- fattas av förbudet måste ett belopp motsvarande den del av bidraget som överstiger gränsvärdet betalas in till Kam- markollegiet. Ett bidrag är enligt vårt förslag anonymt om mot- tagaren inte känner till givarens identitetsuppgifter och inte heller, med en rimlig arbetsinsats eller till en rimlig kostnad, kan ta reda på dessa uppgifter. När det gäller mycket små bidrag, understigande en tvåhundra- dels (0,005) prisbasbelopp (för ), behöver dock inga uppgifter rörande bidragsgivaren sparas. I intäktsredovisningen ska anges det totala beloppet som partiet eller ledamoten har tagit emot i sådana små bidrag. För sådana bidrag behöver det inte anges i redovisningen om de är anonyma eller inte och de behöver inte räk- nas med vid bedömningen av om summan av bidrag från samma bidragsgivare överstiger gränsvärdet för redovisning av bidrags- givarens identitet. Mottagaren behöver alltså inte, när det gäller så små bidrag, spara uppgifter om givarens identitet eller att bidraget är anonymt utan endast kunna ta fram uppgift om totalsumma . Det är ofrånkomligt att det blir betungande att avseende varje enskilt bidrag (förutom mycket små bidrag) göra efterforskningar av detta slag. Partier och sidoorganisationer, liksom valkandidater, ledamöter och ersättare, bör dock på lämpligt sätt kunna informera givare om vilka uppgifter de ska ange vid inbetalning och i vilken mån det ät tillåtet att lämna bidrag anonymt. Sammanfattande bedömning av konsekvenserna Den ökade administrativa bördan på ideella föreningar inom partier och sidoorganisationer, valkandidater, ledamöter och ersättare får enligt vår mening anses nödvändig och godtagbar för att allmän- heten ska få tillräcklig insyn i hur partierna finansierar sin verk- samhet. Konsekvenser av de alternativa lösningarna En del av de i avsnitt 19.4.2 beskrivna alternativa lösningarna skulle innebära skillnader i fråga om konsekvenserna för partierna, sidoorganisationerna, ledamöterna ersättarena och valkandidaterna. I det följande redogör vi översiktligt för vissa av de alternativa lös- ningarna och dessas konsekvenser i jämförelse med konsekvenserna av vårt förslag. Att inte utöka redovisningsskyldigheten till regional och lokal nivå och till sidoorganisationer skulle naturligtvis innebära att de konsekvenser som beskrivs ovan, dvs. en viss ökad administrativ belastning för de nytillkomna redovisningsskyldiga, inte skulle uppkomma. Alternativet att utöka redovisningsskyldigheten men på annat sätt än det av kommittén föreslagna, t.ex. på så sätt att sidoorgani- sationer inte omfattas eller att endast partier med mandat i lands- tings- eller kommunfullmäktige omfattas, skulle begränsa konse- Det skulle ju innebära att någon ökad administrativ börda inte skulle uppkomma för dem som föll utanför redovis- ningsskyldigheten. För de nytillkomna redovisningsskyldiga, dvs. partier, ledamöter och ersättare på regional och lokal nivå samt sidoorganisationer, skulle enligt vår bedömning alternativet att partier ska lämna intäktsredovisning samlat inte innebära någon större skillnad. De intervjuer samt den hearing som kommittén har genomfört med partier på regional och lokal nivå samt med valkandidater och sido- organisationer har gett en i det närmaste entydig bild av att det för den redovisningsskyldige inte upplevs göra någon skillnad om intäktsuppgifterna ska ges in till det egna partiets riksorganisation eller till Kammarkollegiet. Av vissa kan det dock, enligt vad som framkommit, upplevas som något enklare att ge uppgifterna till sitt partis riksorganisation. För partiernas riksorganisationer skulle det, i vart fall för de större partierna, göra stor skillnad på så sätt att det skulle innebära en betydande administrativ börda och kostnads- ökning för dem om de skulle redovisa hela partiorganisationens intäkter. Dessa riksorganisationer skulle i så fall vara skyldiga att samla in och sammanställa uppgifter från ett mycket stort antal föreningar och personer inom partiet. Detta alternativ har fått kritik såväl i remissvar inför införandet av den nuvarande insynslagen som av de representanter för partier på central nivå som kommittén har intervjuat. En av de av kommittén intervjuade representanterna för riksdagspartiernas