sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — 92Propositionen Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 (prop. 2014/15:137); Utbild- ningsdepartementet (2015). Uppdrag om kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. U2015/03529/S. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan utom syftar de till att underlätta lärares bedömning av om en elev är i behov av extra anpassningar eller om en elev som har kommit längre i sin kunskapsutveckling är i behov av ytterligare stimulans. Bedömningsstödet i läs- och skrivutveckling är tänkt att stödja lärarnas bedömning av det kunskapskrav i årskurs 1 i läsförståelse som införs . 3.12Standardprov och centrala prov Innan de nationella proven infördes fanns standardprov i grund- skolan och centrala prov i gymnasieskolan. Standardprov började användas i (dåvarande folk- skolan) 1943 på frivillig basis.93 Då var betygsskalan sjugradig med bokstavsbeteckningarna A (berömlig), a (med utmärkt beröm godkänd), AB (med beröm godkänd), Ba (icke utan beröm god- känd), B (godkänd), BC (icke fullt godkänd) och C (otillräcklig). Det fanns inte några bestämda principer för hur de olika betygen skulle fastställas. I samband med införandet av standardproven gjordes bokstavsskalan relativ, eller grupprelaterad, med normal- fördelningen som grund för betygens fördelning. Med det menas att det på förhand var bestämt hur stor andel av eleverna i riket som skulle ha ett visst betyg. I gymnasieskolan (dåvarande läroverken) anpassades den sjugradiga betygsskalan till det relativa system som vid det laget användes i folkskolan.94 När den nya läroplanen för (Lgr 62) infördes började också en ny femgradig relativ betygsskala med siffer- beteckningarna 1–5 användas. infördes samma skala i gymnasieskolan. En skillnad jämfört med den tidigare bokstavs- skalan var att sifferskalan inte angav någon gräns för godkänt betyg. Standardprov fortsatte att användas för vissa ämnen i grund- skolan. I gymnasieskolan hade det tidigare funnits skriftliga och muntliga studentexamensprov i några ämnen. Dessa ersattes nu med skriftliga centrala prov. De centrala proven skulle ge lärarna vägledning om betygsnivå och betygsfördelning för eleverna i den egna klassen. Däremot skulle de inte ses som examensprov för den 93Lundahl, C. (2014). Bedömning för lärande. 94Departementspromemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan enskilda eleven på det sätt som tidigare gällt för real- och student- skrivningar.95 Centrala prov började användas i gymnasieskolan /68.96 I det relativa betygssystemet hade standardproven och de centrala proven en direkt normerande funktion och skulle verka som rikt- ningsgivare för betygssättningen på gruppnivå. Om en lärares genomsnittsbetyg för klassen avvek alltför mycket från den nationella skulle läraren motivera detta skriftligt.97 Med alltför stora skillnader avsågs att skillnaden mellan medelvärdet av lärarens betyg för klassen och medelvärdet av provbetygen för klassen var mer än 0,20. Med nuvarande terminologi skulle det innebära att skillnaden var . 3.12.1Nationella prov ersätter standardproven och de centrala proven Det relativa betygssystemet ersattes 1994 av ett mål- och kunskaps- relaterat betygssystem. I var betygsskalan tregradig: godkänd (G), väl godkänd (VG) och mycket väl godkänd (MVG)98. Om en elev inte nådde upp till kursplanens krav på godkänd nivå fick hon eller han inget betyg i ämnet.99 För gymnasieskolans del skulle betyg sättas på varje avslutad kurs med en fyrgradig skala: icke godkänd (IG), godkänd (G), väl godkänd (VG) och mycket väl godkänd (MVG).100 Till stöd för betygssättningen fanns inledningsvis nationella betygskriterier för G och VG medan kriterierna för MVG skulle beslutas lokalt. fastställdes nationella betygs- kriterier även för MVG. Standardproven och de centrala proven ersattes i det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet av nationella prov. De första nationella proven i gavs och i gymnasieskolan . 95Departementspromemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13). 96Lundahl, C. (2009). Varför nationella prov? Framväxt, dilemman, möjligheter. 97Lundahl, C. (2014). Bedömning för lärande. 98Dessa begrepp ändrades senare till godkänt, väl godkänt respektive mycket väl godkänt. 99Propositionen Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85). 