sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Hemkommunen ska verka för att de ungdomar i kommunen vilkas skolplikt har upphört och som har avslutat grundskoleutbild- ning eller motsvarande utbildning därefter börjar en utbildning i gymnasieskolan. Huvudmannen ska se till att varje elev ges möjlighet att uppnå målen för utbildningen. I 2 kap. 8 a § och 3 kap. 3 och 5 a–9 §§ finns bestämmelser om resursfördelning, elevers lärande och personliga utveckling, stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. Regeringen får meddela före- skrifter om åtgärder för att en elev ska påbörja eller fortsätta sin ut- bildning i gymnasieskolan. Vårdnadshavaren för en ung- dom som tillhör målgruppen för gymnasieskolan ska aktivt med- verka till att ungdomen påbörjar och deltar i en utbildning i En elev i gymnasieskolan ska En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som an- närvara och utifrån sina förut- ordnas för att ge den avsedda sättningar aktivt delta i den verk- utbildningen, om eleven inte har samhet som anordnas för att ge giltigt skäl att utebli. den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl be- höver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre ogiltig frånvaro ska rektorn se till att frånvaron utreds. Varje elev ska ha en som samlat ska följa elevens ut- veckling och studiesituation. Men- torn ska uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera be- rörd skolpersonal. Som får bara den an- litas som har relevanta kunskaper och erfarenheter för uppdraget och som även i övrigt anses vara lämp- lig. Rätt att gå om en kurs Om en elev inte har fått lägst betyget E på en kurs, har eleven rätt att gå om kursen en gång. Har eleven slutfört kursen två gånger och inte fått lägst betyget E får eleven gå om kursen ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. En elev som inte har fått be- tyget E på gymnasiearbetet har rätt att göra om arbetet en gång. Om en elev har fått betyget F på en stor andel av kurserna under ett läsår får eleven, om det finns särskilda skäl, gå om också sådana kurser som eleven fått lägst betyget E på under läsåret. Rektorn fattar beslut i fråga om att gå om en kurs eller att göra om gymnasiearbetet. En elev som går om en kurs har rätt att få ett nytt betyg på kursen. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att gå om en kurs. grund för yrkesverksamhet och hand utgöra grund för yrkesverk- samhet och fortsatt yrkesutbild- Alla elever på yrkesprogram Alla elever på yrkesprogram ska inom ramen för sin gym- ska inom ramen för ett fullstän- nasieutbildning ges möjlighet att digt program ges möjlighet att het till högskoleutbildning som het till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. påbörjas på grundnivå. har rätt till minst 2 430 undervis- och elever på högskoleförbere- dande program har rätt till minst Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervis- Omfattningen av studierna på nationella program anges i gym- anges i gymnasiepoäng. För varje ämne ska det finnas För varje ämne ska det finnas ska det dock finnas flera ämnes- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om ämnesplaner. Har en elev efter avslutad kurs Har en elev efter avslutad kurs fått lägst betyget E, är huvud- fått lägst betyget E, är huvud- mannen inte skyldig att erbjuda mannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av före- slag, om inte annat följer av skrifter meddelade med stöd av denna lag eller föreskrifter med- delade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en hög- dessa examina kallas gymnasie- För elever som har betyg från För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst en utbildning som omfattar minst nationellt program ska gymnasie- nationellt program och godkänt examen utfärdas, om villkoren i betyg på gymnasiearbetet ska gym- 27 eller 28 § är uppfyllda. nasieexamen utfärdas, om villko- ren i 27 eller 28 § är uppfyllda. Yrkesexamen ska utfärdas om Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har god- en elev som avses i 26 § har god- kända betyg på en utbildning kända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gym- som omfattar minst 2 250 gym- nasiepoäng och som innefattar 1. en eller flera kurser i en eller flera kurser i svenska svenska eller svenska som andra eller svenska som andra språk, engelska och matematik om sam- manlagt 100 gymnasiepoäng i poäng i varje ämne, och 2. gymnasiearbetet. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket 1 som ska vara godkända och om andra kurser som ska ingå i de godkända be- tygen för respektive yrkespro- gram. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara god- kända och om andra kurser som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram. Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i 1.svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gym- nasiepoäng, 2.engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng, och 3.matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara godkända. För de nationella programmen För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs gäller, utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §, de ytterligare be- i 15 kap. 5 §, de ytterligare be- hörighetskrav i fråga om god- hörighetskrav i fråga om god- eller motsvarande utbildning som eller motsvarande utbildning som följer av 30–34 §§. följer av 31–34 §§. För behörighet till ett hög- För behörighet till ett natio- betyg i svenska, engelska, mate- engelska, matematik och i minst matik och minst nio andra äm- nio andra ämnen. En sökande till ett nationellt program som är elev på ett intro- duktionsprogram och som vid ut- gången av första kalenderhalvåret det år den sökande fyller eller senare saknar godkänt betyg i ett eller två ämnen men uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig om den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta program- met. Utbildningen på det natio- nella programmet får påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller . Första stycket ska inte tillämpas som 32 §. – individuellt alternativ, och – individuellt alternativ, och Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med – preparandutbildning att elev- er som fullföljt årskurs 9 i grund- skolan utan att ha uppnått behö- 5 Senaste lydelse 2015:246. righet till ett visst nationellt pro- gram ska uppnå sådan behörighet, val att elever ska få en utbildning val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett natio- som är inriktad mot ett visst nellt yrkesprogram och att de så nationellt program och att de så snart som möjligt ska kunna antas snart som möjligt ska kunna antas till det programmet, till det programmet, – yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, – individuellt alternativ att – individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkes- elever ska gå vidare till yrkes- introduktion, annan fortsatt ut- introduktion, annan fortsatt ut- bildning eller till arbetsmarkna- bildning eller arbetsmarknaden, – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. val ska utformas för en grupp val ska utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. Utbildningen på ett introduk- tionsprogram ska bedrivas i en tionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar hel- omfattning som motsvarar hel- Eleverna har rätt till fattning får dock minskas, om en minst 23 timmars undervisning i elev begär det och huvudmannen veckan (garanterad undervis- finner att det är Utöver de gemensamma be- hörighetsvillkoren för gymnasie- skolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 10–12 §§ för de olika introduk- tionsprogrammen. syftet med elevens utbildning. dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen för utbild- ningen finner att det finns sär- Utbildningen på ett introduk- Utbildningen på ett introduk- tionsprogram ska följa en plan tionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av för utbildningen som beslutas av planen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den in- meddelar föreskrifter om utbild- ningsplanen och den individuella 8 § Utöver de gemensamma be- hörighetsvillkoren för gymnasie- skolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 9–12 §§ för de olika introduk- tionsprogrammen. val står öppet för ungdomar som val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §, nationellt program enligt 16 kap. men från har god- 31 §, men från har kända betyg i svenska eller godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och svenska som andraspråk, och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintro- duktion.Yrkesintroduktion och indi- viduellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de god- kända betyg som krävs för be- hörighet till ett nationellt pro- gram enligt 16 kap. 31 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduk- tion.Om huvudmannen för utbild- ningen finner att det finns syn- nerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett nationellt program tas emot till yrkesintroduktion eller in- dividuellt alternativ.Författningsförslag 11 § Yrkesintroduktion och indi- viduellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de god- kända betyg som krävs för be- hörighet till ett yrkesprogram en- ligt 16 kap. 30 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Om huvudmannen för utbild- ningen finner att det finns syn- nerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller indivi- duellt alternativ. 12 §6 Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkespro- gram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasie- skolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintro- duktion. 