sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — (2002), The rise of the creative class; och Glaeser, E.L. m.fl. (2001), , i Journal of economic geography 1, vol. 1, s. 27–50. 24Tillväxtanalys (2014), Varför är vissa platser mer attraktiva än andra? – en forskningsöversikt om de faktorer som skapar boendeattraktivitet, Dnr: 2014/008; och Nieodmysl, T. och , W.A.V. (2014), What matters for internal migration, jobs or amenities, i Migrations letters, vol. 11, nr. 3, s. 377–386. En människas benägenhet att flytta skiljer sig åt mellan olika tidpunkter i livet. Ju äldre människor blir desto mindre benägna att flytta blir de. Generellt sett är människor mer benägna att flytta i tidig ålder i samband med studier och innan de bildar familj. Flytt- benägenheten är som störst . Därefter minskar benägenheten att flytta fortlöpande för att stabilisera sig på en förhållandevis låg nivå för personer . Det finns dock studier som visar att vissa grupper tenderar att flytta efter att de har gått i pension.25 Även utbildningsnivå har betydelse för hur pass benägen att flytta en person är. Personer med eftergymnasial utbildning har visat sig vara mer rörliga än personer med lägre utbildning (gymnasial eller lägre). Högutbildade personer flyttar också längre avstånd än per- soner med lägre utbildningsnivå.26 Barnfamiljer är mindre benägna att flytta än icke-barnfamiljer.27 finns det studier som visar att hushåll med barn i större utsträckning säger att de vill flytta till landsbygderna jämfört med personer utan barn, och att en större andel av barnfamiljerna fak- tiskt också flyttar till landsbygderna jämfört med personer utan barn.28 3.3.1Arbetsmarknadens betydelse för människors val av bostadssort Om vi vill veta vad det är som gör att människor väljer att flytta mellan olika delar av landet kan vi antingen fråga dem varför de väljer att flytta eller så kan vi studera deras faktiska ageranden. Be- roende på vilket angreppssätt vi väljer skiljer sig svaren åt en aning. Det är sannolikt därför som forskningen inom området också är något tvetydig. 25Amcoff, J. m.fl. (2011), Pensionspuckeln: 55+ flyttningar till och från . Demografisk rapport 2011:2, lands- ting; och , och , M. (2012), Changing residential mobility rates of older people in , i 32, s. 963–982. 26Nordiska ministerrådet (2002), Nöjda så in i , Nord 2002:6. 27Amcoff, J. och Nieodmysl, T. (2013), Barnfamiljers flyttningar , Demo- grafisk rapport 2013:4, . 28Niedomysl, T. & , J. (2010), Is there hidden potential for rural population growth in ? i Rural Sociology 76, nr. 2, s. 257–279. Historiskt sett har människor flyttat till platser där det har funnits goda förutsättningar att försörja sig. och första flyttade människor till de platser där nya näringar och arbetstillfällen skapades. andra hälft när genomgick en relativt kraftig urbanisering fick vi en tydligare uppdelning i bostadsområden och arbetsområden. Detta tycks dock inte ha fått till följd att arbetsmarknadens betydelse för flyttrörelserna mellan regioner och kommuner har minskat. Det finns flera studier som pekar på att arbetsmarknaden har stor betydelse för flyttströmmarna inom . Generellt sett går flyttströmmarna från regioner med sämre arbetsmarknadsläge till regioner med bättre arbetsmarknadsläge. Regioner med hög arbets- löshet, få vakanser och en stor andel av befolkningen i arbets- marknadspolitiska program kämpar därmed i motvind i och med att de har regionala egenskaper som kan sägas fungera frånstötande för människor i arbetsför ålder. Detta till skillnad från arbetsmarknads- regioner med större befolkningsunderlag, fler vakanser och ökad tillgång till utbildningsplatser som i stället har egenskaper som drar till sig människor och arbetskraft.29 har också de regionala skillnaderna i arbetslöshet minskat, vilket ytterligare talar för arbetsmarknadens betydelse för flyttmönstren. Flyttströmmarna går också till regioner där det finns ett universitet eller en högskola och