sou · H4B312 · 2016-02-12 00:00:00 — Paragrafen ger regeringen möjlighet att låta ytterligare ämnen eller utförare omfattas av entreprenad. Regeringen fattar då beslut om detta i ett enskilt fall. Bestämmelsens tillämpningsområde har vidgats jämfört med tidigare innebörd. Detta eftersom 1 § numera tillåter en kommun, ett landsting eller staten att vara utförare av en entreprenad. Däremot kan inte regeringen med stöd av detta bemyndigande fatta beslut om de beställare och utförare respektive de ämnen som lagstiftaren uttryckligen har tagit ställning till i andra bestämmelser i kapitlet. Bestämmelsen har även författningstekniskt ändrats för att möta de nya förutsättningarna för entreprenad i 2–4 §§. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.2. Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får huvudmannen överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. En kommun eller ett landsting får när det gäller vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Paragrafen innehåller bestämmelser om överlämnande av myndighetsutövning i vissa fall. Förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning, såsom betygssättning, får enligt 12 kap. 4 § andra stycket regeringsformen endast överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person med stöd av lag. Denna bestämmelse skapar ett sådant lagstöd. Ändringen av paragrafen i första stycket innebär att alla typer av huvudmän som överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad även får överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. Ändringen har införts till följd av att det av 1 § följer att alla typer av huvudmän som utgångspunkt ska kunna överlämna uppgifter på entreprenad. Ändringen i andra stycket är endast språklig. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.5. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om entreprenader enligt 2 § och om sådan undervisning och studiehandledning på entreprenad som avses i 3 § första och andra stycket och 4 och5 §§. Paragrafen innehåller ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om entreprenader. Ändringen av paragrafen innebär att bemyndigandet, utöver vad som har gällt, nu även täcker de nya möjligheterna till entreprenad som framgår av 3 och 4 §§. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.3. Europeiska konventionen d. 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Skollag (1985:1100).1 Förvaltningslag (1986:223). Köplag (1990:931). Kommunallag (1991:900). Lag (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan.2 Socialtjänstlag (2001:453). Lag (2007:1091) om offentlig upphandling. Konkurrenslag (2008:579). Lag (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Språklag (2009:600). Skollag (2010:800). Bibliotekslag (2013:801). 1Upphävd genom lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2Upphävd genom lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. och Rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. och Rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG. Kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, 2012/C 8/02. Kommissionens meddelande Med anknytning till meddelandet ”En inre marknad för framtidens ” KOM(2007)724. Förordning (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet.3 Kommittéförordning (1998:1474). Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Gymnasieförordning (2010:2039). Skolförordning (2011:185). Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Förordning (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Förordning om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37). allmänna råd om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram (SKOLFS 2014:40). 3 Upphävd genom skolförordning (2011:185). Kammarrätten i dom av i mål nr 2724-13. dom i kommissionen mot [], C-480/06, EU:C:2009:357. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. FN:s konvention om barnets rättigheter (). FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Proposition 1991/92:95 om valfrihet och fristående skolor. Proposition 1992/92:230. Valfrihet i skolan. Proposition 1995/96:200. Proposition 2004/05:17. medverkan i landstingens sjuktransporter. Proposition 2008/09:21. Proposition 2008/09:171. Offentliga bidrag på lika villkor. Proposition 2008/09:231. Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2013/14:112. Villkor för fristående skolor m.m. Proposition 2013/14:118. Privata utförare av verksamhet. Proposition 2014/15:44. Möjligheter till fjärrundervisning. Proposition 2014/15:45. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. Lagrådsremiss (Fi2015/03199/OFA/UR). Nytt regelverk om upphandling. Betänkande 2014/15:UbU3. Möjligheter till fjärrundervisning. Övrigt från regeringen och Promemoria Distansundervisning för elever bosatta i . Dnr U2010/5616/G. Regeringens beslut angående Ansökan om medgivande att överlämna undervisning i skolväsendet på entreprenad. Dnr U2012/1443/S. Regeringens beslut angående Ansökan om dispens enligt skollagens 23 kap. 5 § om att överlämna undervisning på entreprenad. Dnr U2013/2125/GV. Tilläggsdirektiv till (U 2014:14). Regleringsbrev för avseende . Dnr U2015/04701/S. Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Privata utförare - kontroll och insyn. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. (2004). Elever med utländsk bakgrund. (2008). Med annat modersmål – elever i och skolans verksamhet. (2008a). Distansundervisning för elever i grundskola och gymnasieskola. (2011). Stödmaterial Att främja nyanlända elevers kunskapsutveckling – med fokus på samverkan, organisation samt undervisningens utformning och innehåll. (2014). Behovsinventering inför kompetensutvecklingsinsatser för kartläggning av nyanländas kunskaper. (2015). Slutbetyg i , . PM 2015- 09-30. Dnr 5.1.1- 2015:1103. (2015a). Redovisning av plan för genomförande av insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. Redovisning av regeringsuppdrag. Ansökan om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. Ansökan om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. Begäran om omprövning av beslut om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. (2016). Nyanlända – aktuell statistik . (2016a). Allmänna råd med kommentarer, Utbildning för nyanlända elever. Skolinspektionen (2014). Kvalitetsgranskning Utbildningen för nyanlända elever. Skolinspektionen (2014a). Beslut efter tillsyn i kommun. Skolinspektionen (2015). Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. Riktad tillsyn i 30 kommuner. Skolinspektionen (2015a). Kvalitetsgranskning Distansutbildning vid vuxenutbildning. Angående regleringen av huvudmäns möjlighet att använda entreprenad i förhållande till undervisning. dnr U2015/03816/GV. Bunar (red) (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. : Natur & Kultur. utvärdering (IFAU) (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. statistik, Inkomna ansökningar om asyl, 2015. Myndigheten för skolutveckling (2004). Kartläggning av svenska som andra språk. Kommuner och Landstings och Friskolornas riksförbunds skrivelse. Tillåt entreprenad inom försök med fjärrundervisning. dnr U2015/03742/GV. (2010). Nyanlända och lärande – en forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan. (2012). Flerspråkighet – en forskningsöversikt. Wehlander (2015). Vem är rädd för SGEI? Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i med en fallstudie om sociala tjänster i svenska valfrihetssystem. Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad En särskild utredare ska föreslå hur skolhuvudmän för , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning. Syftet är att öka möjligheterna för skolhuvudmän att erbjuda den undervisning som elever har behov av och att ge alla elever en likvärdig tillgång till utbildning. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad, föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, i övrigt bör ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän, utreda om distansundervisning inom vissa skolformer bör regleras, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget under första och andra punkten ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Skolhuvudmäns möjligheter att erbjuda elever undervisning Svårigheter att erbjuda viss undervisning Skolhuvudmän kan inom sin befintliga organisation och verksamhet ha svårt att erbjuda elever den undervisning som de enligt skollagen har rätt till eller som enskilda individer har behov av. Antalet nyanlända elever i har ökat kraftigt och mycket tyder på fortsatt höga nivåer. Asylsökande och vissa andra elever har inte skolplikt, men de har rätt att gå i skolan och utbildningen ska vara likvärdig den som andra elever får. Det är elevens vistelsekommun som ansvarar för att anordna lämplig utbildning. Den starkare rätt till modersmålsundervisning som tillkommer de nationella minoriteterna ger också ett ökat elevunderlag som efterfrågar sådan undervisning. Skolhuvudmän har svårt att rekrytera modersmålslärare, studiehandledare i modersmål och lärare i svenska som andraspråk till sin egen organisation. har behovet av undervisning i ett antal olika modersmål, studiehandledning på modersmål och undervisning i svenska som andraspråk ökat. Skolor i glesbygdsområden kan ha svårt att tillgodose behovet av behöriga lärare eller att organisera undervisningen på grund av sviktande elevunderlag. Det finns också elever som kan ha behov av att undervisning anordnas på ett annat sätt än som skolförlagd utbildning. Det finns begränsade möjligheter för skolhuvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan att erbjuda elever undervisning som anordnas av en annan skolhuvudman. Regler om entreprenad finns i 23 kap. skollagen (2010:800). Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap uppdrar åt en enskild fysisk eller juridisk person för kommunens, eller den enskilda huvudmannens räkning att utföra uppgifter inom utbildning (23 kap. 1 § skol skollagen). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. Endast staten får utföra uppgifter som avser fjärrundervisning på entreprenad. Av bestämmelserna i 23 kap. skollagen följer bl.a. att kommunala skolhuvudmän inte kan ingå entreprenadavtal för att utföra uppgifter som avser undervisning åt en annan skolhuvudman. Det är en grundläggande princip i skollagen att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet samt att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 8 och 9 §§). Undervisning definieras som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden (1 kap. 3 § skollagen). Utgångspunkten för undervisning är därför att lärare och elev har kontinuerlig kontakt med varandra för att genomföra skolans värdegrundsuppdrag, tillsynsansvar samt för att tillhandahålla en likvärdig utbildning. Fjärrundervisning kan vara ett sätt att öka tillgången till utbildning och likvärdig utbildning genom att göra det möjligt att erbjuda undervisning av en behörig lärare i ämnen och kurser som annars inte skulle ha kunnat anordnas. interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 akap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039). En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. Regeringen har vidare beslutat om en försöksverksamhet –där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen. har fått i uppdrag att utvärdera verksamheten (U2015/04701/S). Vid beslut om propositionen Möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) tillkännagav bl.a. att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Enligt finns det skolor med uppenbara behov av fjärrundervisning på entreprenad, bl.a. för att kunna erbjuda elever modersmål och studiehandledning på modersmålet. Det är enligt utskottet brådskande att bl.a. dessa skolhuvudmän får möjlighet att erbjuda adekvat undervisning. Utskottet anser att en lämplig väg framåt är att inrätta en försöksverksamhet med fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning på modersmål. Utskottet bedömer att en sådan försöksverksamhet skulle kunna genomföras inom ramen för dagens definition av entreprenad, dvs. att fjärrundervisningen kan överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person. Utskottet påpekar att innan en sådan försöksverksamhet kan inrättas behöver ett förslag tas fram och beredas. Enligt utskottet torde detta vara ett mindre omfattande arbete än den föreslagna utredningen om en generell över- syn av entreprenadbestämmelserna och därför anser utskottet att två olika utredningar bör tillsättas (bet. 2014/15:UbU3 s. 18). Sedan gjorde sitt tillkännagivande har behovet av modersmålslärare och studiehandledning på modersmålet ökat p.g.a. det stora antalet flyktingar som har kommit till . Vidare får det antas att behovet kommer att kvarstå . Om en försöksverksamhet ska inrättas behöver, som utskottet har påpekat, ett förslag beredas. Vidare bör försöksverksamheten genomföras och utvärderas innan permanenta regler föreslås. Regeringen anser att ett sådant förfarande kommer att fördröja möjligheten att införa nya eller reviderade permanenta bestämmelser om fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål för samtliga huvudmän. På grund av regeringsformens krav på beredningsunderlag kan bestämmelser om försöksverksamhet inte heller införas påtagligt snabbare än permanenta bestämmelser. Dessutom är det angeläget att även kommuners möjligheter att vara utförare av fjärrundervisning åt t.ex. en annan kommun utreds. Regeringen bedömer att de två frågorna som enligt tillkännagivande ska utredas ligger nära varandra och att det är ändamålsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen anser dock, i likhet med , att det är angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreds skyndsamt. Detta kan uppnås genom att en utredning får i uppdrag att både utreda denna fråga och att göra en generell översyn av entreprenadbestämmelserna, om förslag i den förstnämnda frågan lämnas i ett delbetänkande. Som närmare utvecklas nedan anser regeringen vidare att det i detta sammanhang även bör utredas om distansundervisning, som är en oreglerad form av undervisning, bör regleras. Hur kan skolhuvudmän ges ökade möjligheter att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål? Enligt skollagen ska elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska erbjudas modersmålsundervisning om detta språk är det dagliga umgängesspråket i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. gäller inte något av dessa krav för en elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna finska, meänkieli, samiska, chib och jiddisch. En sådan elev ska erbjudas modersmålsundervisning. Motsvarande regelverk gäller för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan men med vissa begränsningar. När det gäller andra elever än elever som tillhör en nationell minoritet, är en huvudman i samtliga ovan nämnda skolformer bara skyldig att anordna modermålsundervisning om minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och det finns en lämplig lärare (10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 §, 13 kap. 7 §, 15 kap. 19 § och 18 kap. 14 § skollagen, 5 kap. 10 § skolförordningen [2011:185] och 4 kap. 18 och 19 §§ gymnasieförordningen [2010:2039]). När det gäller en elev som tillhör en nationell minoritet och som önskar modersmålsundervisning i minoritetsspråket är huvudmannen skyldig att anordna sådan undervisning om det finns en lämplig lärare. I undervisningen i modersmål ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i och om sitt modersmål på ett sätt som stärker deras identitet och förmåga att samspela med andra och som underlättar språkutveckling och lärande inom andra områden. Studiehandledning på modersmålet är en stödinsats. Bestämmelserna i skollagen om rätt till extra anpassning inom ramen för den ordinarie undervisningen och särskilt stöd (3 kap. 5 a och 8 §§) gäller för alla elever. Syftet med studiehandledning på modersmålet är att använda elevens modersmål som ett redskap för att ge eleven förutsättningar att klara kraven i skolans olika ämnen. Studiehandledning på modersmål ska bedrivas utifrån den enskilda elevens behov och kan därför variera i utformning, omfattning och tid. Det råder brist på modersmålslärare och studiehandledare i modersmål. På en skolenhet kan det finnas behov av modersmålslärare i flera olika språk. En lärartjänst i modersmål kan omfatta eller vara förlagd till flera olika skolenheter. Enskilda huvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan har möjlighet att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 1 och 4 §§ skollagen). En skolhuvudman kan varken överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad eller vara den som utför undervisningsuppgifter åt en annan skolhuvudman. En skolhuvudman kan inom sin egen organisation anordna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål som fjärrundervisning. Uppgifter som avser fjärrundervisning får endast överlämnas till staten på entreprenad. Dagens bestämmelser medför således begränsningar i skolhuvudmäns möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Ska huvudmän ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad? Kommuner och Landsting (SKL) har i en skrivelse till regeringen (A2015/02763/I) påtalat att det råder brist på lärare i svenska som andraspråk. Ämnet svenska som andraspråk är anpassat till att elever ska lära sig det svenska språket som de ska inhämta kunskaper i andra ämnen. I ska undervisning i svenska som andraspråk, om det behövs, bl.a. anordnas för elever som har ett annat språk än svenska som modersmål och för invandrarelever som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en vårdnadshavare (5 kap. 14 § skolförordningen). I gymnasieskolan får en elev som har ett annat språk än svenska som modersmål läsa svenska som andraspråk (4 kap. 11 § gymnasieförordningen). statistik visar att svenska som andraspråk är det skolämne som har lägst andel behöriga lärare. Lärarbristen kan medföra att eleverna inte får den undervisningstid i svenska som andraspråk som de har rätt till, vilket i sin tur kan påverka elevers möjligheter till framgång i skolan. SKL har framfört till regeringen att kommuner och fristående skolhuvudmän bör få möjlighet att anordna svenska som andraspråk som fjärrundervisning på entreprenad. Svenska som andraspråk är, till skillnad från modersmål och andra ämnen som fjärrundervisning kan anordnas i, ett gymnasiegemensamt ämne. I gymnasieskolans språkintroduktion utgör svenska som andraspråk basen i utbildningen och det är också det enda ämne som finns angett i gymnasieförordningens bestämmelser om programmet. träder nya bestämmelser i kraft som ger grundskolor möjlighet att erbjuda elever en prioriterad timplan där undervisningstiden i ett eller flera ämnen omfördelas till förmån för ämnet svenska eller svenska som andraspråk (9 kap. 4 a § skolförordningen). Syftet är att öka elevens möjlighet att tillgodogöra sig de kunskaper i svenska språket som behövs för att följa och tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen. Läraren i svenska som andraspråk fyller därför en central funktion i nyanlända elevers skolgång och undervisningen ska ge förutsättningar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Det pågår en försöksverksamhet när det gäller fjärrundervisning inom en huvudmans egen organisation utan begränsning till särskilda ämnen, men det behöver klargöras om fjärrundervisning på entreprenad även bör omfatta svenska som andraspråk. ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad, och i förekommande fall, föreslå nödvändiga författningsändringar. Under vilka förutsättningar bör skolhuvudmän och eventuellt andra aktörer ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän? Det finns undervisning som av olika anledningar är svår för skolhuvudmän att anordna inom sin befintliga organisation. Det kan medföra begränsningar i elevers tillgång till utbildning. Ett exempel är moderna språk, där det råder brist på behöriga lärare. I vissa fall blir elevgrupperna så små att undervisning inte kan Kommuner i glesbygdsområden kan ha problem att anordna undervisning på grund av lärarbrist eller ett litet elevunderlag.