6 Senaste lydelse 2015:246. Om eleven har medgett att den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen en- ligt den ändrade studieplanen.Rätten att fullfölja utbildning- en gäller från det att elev- en påbörjade utbildningen. En elev har dock rätt till utbildning till och med det första kalender- halvåret det år eleven fyller , ska elevens kunskaper bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upp- rättas för eleven inom två måna- der från mottagandet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studie- planen. Huvudmannen ansvarar för att bedömningar som avses i första stycket görs. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om sådana bedömningar som avses i första stycket. 15 § En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den plan för utbildningen, enligt 7 § första stycket, som gällde när utbild- ningen inleddes. Om eleven har medgett att planen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. om det innebär en längre utbild- ningstid än . Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studie- uppehåll på högst för studier utomlands. att alla behöriga ungdomar i hem- att alla behöriga ungdomar i hem- utbildning, yrkesintroduktion, in- inriktat individuellt val, yrkes- dividuellt alternativ och språk- introduktion, individuellt alter- ningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anord- nar själv eller genom samverkans- avtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkom- munen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 17 kap. 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. En kommun eller ett landsting Ett landsting som anordnar som anordnar ett yrkesprogram ett nationellt program får anord- får anordna programinriktat in- dividuellt val som är inriktat mot val som är inriktat mot det natio- En kommun som anordnar En kommun som anordnar 7 Senaste lydelse 2012:109. duktion som inte har utformats eller yrkesintroduktion som inte för en grupp elever, individuellt har utformats för en grupp elever, individuellt alternativ eller tion får ta emot ungdomar som ungdomar som uppfyller behörig- respektive utbildning även om de hetsvillkoren för respektive ut- inte kommer från kommunen. bildning även om de inte kommer Även ett landsting som an- Även ett landsting som an- ordnar yrkesintroduktion, som inte har utformats för en grupp duellt val eller yrkesintroduktion elever eller individuellt alternativ, som inte har utformats för en får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av alternativ, får ta emot behöriga vilken kommun de kommer från. oberoende av vilken kommun de Den interkommunala ersättningen vid programinriktat indivi- duellt val består av 1. ersättning för den del av 1. ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det program- nationella program som det pro- inriktade individuella valet är inriktat mot, och är inriktat mot, och 2. ersättning för den del av 2. ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att upp- som eleven behöver för att upp- nå behörighet för yrkesprogram- nå behörighet för det nationella punkt ska utgå under högst ett denna punkt ska lämnas under Om hemkommunen inte er- Om hemkommunen inte er- bjuder det aktuella yrkesprogram- met, ska ersättningen enligt 24 § 1 enligt 24 § 1 motsvara anordnar- det aktuella yrkesprogrammet, ska det aktuella nationella program- ersättningen enligt 24 § 1 högst met, ska ersättningen enligt 24 § 1 uppgå till den kostnad som hem- högst uppgå till den kostnad kommunen själv har för motsva- som hemkommunen själv har för kostnad lägre, ska ersättningen i ordnarens kostnad lägre, ska er- stället uppgå till den lägre kost- sättningen i stället uppgå till den Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. En kommun eller ett landsting En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på program- tagit emot en elev på program- yrkesintroduktion som har ut- yrkesintroduktion som har ut- formats för en grupp elever ska formats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för ersättas för sina kostnader för den kommun eller det landsting den kommun eller det landsting som enligt 21 a § har tagit emot som enligt 21 a § har tagit emot en elev på preparandutbildning, en elev på programinriktat indi- yrkesintroduktion som inte har viduellt val eller yrkesintro- utformats för en grupp elever, duktion som inte har utformats individuellt alternativ eller språk- för en grupp elever, individuellt Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens självkostnad. 