från de mindre regionerna till de större.30 En förklaring till detta är att en större region generellt sett har ett mer varierat näringsliv och en bredare arbetsmarknad och därmed antas kunna erbjuda större möjligheter till lokal jobbrörlig- het.31 Arbetsmarknadens betydelse varierar också mellan olika grupper av människor. Till exempel så tycks högutbildade fästa särskilt stor vikt vid jobb och karriär vid beslut om bosättningsort.32 29SOU 2007:35, Flyttning och pendling i , bilaga 3 till ; Lundholm, E. (2010), Interregional migration propensity and labour market size in –2001, i Regional studies 44, s. 455–464; och , S. (2014), New macroeconomic evidence on internal migration in –2003. 30SOU 2007:35, Flyttning och pendling i , bilaga 3 till . 31Tillväxtanalys (2014), Varför är vissa platser mer attraktiva än andra? – en forskningsöversikt om de faktorer som skapar boendeattraktivitet, Dnr: 2014/008. 32Niedomysl, T. och , H.K. (2010), What matters for the decision to move: jobs versus amenities, i Environment and Planning A, vol. 42, s. 1636–1649. Det finns exempel på studier som tonar ned arbets- marknadens betydelse för flyttströmmarna. Till exempel har ifrågasatt arbetsmarknadens betydelse för människors val av bostadsort genom att peka på att faktorer som kultur och nöjen faktiskt är viktigare för att attrahera människor och skapa regional tillväxt.33 I sammanhanget är det dock viktigt att påpeka att tes i synnerhet gäller personer med högre utbildning som är verk- samma inom kunskapsintensiva branscher. Det finns även svenska studier som tonar ned arbetsmarknadens betydelse. Enligt en studie som genomfördes i anslutning till den regionalpolitiska utredningen var det endast en femtedel av befolkningen som flyttade av arbetsmarknadsrelaterade skäl. De svarande lyfte snarare fram studiemässiga, sociala eller boendemiljö- relaterade skäl för sina val av bostadsort.34 Vi kan alltså konstatera att forskningen på området går isär. En rimlig förklaring till detta är att de allra flesta människor sannolikt har fler skäl till att flytta än ett enda och att dessa faktorer sam- verkar i beslutsfattandet. har med utgångs- punkt i ett sådant resonemang presenterat en modell där behov av försörjning ses som en grundläggande förutsättning som måste vara uppfylld innan övriga faktorer kommer i spel.35 3.3.2Andra faktorers betydelse för flyttströmmarna Även om arbetsmarknaden har betydelse för människors val av bosättningsort så spelar sociala faktorer som närhet till familj, släkt och vänner fortfarande stor roll för människors flyttbeslut.36 En majoritet av svenskarna har också bosatt sig inom från sina barn eller sina föräldrar, vilket ytterligare talar för de sociala fak- torernas betydelse.37 Kvinnor fäster större vikt vid sociala faktorer 33Florida, R. (2002), The rise of the creative class. 34Garvill, J, , G. och , K. (2000), Värdet av att flytta och att stanna – om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden. 35Niedomysl, T. (2010), Towards a conceptual framework of place attractiveness: a migration perspective, i Geografiska annaler B, vol. 92, nr. 1, s. 97–109. 36Garvill, J, , G. och , K. (2000), Värdet av att flytta och att stanna – om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden; och Niedomysl, T. (2010), Towards a con- ceptual framework of place attractiveness: a migration perspective. i Geografiska annaler B, vol. 92, nr. 1, s. 97–109. 