100Propositionen Ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gym- nasiesärskolan och särvux (prop. 1992/93:250). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan /12 infördes en ny betygsskala med fem godkända steg A, B, C, D och E samt ett underkänt steg F.101 Från och med /13 sätts betyg från höstterminen i årskurs 6.102 En utförligare historisk skildring av hur provsystemet har förändrats fram till finns i bilaga 3. 3.13Olika typer av prov och uppgifter samt krav som kan ställas på proven 3.13.1Olika typer av prov betonas vikten av upprepade mätningar, dvs. att en bedömning av en elevs kunskaper inte ska baseras på ett enskilt prov utan på flera olika underlag. Det här gäller särskilt om bedöm- ningen kommer att ha stor betydelse för en enskild person.103 Bland annat av den anledningen ses de nationella proven inte som slut- prov eller examensprov utan som en del av den betygssättande lärarens samlade information om en elevs kunskaper. Om de svenska proven skulle vara slutprov eller examensprov och direkt avgörande för en elevs betyg skulle de i större utsträck- ning än vara s.k. high-stakes. Med high-stakes avses prov som är av stor betydelse för enskilda personer, t.ex. högskoleprovet. Motsatsen är prov som inte får några avgörande konsekvenser för provtagaren (s.k. low-stakes). Exempel på prov som är low-stakes är de internationella studierna, t.ex. (Programme for Inter- national Student )104 och TIMSS (Trends in Inter- national Mathematics and Science Study)105. 101Propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66). 102Propositionen Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219). 103American (), () in Education (NCME) (2014). Standards for Educational and Psychological Testing. 104PISA är en internationell studie där femtonåriga elevers förmågor undersöks inom tre kunskapsområden: matematik, naturvetenskap och läsförståelse. 105TIMSS är en internationell studie som undersöker kunskaper i matematik och natur- vetenskap hos elever i årskurserna 4 och 8 i samt kunskaper i avancerad matematik och fysik hos elever som går i gymnasieskolan (TIMSS Advanced). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.13.2Olika typer av uppgifter i prov Dagens nationella prov är uppbyggda av olika typer av uppgifter. Det kan vara skriftliga prov i form av t.ex. flervalsuppgifter, kort- svarsuppgifter, uppgifter där eleverna ska redovisa lösningar eller resonemang samt uppsatser. Det kan också vara muntliga och laborativa uppgifter. Uppgifter som innehåller utförligare resone- mang samt uppsatser och muntliga prov kräver mer omfattande elevsvar. Dessutom kräver dessa uppgifter mer komplexa bedöm- ningar. Mindre omfattande uppgifter, t.ex. flervals- och kortsvars- uppgifter, är mer entydigt bedömningsbara och kräver inte lika komplexa bedömningar. Olika uppgiftstyper i de olika delproven Utredningen har gått igenom de olika delproven i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 /15. Genomgången visar följande. I ämnesprovet i engelska ingår tre delprov – A, B och C. Delprov A är ett muntligt prov som genomförs i par eller grupp. Det är indelat i tre delar. Den första delen handlar om muntlig produktion där eleverna ska värma upp och komma igång med sitt samtal. I del två, som handlar om muntlig interaktion, ska eleverna diskutera det tema som gäller för den muntliga uppgiften. Del tre innehåller såväl produktion som interaktion och där ska eleverna vidga perspektivet och belysa olika aspekter av temat med hjälp av givna påståenden. Bedömningen görs utifrån de delar av kunskapskraven som gäller muntlig produktion och interaktion. Dessutom anges ett antal bedömningsfaktorer som ingår i helhetsbedömningen. Inspelning av det muntliga delprovet rekommenderas starkt. Delprov B är indelat i två delar: en läsförståelsedel och en hör- förståelsedel. Läsförståelsedelen (B 1) innehåller 4 uppgifter. I den första ska eleven läsa en text och utifrån texten besvara 13 kort- svarsuppgifter. Den andra uppgiften är en s.k. lucktext, där eleven ska fylla i det ord som saknas, totalt 6 ord. I den tredje uppgiften Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan ska eleven utifrån en text besvara 22 frågor, varav 8 av flervals- karaktär och 14 kortsvarsuppgifter. Den fjärde uppgiften är en text där 13 ord har utelämnats. Eleven väljer rätt ord bland 5 alternativ. Hörförståelsedelen (B 2) är indelad i tre uppgifter. I den första ska eleven lyssna till 12 korta dialoger