8 Senaste lydelse 2015:176. En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt pro- gram får anordna programinrik- tat individuellt val som är inriktat mot det nationella programmet, individuellt alternativ och språk- introduktion.En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion. 28 § En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt pro- gram får anordna preparand- utbildning, individuellt alternativ och språkintroduktion. En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna programinriktat in- dividuellt val som är inriktat mot yrkesprogrammet samt yrkes- introduktion. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1. bidrag för den del av ut- 1. bidrag för den del av ut- bildningen som motsvarar det yrkesprogram som det program- nationella program som det pro- inriktat mot, och är inriktat mot, och 2. bidrag för den del av utbild- 2. bidrag för den del av utbild- ningen som avser det stöd som ningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå be- eleven behöver för att uppnå be- hörighet för det nationella pro- Bidrag enligt denna punkt ska utgå under högst . punkt ska lämnas under högst Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs ut- bildning på grund av att eleven är utlandssvensk. 9 Senaste lydelse 2015:73. Utbildningens mål och syfte Målet för gymnasiesärskolan är att ungdomar som tillhör mål- en för dem anpassad utbildning gruppen för gymnasiesärskolan ska som ska ge en god grund för och nå utbildningens mål. studier samt för personlig utveck- nasiesärskolan ska ge elever med ling och ett aktivt deltagande i utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksam- för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan eller i motsva- rande utbildning. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om ungdomar med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra ungdomar. Påbörja och fullfölja utbildning 14 §11 I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gym- nasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. 10Senaste lydelse 2012:109. 11Senaste lydelse 2012:109. Huvudmannen ska se till att varje elev ges möjlighet att uppnå målen för utbildningen. I 2 kap. 8 a § och 3 kap. 3 och 5 a–9 a §§ finns bestämmelser om resursfördelning, elevers lärande och personliga utveckling, stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns be- stämmelser om erbjudande av ut- bildning i gymnasieskolan för elever som tillhör gymnasiesär- skolans målgrupp. Regeringen får meddela före- skrifter om åtgärder för att en elev ska påbörja eller fortsätta sin ut- bildning i gymnasiesärskolan. Vårdnadshavaren för en ung- dom som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan ska aktivt med- verka till att ungdomen påbörjar och deltar i en gymnasie- utbildning. En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl be- höver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre ogil- tig frånvaro ska rektorn se till att frånvaron utreds. Varje elev ska ha en som samlat ska följa elevens ut- veckling och studiesituation. Men- torn ska uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera be- rörd skolpersonal. Som får bara den an- litas som har relevanta kunskaper och erfarenheter för uppdraget och som även i övrigt anses vara lämp- lig. Rätt att gå om en kurs Om en elev har slutfört en kurs och inte fått betyg på kursen, har eleven rätt att gå om kursen en gång. Har eleven slutfört kursen två gånger och inte fått 12 Senaste lydelse 2012:109. betyg får eleven gå om kursen ytterligare en gång, om det finns En elev som inte har fått betyg rätt att göra om arbetet en gång. Om en elev inte har fått betyg på en stor andel av kurserna under ett läsår får eleven, om det finns särskilda skäl, gå om också sådana kurser som eleven fått betyg på under läsåret. Rektorn fattar beslut i fråga om att gå om en kurs eller att göra En elev som går om en kurs som eleven tidigare fått betyg på har rätt att få ett nytt betyg på Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att få gå om en Har en elev efter avslutad kurs Har en elev efter avslutad kurs skolearbete fått lägst betyget E, är skolearbete fått lägst betyget E, är erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer samma slag, om inte annat följer 13 Senaste lydelse 2012:109. 87En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommu- nen är sysselsatta som har full- gjort sin skolplikt eller som har blivit folkbokförda i landet då de inte har skolplikt, men inte har fyllt och inte genomför utbildning i gymnasie- skola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning eller har en gymnasieexamen eller ett gym- nasiesärskolebevis (aktivitets- ansvar).Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åt- gärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en gym- nasieutbildning. En förtroendefull och systematisk samverkan mellan aktivitetsansvaret och gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan ska eftersträvas. av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs. 9 §14 En hemkommun ska löpande