37Malmberg, G. och , A. (2007), Distance to elderly parents: Analyses of Swedish register data, i Demographic research 17, s. 679–703. vid val av bosättningsort än andra.38 Ungefär var fjärde flytt är dess- utom en återflytt till en plats där en person har bott tidigare i livet. En social koppling till en plats i form av familj, släkt eller vänner ökar sannolikheten för inflyttning.39 Människor tycks vidare värdera goda möjligheter till vård, om- sorg och kommunikationer, friluftsliv och tillgång till vatten och natursköna omgivningar vid val av bosättningsort. Det lokala ut- budet av idrott, kultur och nöjen verkar dock inte påverka valet av att flytta till den ena eller den andra platsen. Det finns dock varia- tioner mellan olika grupper, till exempel fäster högutbildade större vikt vid kulturutbud vid val av bosättningsort än andra grupper.40 När det gäller frågan om den offentliga servicens betydelse för människors val av bostadsplats har med flera studerat betydelsen av butiker och skolor i landsbygderna. Av dessa studier framgår att det inte tycks finnas något samband mellan vare sig inflyttning eller utflyttning och nedläggning av butiker och skolor i landsbygderna. Detta gäller även för de grupper som kan antas ha ett särskilt behov av just den typen av service.41 3.3.3Finns det en potential för en mer omfattande inflyttning till landsbygderna? Det finns fler studier av inflyttningen från städerna till landsbygd- erna än av inflyttning från landsbygderna till städerna. stu- dier har visat att de som väljer att flytta till landsbygderna tenderar att vara äldre, svenskfödda, mindre välbeställda, ha lägre utbildning, ensamstående och arbetslösa jämfört med andra flyttare.42 38Niedomysl, T. (2008), Residential preferences for interregional migration in : demo- graphic, socioeconomic, and geographical determinanit. i Environment and Planning A, vol. 40, s. 1109–1131. 39Lundholm, E (2012), Returning Home? Migration to Birthplace among Migrants after 55, i Population, Space and Place vol. 18, nr. 1, s. 74–84. 40Niedomysl, T. (2010), Towards a conceptual framework of place attractiveness: a migration perspective, Geografiska Annaler, series B, vol. 92, nr. 1, s. 97–109. 41Amcoff, J. (2012), Do Rural Districts Die When Their Schools Close? Evidence from around 2000, i Educational Planning, vol. 20, nr. 3, s. 47–60; och , J, m.fl. (2011), The (un)importance of the closure of village shops to rural migration patterns, i , Distribution and vol. 21, nr. 2, s. 129–143. 42Lindgren, U (2003), Who is the ? Evidence from the , i , vol. 9, nr. 5, s. 399–418. Niedomysl och har studerat skillnaderna hos individer som flyttat till antingen en stad eller till landsbygderna. Enligt denna studie är det en större andel som säger sig vilja flytta till landsbygderna än som faktiskt gör det. Detta skulle tala för att det finns en potential till ökad inflyttning till landsbygderna. Studien visar att det är samma grupper av människor som redan flyttar till landsbygderna som uttrycker en önskan om att flytta dit. Att skill- naderna mellan de som säger sig vilja flytta till landet och de som faktiskt gör det är så pass små innebär att det sannolikt inte finns en dold potential till ökad inflyttning. Detta tyder, enligt Niedomysl och , på att människor inte alltid agerar på det sätt som de säger sig vilja agera snarare än att det saknas förutsättningar för människor att flytta till landsbygderna. Studien visar vidare att de som säger sig vilja flytta till landet och de som också gör det är i större utsträckning medelålders eller äldre, har i regel barn och är i större utsträckning egenföretagare. Detta skiljer sig från de som säger sig vilja flytta till staden. Dessa är i allmänhet yngre och har en hög inkomst och hög utbildning.43 Den demografiska utvecklingen är en viktig, men också svår fråga att hantera för många kommuner. Stora delar av står inför stora utmaningar relaterade till den demografiska utvecklingen. Den fortsatta koncentrationen av människor till tätorterna och ett fåtal större regioner innebär att de täta miljöerna och de glesa lands- bygderna har olika demografiska strukturer. Givet detta står de också inför olika utmaningar. Som framgått av beskrivningarna i detta kapitel krymper många av de glesa och mycket glesa landsbygdskommuner och har så gjort . Detta påverkar den kommunala ekonomin och kommunens förmåga att attrahera människor och företag samt behålla och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner. Många av dessa kommuner har problem med eller kommer att få problem med att klara av sina åtaganden inom välfärdsuppdraget. 