riksorganisation uppskat- tade kostnadsökningen för organisationen vid en sådan ordning till två årsarbetskrafter, en annan till en halv årsarbetskraft. Se vidare om de synpunkter som kommittén har inhämtat rörande denna alternativa lösning i avsnitten 7.2.5, 7.3.3 och 7.5.4. Den av kommittén valda lösningen, att varken intäktsredo- visning eller anmälan behöver ges in om intäkterna understiger ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ), kan som nämnts i det föregående förväntas innebära en avsevärd begränsning av antalet intäktsredovisningar . Alternativet att anmälan måste göras av alla dem som på grund av låga intäkter inte behöver lämna intäktsredovisning skulle i jämförelse med den av oss valda lös- ningen innebära en viss skillnad för partierna, sidoorganisationerna, ledamöterna och ersättarna. Även om anmälan kan göras på ett enkelt sätt innebär det en lättnad för dem att de inte behöver göra någonting de år då intäkterna understiger ett halvt prisbasbelopp. Alternativet att medlemsavgifter och bidrag från ideella före- ningar inom partiet skulle räknas med vid bedömningen om intäktsredovisning ett visst år ska lämnas eller inte, dvs. om intäk- terna överstiger ett halvt prisbasbelopp, skulle troligen innebära en viss ökning av antalet intäktsredovisningar . Även i jämförelse med detta alternativ innebär alltså den av kommittén valda lös- ningen en viss lättnad för partierna, sidoorganisationerna, leda- möterna och ersättarna. 19.4.8Konsekvenser för andra enskilda Allmänheten får ökad insyn i finansieringen av partier genom vårt förslag att utvidga redovisningsskyldigheten till regional och lokal nivå samt till sidoorganisationer. För fysiska och juridiska personer som lämnar bidrag över ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ) till ett parti eller en ledamot, ersättare eller valkandidat (förutsatt att valkandidaten i valet utses till ledamot eller ersättare) på regional eller lokal nivå eller till en sidoorganisation innebär vidare vårt förslag att personens identitetsuppgifter, oftast namn och adress, ska offentliggöras. Ett sådant offentliggörande följer dock av insyns- lagen såvitt avser riksdags- och Europaparlamentspartierna. Det förekommer i de inlämnade intäktsredovisningarna sällan att värdet av enskilda bidrag överstiger beloppsgränsen. Stora bidrag från enskilda är inte mer vanligt på regional och lokal nivå än på central nivå, enligt vad som har framkommit vid de intervjuer, hearings och andra kontakter som kommittén har haft med repre- sentanter för partier på olika nivåer. Enligt vår bedömning kan det därför inte förväntas förekomma i någon större omfattning att enskilda bidragsgivares identitetsuppgifter offentliggörs. Vidare får redovisningen av de aktuella uppgifterna om bidragsgivarens identi- tet, vilket bidrag, t.ex. pengar eller en viss vara eller tjänst, som har lämnats och bidragets storlek anses ha begränsade effekter för de fysiska personer som berörs, bl.a. eftersom uppgifterna inte kom- mer att göras tillgängliga på internet. Redovisningsskyldigheten ska fullgöras av de redovisningsskyldiga och något utlämnande av mer ingående uppgifter om personerna i fråga är inte aktuellt. Förslaget kan därmed antas få begränsade effek- ter för fysiska och juridiska personer som lämnar bidrag. Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Ett viktigt syfte med våra förslag är att bidra till att förebygga korruption genom att i ännu högre grad tillgodose allmänhetens intresse av insyn i hur partier och valkandidater finansierar sin verksamhet. Vi bedömer att förslagen allmänt kan förväntas verka i förebyggande riktning i fråga om brott med korruptionsanknyt- ning inom den politiska världen. Några övriga konsekvenser för brottsligheten eller det brotts- förebyggande arbetet kan, enligt vår bedömning, de i betänkandet framlagda förslagen inte förväntas ha. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Vi bedömer att våra förslag inte kan förväntas ha några konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags Enligt våra förslag ska ett partis eller en sidoorganisations redo- visning i fråga om intäkter från insamlingar och bidrag från en- skilda även avse sådana intäkter i bl.a. företag som ett parti eller sidoorganisationen har ett bestämmande inflytande över samt i stiftelser som är knutna till partiet eller sidoorganisationen. Såvitt avser partier innehåller den nuvarande insynslagen bestämmelser med samma innebörd. Det är partiet eller sidoorganisationen som är redovisningsskyldigt och inte företaget eller stiftelsen. hänsyn till detta bedömer vi att några administrativa kostnader eller andra effekter av betydelse inte kommer att uppkomma för de aktuella företagen eller stiftelserna. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män samt integration En ökad öppenhet och insyn såvitt gäller finansieringen av partier och sidoorganisationer samt ledamöter och ersättare för ledamöter av politiska församlingar, innebär en ökad tillgång till uppgifter. De uppgifter som kommer att publiceras på Kammarkollegiets webb- plats eller finnas tillgängliga hos myndigheten om t.ex. enskilda bidragsgivare och om ledamöter och ersättare för ledamöter som har fått bidrag från enskilda kommer att kunna analyseras utifrån olika aspekter. Våra förslag kan på detta sätt bidra till att öka kunskapen om bl.a. frågor som rör jämställdhet och integration, vilket är att bedöma som positiva konsekvenser. I övrigt ser vi inte att förslagen kan förväntas ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Som framhållits är syftet med våra förslag att i ännu högre grad än tillgodose allmänhetens intresse av insyn i hur partier och deras företrädare finansierar sin verksamhet. Genom våra förslag utökas skyldigheten att redovisa intäkter till partier, ledamöter och ersät- tare för ledamöter på regional och lokal nivå samt till partiers sido- organisationer. Vidare ska det, enligt vad vi föreslår, vara förbjudet för partier och deras sidoorganisationer samt ledamöter, ersättare för ledamöter och valkandidater att ta emot anonyma bidrag av ett värde överstigande en tjugondels (0,05) prisbasbelopp (för ). Förbudet kan förväntas försvåra eventuella försök att kringgå insynslagstiftningen. Det är svårt att sätta ett ekonomiskt värde på ökad öppenhet och transparens. De enskilda åtgärder som vi föreslår, och effek- terna av dem, måste också ses i ett större sammanhang. Ökad insyn kan som nämnts förväntas bidra till låg korruption och hög tillit, vilka är viktiga förutsättningar för samhällets ekonomiska och Det finns en lång tradition i av öppenhet och transparens och vi anser att våra förslag bidrar till att förstärka denna positiva tradition och utveckling. Konsekvenser för de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Våra förslag saknar enligt vår bedömning direkta konsekvenser för skyldigheter på grund av medlemskapet i den Europeiska unionen. Som framgått av konsekvensanalysen i det förevarande kapitlet är det i många avseenden osäkert hur många som kommer att vara skyldiga att ge in intäktsredovisningar och vad den föreslagna lagen i övrigt kommer att innebära för de berörda. Vi anser därför att det är rimligt att efter riksdagsvalet följa upp vad lagen har fått för konsekvenser i första hand för partier, sidoorganisationer, ledamöter, ersättare för ledamöter och val- kandidater men också för det allmänna. 20.1Förslaget till lag om insyn i finansiering av partier Lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier (insynslag), trädde i kraft med verkan fr.o.m. . Den gäller för partier som deltar eller har deltagit i val till eller såvitt avser deras verksamhet på central nivå. Kommitténs huvuduppdrag har varit att överväga om skyldig- heten att redovisa intäkter ska gälla även för partier på regional och lokal nivå samt för sidoorganisationer. Av direktiven framgår att analys och överväganden bör göras med utgångspunkt insynslag. Detta har också varit kommitténs utgångspunkt (se kapitel 9). När vi har övervägt vad som ska gälla på regional och lokal nivå har vi utgått ifrån vad som gäller enligt den nuvarande lagstiftningen på den centrala nivån. Detta har medfört att det regelverk som gäller i stor utsträckning föreslås gälla även i fortsättningen men med ett tillkommande antal redovisningsskyl- diga. En viss särreglering har vi dock ansett behövas, inte minst därför att de nytillkomna redovisningsskyldiga i det