43 Niedomysl, T. och , J. (2011), Is the a hidden potential for rural population growth in ? i Rural sociology 76, s. 257–279. I dessa delar av landet kommer det på också att bli svårt att upprätthålla kompetensförsörjningen inom offentlig och privat sektor. På vissa platser är detta en i allra högsta grad verklig utmaning. Många glesa och mycket glesa landsbygdskommuner har en ålders- struktur som är mycket ofördelaktig för en långsiktig befolknings- tillväxt. Detta till följd av att framför allt unga vuxna av olika skäl har valt att flytta från dessa kommuner. Den här något dystra bilden behöver dock nyanseras en aning. I de tätortsnära landsbygderna och i vissa delar av de glesa lands- bygderna, till exempel där man har tillgång till platsbundna tillgångar, har vi kunnat se en annan utveckling. Här ökar befolkningen och många av dessa kommuner har såväl ett positivt flyttnetto som ett positivt födelsenetto. kommer även dessa kommuner att ställas inför demografiska utmaningar kopplade till en ökad försörj- ningskvot, men det gäller i stort sett alla kommuner. 4Företagande och arbetsliv i landsbygder Den ekonomiska och sociala utvecklingen bygger i hög grad på att det finns möjligheter för människor att försörja sig och hitta men- ingsfull sysselsättning i arbetsliv och . I lands- bygder är utveckling och tillväxt därför starkt kopplad till i vilken utsträckning arbetstillfällen växer fram och vilken tillgång företag har till rätt arbetskraft. Ett annat exempel på en förutsättning för god utveckling och tillväxt i landsbygderna är att det finns en bred näringslivsstruktur och lokal köpkraft. I detta kapitel gör vi en översiktlig beskrivning av det svenska företagandets och arbetslivets utveckling i landsbygder. Kapitlet fokuserar på skillnader i utveckling mellan olika regioner såväl som mellan städer och landsbygder. Vi inleder kapitlet med en beskrivning av strukturomvandlingen i landsbygder. Där- efter redogör vi för hur näringslivet och företagandet har utvecklats i de olika kommuntyperna . Vidare beskriver vi sysselsättning i landsbygderna och hur utvecklingen har påverkat efterfrågan på och tillgången till kunskap och högutbildad arbets- kraft. Avslutningsvis diskuterar vi hur näringsliv och kompetens- försörjning sammantaget påverkar förutsättningarna för landsbygd- erna och vilka hinder och möjligheter vi ser för utveckling i landsbygder. Företagande och arbetsliv i landsbygder 4.1Från en råvarubaserad till en kunskapsintensiv ekonomi har gått från att vara ett landsbygds- baserat jordbrukssamhälle till en urbaniserad kunskapsekonomi.1 När jord- och skogsbruket mekaniserades uppstod ett överskott av arbetskraft i landsbygderna som industrialiseringen drog till sig detta överskott. Denna struktur- omvandling medförde en omflyttning av människor från landsbyg- der till tätorter som pågick fram till 1970-talet.2 Tillverkningsindustrin var inledningsvis direkt relaterad till råvaru- produktionen, såsom järnindustri och sågvirke, och växte fram runt sågverk och järnbruk. Den framväxande mer högförädlande tillverk- ningsindustri minskade industrins koppling till den inhemska råvaru- produktionen. Denna industri koncentrerades i stället till större och växande orter. En tjänstesektor växte fram på dessa platser. har tillverkningsindustrin blivit mer och mer driven av kunskap och forskning och dragits mot större orter. Under lågkonjunkturen minskade sysselsättningen framför allt i den lågförädlande tillverkningsindustrin och i offent- lig sektor. Det medförde att en stor andel jobb på många mindre orter i försvann. Flyttströmmarna från mindre orter till större städer med större utbud av högre utbildning och större marknader för tillväxtbranscher inom service och handel förstärktes. Tillverkningsindustrin har både specialiserat sig samt förändrat sina produktions- och affärssystem, inte minst genom robotisering och automatisering. I vissa branscher har denna för- ändring inneburit att många arbetstillfällen har försvunnit. Det väx- ande kunskapsinnehållet i ekonomin innebär att allt fler människor arbetar med tjänsterelaterade uppgifter, även inom tillverknings- industrin. I dagens ekonomi sysselsätts alltså allt fler människor inom tjänste- sektorerna. Närheten till marknaden spelar en större roll i tjänste- sektorer jämfört med den traditionella tillverkningsindustrin, vilket innebär att en allt större andel av den ekonomiska aktiviteten kon- 1Statens jordbruksverk (2012), Arbete och liv på landsbygden – landsbygdens förutsättningar i kunskapsekonomin, Rapport 2012:19. 2Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder centreras till storstadsregionerna. Att produktionen blir mer kun- skapsintensiv förstärker denna utveckling. Detta beror på att kun- skapsintensiva aktiviteter gynnas av samlokalisering och kunskaps- täta miljöer växer därför främst i områden. Den kunskaps- baserade ekonomin har således medfört en stark koncentration av tjänstesektorer till miljöer och minskande sysselsättning i landsbygderna. Den pågående strukturomvandlingen mot en mer kunskapsbaserad ekonomi innebär att utvecklingstrenderna med ökad urbanisering och förtätning ser ut att fortsätta även . Det finns regioner som specialiserar sig inom en för regio- nen specifik bransch. Sådan specialisering svarar inte på samma sätt på koncentrationskrafterna som de mer tjänsteintensiva sektorerna gör då specialiseringen ofta bygger på mer platsbundna och trög- rörliga produktionsfaktorer.3 Det kan till exempel gälla jordbruks- produktion eller gruvnäring. erbjuder det digitala samhällets framväxt nya möjligheter att leva, arbeta och driva företag i lands- bygderna. 4.2Sysselsättningens och näringslivets utveckling till 2010 har den huvudsakliga tillväxten i sysselsättningen skett i den kunskapsintensiva tjänstesektorn. Den totala nettosysselsättningen sjönk med drygt 100 000 arbetstillfällen . Sysselsättningen ökade i de större städerna sam- tidigt som den minskade i landsbygderna.4 sysselsätter tjänstesektorn av landets befolkning. Tjänstesektorn består dels av så kallade hushållnära tjänster, såsom bygg, handel, transport och hotell- och restaurang- verksamhet, dels av avancerade tjänster, till exempel vård- och utbildningssektorn. De hushållsnära tjänsterna sysselsätter en ökande andel av arbetskraften, men den största ökningen finns emellertid inom de avancerade tjänsterna. Andelen sysselsatta inom råvaru- produktion och tillverkningsindustri har sjunkit totalt sett och det är inom den lågteknologiska tillverkningsindustrin som sysselsätt- 3SOU 2007:25, Plats för tillväxt, bilaga 2 till . 4Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder ningen har gått tillbaka mest. Minskningen i tillverkningsindustrin har varit kraftigare i storstäderna än i landsbygderna. Det innebär att andelen sysselsatta i tillverkningsindustrin är större i landsbygd- erna eftersom en stor del av denna industri främst återfinns i lands- bygdskommunerna.5 Näringslivsstruktur och sysselsättning skiljer sig åt mellan städer och landsbygder liksom mellan olika typer av landsbygder. Tabell 4.1 visar andel av samtliga sysselsatta i olika sektorer 1990 och 2010. Tabell 4.1 Kommuntypers andel av samtliga sysselsatta i olika sektorer, 1990 och 2010 (procent) Källa: , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder. 5 , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder Olika regioner har olika förmåga att skapa tillväxt i sysselsättning. De mönster som kan urskiljas av tabellen ovan är att landsbygds- kommuner är mer specialiserade inom areella näringar och lågtek- nologisk tillverkningsindustri. Många av dessa branscher befinner sig i en rationaliseringsfas där sysselsättningen minskar. Vi kan utifrån denna utveckling konstatera att landsbygdernas sämre utveckling i