stora flertalet fall har mycket begränsade intäkter. Det har varit en utgångspunkt för kommittén att inte belasta dessa ideella föreningar och personer i onödan, liksom att det allmännas resurser används på bästa sätt. Till viss del har strukturen insynslag kunnat behållas, men vi har behövt göra vissa omdisponeringar för att underlätta läsningen av lagen. Av lagtekniska skäl föreslår vi därför att insynslag upp- hävs och ersätts av en ny lag som omfattar alla redovisnings- skyldiga. De sakliga ändringar som görs genom den nya lagen har behandlats i kapitel 10 och 12–14. Ett stort antal bestämmelser har dock – med vissa redaktionella justeringar – sin motsvarighet lag, men blir tillämpliga på en större krets. Det innebär att de uttalanden som gjordes i det förra lagstiftningsärendet i de allra flesta fall fortfarande äger giltighet. I författningskommentaren hänvisas i förekommande fall till dessa förarbeten. 20.1.2Förslaget till lag om insyn i finansiering av partier Syftet med denna lag är att trygga allmänhetens insyn i hur partier finansierar sin verksamhet. Syftet med den nya lagen är detsamma som enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier, insynslag, se 1 § i den lagen och prop. 2013/14:70 s. 111. Den nya lagen är dock inte begränsad till politisk verksamhet utan all verksamhet omfattas. Övervägandena i denna del finns i avsnitt 13.4. Ledamöter och ersättare för ledamöter ska enligt den nya lagen redovisa hur de har finansierat sin verksamhet som valkandidat, ledamot eller ersättare för ledamot, inte bara sin personvalskam- panj, se 5 § och kommentaren till den paragrafen. Övervägandena i denna del finns i avsnitt 13.3. Det har inte ansetts behövligt att särskilt nämna ledamöter, ersättare för ledamöter eller valkandi- dater i 1 §. Ord och uttryck i lagen I denna lag avses med parti: parti som deltar eller har deltagit i val till , landstings- fullmäktige, kommunfullmäktige eller , ledamot: ledamot av , , kommunfullmäk- tige eller , ersättare för ledamot: ersättare för ledamot av , landstingsfull- mäktige, kommunfullmäktige eller , anonymt bidrag: bidrag från någon vars identitet mottagaren inte känner till eller kan ta reda på, och prisbasbelopp: det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkrings- balken som gäller vid utgången av det räkenskapsår eller kalenderår som avses i 6 §. I paragrafen definieras några för lagens tillämpning viktiga begrepp. Med parti avses parti som deltar eller har deltagit i val till riks- dagen, , kommunfullmäktige eller Europaparla- mentet, dvs. som har anmält sitt deltagande i ett sådant val i enlighet med vallagens (2005:837) bestämmelser, förutsatt att deltagandet avser ett val som ägt rum efter det att bestämmelserna om anmälan hade trätt i kraft. Av 7 § framgår för vilka perioder ett parti ska lämna intäktsredovisning. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.1 och Med ledamot och ersättare för ledamot avses ledamot och ersät- tare för ledamot av , , kommunfull- mäktige eller . Av 8 § framgår för vilka perioder de ska lämna intäktsredovisning. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.3 och 13.3. Det bör observeras att vad som sägs i denna paragraf och i lagen i övrigt om och kommunfullmäktige gäller också regionfullmäktige i vissa landsting och kommuner, se 4 § lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Med anonymt bidrag avses bidrag från någon vars identitet mottagaren inte känner till eller kan ta reda på. Ett bidrag får anses vara anonymt om identitetsuppgifterna i det enskilda fallet för mottagaren inte är kända eller, med en rimlig arbetsinsats eller rimliga kostnader, går att ta reda på. Av 16 § framgår vad som avses med ett bidrag. Övervägandena i denna fråga finns i avsnitt 12.2.2. Med prisbasbelopp avses detsamma som i socialförsäkringsbalken. Vem ska lämna intäktsredovisning? Ett parti ska redovisa hur det har finansierat sin verksamhet. Av redo- visningen ska det tydligt framgå vilka medel som har kommit verk- samheten till godo och varifrån medlen kommer (intäktsredovisning). Intäktsredovisningen ska avse partiets verksamhet och verksamhet som bedrivs i sidoorganisationer till partiet. Om verksamheten bedrivs genom flera ideella föreningar, ska varje sådan förening lämna intäkts- redovisning om sin verksamhet. Paragrafens första stycke motsvarar med vissa ändringar 4 § första stycket insynslag, se prop. 2013/14:70 s. 113. Enligt den nya lagen ska inte bara politisk verksamhet, utan all verksamhet redovisas. Övervägandena finns i avsnitt 13.4. Att intäktsredovisning ska ges in till Kammarkollegiet framgår av 24 §. Enligt paragrafens andra stycke första meningen ska intäkts- redovisningarna avse ett partis hela verksamhet – på central, regional och lokal nivå. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.1. Vidare ska intäktsredovisningen avse verksamhet som bedrivs i sidoorgani- sationer till partiet. Övervägandena i denna fråga finns i avsnitt 10.2.4. Av andra stycket andra meningen framgår att varje ideell före- ning inom ett parti eller ett partis sidoorganisation ska lämna intäktsredovisning om sin verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.5. Ett parti som inte är en ideell förening ska vid tillämpningen av denna lag jämställas med en ideell förening inom ett parti. Om ett parti som inte är en ideell förening har mandat i eller eller annars får stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier ska det jämställas med en ideell förening på central nivå inom ett parti som har sådant mandat eller får sådant stöd. Av förarbetena till insynslag framgår att den lagen gäller även för partier som inte är juridiska personer (prop. 2013/14:70 s. 111). Detsamma ska gälla enligt den nya lagen. Det är även efter ändringarna i vallagen möjligt för en sammanslutning eller väljar- grupp att anmäla sitt deltagande i ett val utan att ha organiserat verksamheten på sådant sätt att kraven för att vara en juridisk person är uppfyllda (se prop. 2013/14:48 s. 62 och 63). Med hänsyn till att redovisningsskyldigheten enligt den nya lagen knyts till varje ideell förening (se 3 § andra stycket) uppstår ett behov av att i lagen klargöra att skyldigheten omfattar även partier som inte är ideella föreningar. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.5. En ledamot eller en ersättare för ledamot ska lämna intäktsredovisning om sin verksamhet som valkandidat, ledamot eller ersättare för ledamot. Den nya lagen innebär till skillnad års insynslag att ledamöter och ersättare för ledamöter själva, och inte partiet, ska lämna intäktsredovisning om sin verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.6. Vidare ska alla ledamöter och ersättare för ledamöter, och inte endast de som har utsetts efter ett personval, lämna redovisning. Övervägandena i denna fråga finns i avsnitt 10.2.3. Intäktsredovisningen ska i fortsättningen också avse all verk- samhet som valkandidat, ledamot eller ersättare för ledamot – inte bara personvalskampanjer, vilket gäller enligt insynslag. Av 12 § framgår att intäktsredovisningen från en ledamot eller en ersättare för ledamot ska avse endast vissa typer av intäkter. Över- vägandena finns i avsnitt 13.3. Vilken tidsperiod ska intäktsredovisningen avse? En intäktsredovisning ska avse räkenskapsår, om den som ska lämna redo- visningen är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078). I annat fall ska redovisningen avse kalenderår. Paragrafen motsvarar 5 § insynslag, se prop. 2013/14:70 s. 114. Med hänsyn till att kretsen redovisningsskyldiga i den nya lagen har utvidgats har ordet partiet ersatts med den som ska lämna redovisning. Ett parti ska lämna intäktsredovisning för det räkenskapsår eller kalenderår som partiet deltar i val till , , kommunfullmäktige eller . Ett parti som har mandat i , , kommun- fullmäktige eller ska lämna intäktsredovisning för samtliga räkenskapsår eller kalenderår som helt eller delvis sammanfaller med mandatperioden. Ett parti som annars får stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier eller får partistöd med stöd av 2 kap. 9 och 10 §§ kom- munallagen (1991:900) ska lämna intäktsredovisning för varje räken- skapsår eller kalenderår under vilket det har betalats ut stöd. Paragrafen motsvarar i sak vad som gäller enligt 3 § in- synslag, se prop. 2013/14:70 s. 112 och 113. Enligt den nya lagen omfattar redovisningsskyldigheten dock även partier på regional och lokal nivå.