sysselsättningen sannolikt beror på näringslivsstrukturen. har många branscher samma utveckling oavsett lokali- sering. Detta är ett mönster som gäller både för de branscher som är inne i en stark tillväxtfas som för branscher som befinner sig i nedgång. Branscher som växer starkt i sysselsättning återfinns i hög grad inom tjänstesektorer såsom utbildning, företagstjänster, turism, handel och transport, men även inom näringar som kopplar till natur- resurser. Dessa branscher har vuxit i både landsbygds- och stadskommuner. Sysselsättningstillväxten har alltså i stora drag samma innehåll i stad och landsbygd. Det finns dock några verksamheter som har vuxit starkare i landsbygdskommuner än i stadskommuner. Dessa återfinns till exempel inom lågteknologisk tillverkning såsom stål- och metallproduktion eller inom mer avancerade tjänster inom finans, försäkring samt forskning och utveckling. Detta visar att lands- bygdens näringslivsstruktur även koncentreras kring kunskapsinten- siva verksamheter, såsom företagstjänster och forskning.6 Skälen till ökning eller minskning i sysselsättning i en bransch kan vara olika. Branscher har minskat sin sysselsättning som en följd av att produktionsprocesser moderniseras och maskiner ersätter mänsklig arbetskraft. För ekonomisk tillväxt och ökat välstånd är sådan produktivitetsutveckling nödvändig eftersom den ökar produk- tionsvärdet per arbetad timme och stärker företagens konkurrens- kraft. En annan orsak kan vara att en hel bransch är på tillbakagång på grund av försämrad konkurrenskraft. Även för tillväxt i förädlingsvärde per anställd är utvecklingen inom branscherna likartad mellan stad och land. Dessa likheter är dock inte lika tydliga som för sysselsättning.7 Som vi har nämnt tidigare kan en stark produktivitetstillväxt och förbättrat förädlings- 6Bjerke, L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stads- bygder, Underlagsrapport till . Företagande och arbetsliv i landsbygder värde leda till en minskning i antalet arbetstillfällen (åtminstone på kort sikt). Det kan vara särskilt negativt för regioner som har svårt att attrahera nya verksamheter inom sektorer som är på frammarsch. Det senare kan tänkas vara fallet för många mindre kommuner i landsbygderna där tillverkningsindustrin dominerar sysselsättningen, men där en sämre tillgång på utbildad arbetskraft och avancerade företagstjänster kombinerat med en svag köpkraftsutveckling på lokala marknader gör det svårt för nya verksamheter att etablera sig. I såväl städer som landsbygder sker sysselsättningstillväxten i hög grad i kunskapsintensiva branscher med högt förädlingsvärde per anställd, vilket är positivt för konkurrenskraft, reallöneutveck- ling och ekonomiskt välstånd på lång sikt. Landsbygderna har dock svårare än städer att attrahera kunskapsbaserade verksamheter, varför betydligt färre arbetstillfällen växer fram utanför de region- erna. En annan förutsättning för ekonomisk utveckling är att det finns en mångfald8 i den regionala ekonomiska miljön. Detta beror på att mångfald minskar sårbarheten i en lokal ekonomi som annars kan vara mer beroende av ett fåtal aktörer eller branscher. Regioner med större mångfald har därför lättare att hantera perioder av eko- nomisk nedgång än regioner som nästan uteslutande är beroende av ett fåtal företag eller en enda bransch. Miljöer med stor mångfald har också bättre förutsättningar för innovation och förnyelse eftersom sådana miljöer generellt sett samlar individer med olika perspektiv, erfarenheter och kunskaps- baser. De glesa och mycket glesa landsbygderna har en liten mång- fald av branscher och liten mångfald i arbetskraften vilket kan hämma tillväxten i den lokala ekonomin. Forskning visar också att mång- fald i både näringslivsstruktur liksom i arbetskraftens utbildnings- bakgrund har en positiv effekt på antal arbetsställen. Detta förklarar varför storstadskommuner visar en starkare ökning i antal arbets- ställen än övriga kommuntyper.9