och koppla varje dialog till en situation som personerna i samtalen befinner sig i. Det är en typ av flervalsuppgift (s.k. multiple matching) där det finns svarsalternativ som inte används. I den andra uppgiften ska eleven besvara ett antal frågor utifrån en uppspelad text. Uppgiften består av 5 flervals- uppgifter och 8 kortsvarsuppgifter. Den tredje uppgiften innehåller 10 korta inslag som eleven får lyssna på. Till varje får hon eller han besvara 1 eller 2 frågor (totalt 12 uppgifter). Frågorna är av flervals- karaktär. Delprov B bedöms med poäng. Det totala poängantalet på delprovet är 100 poäng. Delprov C är en skrivuppgift med ett givet ämne som eleven skriver om. Bedömningen görs utifrån de delar av kunskapskraven som gäller skriftlig produktion och interaktion. Dessutom anges ett antal bedömningsfaktorer som ingår i helhetsbedömningen. Ämnesprovet i matematik innehållet fyra delprov. Delprov A är ett muntligt prov som genomförs i grupp. Inledningsvis får eleven en enskild uppgift som ska illustreras med konkret material. Eleverna i gruppen kommenterar varandras lösningar och diskuterar gemen- samt. Därefter får de ta ställning till olika påståenden och motivera sina ställningstaganden. Delprov A bedöms med hjälp av en bedöm- ningsmatris där olika aspekter bedöms. Poäng sätts på delprovet och en elev kan få maximalt 15 poäng. Delprov B innehåller flervalsuppgifter, där ett svar är korrekt, och kortsvarsuppgifter, där eleven själv ska ange ett tal som svar. Till en av uppgifterna ska eleven redovisa sin lösning. Totalt finns 16 uppgifter, varav 2 av flervalskaraktär och 14 kortsvarsuppgifter. I delprov B får eleven inte använda miniräknare eller formelblad. Bedömningen görs med poäng. Totalt omfattar delprovet 27 poäng. Delprov C är en mer omfattande uppgift uppdelad i olika del- uppgifter. Eleven ska redovisa sina lösningar och får använda mini- räknare och formelblad. Delprovet bedöms med hjälp av en bedöm- Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan ningsmatris där olika aspekter bedöms. På delprov C ges också poäng, som mest 12 poäng. De två delproven B och C genomförs vid samma tillfälle och eleven får själv fördela tiden mellan dem. Delprov D innehåller uppgifter där eleven ska redovisa sina lös- ningar. Totalt ingår elva uppgifter. I tre deluppgifter ska endast svar redovisas. Eleven får använda miniräknare och formelblad. Delprov D bedöms med poäng och det totala poängantalet på delprovet är 40 poäng. Det nationella provet i matematik kunde /15 maxi- malt ge 94 poäng. Svenska och svenska som andraspråk I ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk finns tre del- prov. Delprov A är ett muntligt prov. Eleven ska utifrån en kort text ge sina egna synpunkter på texten och presentera en diskus- sionsfråga. Därefter ska hon eller han leda en gruppdiskussion och själv delta i diskussionen. Det muntliga delprovet bedöms vid prov- tillfället. Läraren kan använda en bedömningsmatris, ett noterings- underlag eller ta egna anteckningar. Olika aspekter bedöms och vägs samman till en helhetsbedömning för delprovet. Delprov B är ett läsförståelseprov. Eleven ska inledningsvis läsa igenom ett texthäfte med 8 texter. Därefter ska hon eller han besvara ett antal frågor till texterna, totalt 20 uppgifter. Frågorna är både av flervals- och av kortsvarskaraktär. Ungefär en tredjedel (6 uppgifter) är flervalsuppgifter och ungefär två tredjedelar (14 uppgifter) kortsvarsuppgifter. Flervalsuppgifterna är av typen att ett av fyra svar är korrekt. När det gäller kortsvarsuppgifterna ska eleven ibland ange ett citat eller exempel direkt från texten, ibland återge vem i texten som har tyckt vad och ibland förklara någonting i texten. Svaren kan bestå av någon till några meningar, utifrån antalet rader under uppgiften. Delprov B bedöms med poäng. En elev kan få som mest 66 poäng på delprovet. Delprov C är en skrivuppgift där eleven ska välja ett av tre givna ämnen att skriva om. Det texthäfte som används i delprov B är en inspirationskälla. Delprovet bedöms med hjälp av en bedömnings- matris där olika aspekter och texten som helhet bedöms. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.13.3Krav som ställs på prov Två krav som ställs på nationella prov är att proven ska ha hög validitet (giltighet) och reliabilitet (tillförlitlighet), dvs. de ska pröva rätt saker på rätt sätt. Validitet innebär att proven ska pröva rätt saker och göra det på ett sådant sätt att resultaten blir så informativa och användbara som möjligt. Validiteten är oftast knuten till i vilken utsträckning proven, i relation till kurs- och ämnesplaner, prövar relevanta kun- skaper och om de ger eleven möjligheter att visa sina kunskaper på ett lämpligt sätt. ses validitet dock inte enbart som en egen- skap hos provet utan är också kopplat till hur provresultaten används och vilka konsekvenser de har för provdeltagaren.106 Som hot mot validiteten brukar anges construct irrelevant variance, dvs. att annat än det som är avsett att bedömas tillåts påverka resultaten, och construct under-representation, dvs. att för lite av det avsedda kunskapsobjektet innefattas i bedömningen.107 Reliabilitet innebär att de nationella proven ska ha hög mät- säkerhet. För att säkerställa det krävs att provuppgifterna är väl utprövade. Reliabiliteten uttrycker i vilken utsträckning olika slumpfaktorer påverkar resultatet. Ett fullständigt irreliabelt prov tilldelar eleverna poäng på samma sätt som om de singlat slant om svaren. Ett fullständigt reliabelt prov saknar däremot helt inslag av slump men sådana prov går inte att konstruera. Allmänt kan man säga att ett prov blir mer reliabelt ju fler uppgifter det innehåller. kan ett prov inte vara hur omfattande som helst och eleverna kan inte heller genomföra ett prov hur länge som helst. Alla prov är därmed förenade med mer eller mindre stora mätfel. Ambitionen är dock att inom givna ramar få så hög reliabilitet som möjligt, dvs. så litet slumpinflytande som möjligt.108 Olika upp- 106Skolverket (2003). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Dnr 2003:2038; , M. (2013). Validating the Interpretations and Uses of Test Scores. , Spring 2013, Vol. 50, No. 1, s. 1–73; Messick, S. (1989). ), Educational measurement (3:e uppl., s. 13–103). 107Gustafsson, J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. SNS ; Brualdi, A. (1999). Traditional and Modern Concepts of Validity. on Assessment and Evaluation . 108Se t.ex. (2003). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Dnr 2003:2038; , C. & Wollack, J. (2003). An Instructor’s Guide to Understanding , , WI: . Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan giftstyper kan medföra olika hög reliabilitet. Som exempel kan nämnas prov med flervalsuppgifter som har hög reliabilitet och uppsatsprov som har lägre reliabilitet. I bilaga 4 ges en beskrivning av provs mätfel och av olika test- teorier för att uppskatta mätfelen. 3.14De nationella provens påverkan på lärare och olika grupper av elever 3.14.1Lärare som professionell yrkesgrupp Lärare ses som en professionell yrkesgrupp eller åtminstone en yrkesgrupp som har professionella ambitioner. En profession brukar kännetecknas av egna yrkesnormer, höga interna kvalitetskrav, gemensam utbildningsbakgrund och stort egen- ansvar. För att det ska vara möjligt för en yrkesgrupp att agera professionellt krävs att yrkesutövarna kan utöva stort inflytande över sin arbetssituation och har makt över arbetets innehåll. Det finns dock de som menar att lärares arbetsvillkor har förändrats i riktning mot en mer kontrollerad och kringskuren profession än tidigare och därtill med en minskad autonomi. Förändringarna har bl.a. sin grund i att lärares arbete har förskjutits mot uppgifter som inte har med undervisning och kunskapsför- medling att göra.109 3.14.2De nationella proven påverkar undervisningen De nationella proven påverkar undervisningen och deras innehåll får effekt för vad som tas upp i undervisningen. Det här brukar kallas washback-effekter.110 Dessa effekter kan vara både önskade och oönskade. Ett exempel på en önskad effekt är att uppgiftstyper i de nationella proven påverkar undervisningen så att den innehåller fler kommunikativa och laborativa inslag. Ett exempel på en 109Stenlås, N. (2009). En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:6. 110Se t.ex. Messick, S. (1996). Validity and Washback in Language Testing. ; Bailey, K. (1999). Washback in Language testing. Educational Testing service. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan oönskad effekt är om de nationella proven endast innehåller enkla faktafrågor på bekostnad av uppgifter som prövar mer komplexa förmågor och att undervisningen därmed inriktas helt mot detta. Om nationella prov enbart skulle pröva enkla faktakunskaper finns en risk att proven snävar in innehållet i kurs- och ämnes- planer, s.k. narrowing the curriculum. Även om nationella prov prövar en bredd av de förmågor och det innehåll som uttrycks i kurs- och ämnesplaner påverkar proven undervisningen, och det finns alltid en risk att undervisningen inriktas mot det innehåll som förväntas komma på provet, s.k. teaching to the test.111 Utöver att påverka undervisningens innehåll kan de nationella proven få effekter som läggs på undervisning. När proven genomförs faller en del av den ordinarie undervisningen bort. 3.14.3Lärare anser att de nationella proven är bra men att arbetet med proven tar mycket tid När nationella prov genomförs får lärarna fylla i en frivillig lärar- enkät. har sammanställt resultaten från lärarenkäterna 2013.112 Sammanställningen gäller såväl ämnesproven i årskurs 3, 6 och 9 som gymnasieskolans kursprov. Sammantaget visar enkäterna att lärarna har en övervägande positiv syn på de nationella proven. Proven är, enligt lärarna, upp- skattade och användbara och anses ge ett gott stöd vid bedömning och betygssättning. Innehåll och form i proven överensstämmer till stor del med lärares syn på hur kurs- eller ämnesplaner ska tolkas och vilka krav som bör ställas på elevernas kunskaper. Flertalet av lärarna anser även att kravgränserna för de olika betygsstegen är rimliga i förhållande till kunskapskraven. Lärarens undervisning och de nationella proven anses i stort ha samma inriktning. När det gäller de nationella provens svårighetsgrad anser flertalet av lärarna att proven håller en rimlig eller lagom svårighetsgrad. 111Se t.ex. (2003). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Dnr 2003:2038; (2004). Det nationella provsystemet i den målstyrda skolan. Omfatt- ning, användning och dilemman; Phelps, R. (1999). Why Testing Experts Hate Testing. Fordham Report, Vol. 3, No. 112Skolverket (2014). Så tycker lärarna om de nationella proven . Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan tycker sig ha gott stöd av bedömningsanvisningarna till proven. En mycket stor del av de lärare som svarat på enkäterna anser även att deras egna bedömningar av elevernas kunskaper och prestationer stämmer överens med provresultaten. Den negativa kritik som framförs i lärarenkäterna handlar fram- för allt om att det tar tid att genomföra och bedöma de nationella proven. Proven ses som en extra börda. underlättar det att ha färdiga och kvalitetssäkrade prov, och lärare måste ändå genomföra bedömningar och sätta betyg. Utöver genomförande och bedömning av proven är inrapportering av resultat och upp- följning också tidskrävande. Lärarfackens undersökningar och tidsuppskattningar för Den bild som ges av sammanställning av lärarenkäterna bekräftas av andra undersökningar. har låtit intervjua lärare som genomfört nationella prov i svenska i årskurs 9.113 Undersökningen visar att av de tillfrågade lärarna upplever att proven utgör ett stort eller mycket stort stöd för deras bedömning och betygssättning. Tron på provens förmåga att bidra till en likvärdig bedömning är något mindre men det är ändå en majoritet av lärarna () som har en positiv tilltro till provens förmåga att bidra till att eleverna, oavsett skola eller lärare, får en likvärdig bedömning. Att arbetet med nationella prov är tidskrävande framkommer även av undersökningen. Tids- åtgången för genomförandet av ett nationellt prov med förarbete, bedömning och genomgång är, enligt de tillfrågade lärarna, 1–1,per elev. har i en annan undersökning frågat lärare hur mycket tid de lägger ner på arbetet med de nationella proven i NO-ämnen i årskurs 9.114 Enligt undersökningen angav ungefär hälften av de tillfrågade lärarna att de ägnar mellan 10 och 30 tim- mar åt för- och efterarbete, dvs. förberedelser, bedömning, genom- gång med kollegor och genomgång med elever och föräldrar. I genomsnitt ägnade en lärare åt för- och efterarbete i 113Lärarnas (2011). Lärares arbetstid – en arbetsmiljöfråga. 114Lärarnas (2010). Låt inte lärarna betala reformerna! Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan samband med proven i biologi, fysik och kemi. Av de tillfrågade lärarna var det som hade ägnat , och eller mindre, åt proven. I samma studie undersöktes lärares arbetsbelastning med anledning av de nationella proven i årskurs 3. Här uppgavs att medianläraren ägnar åt för- och efterarbete. har av lärarna använt , och eller mindre, åt för- och efterarbete. Siffrorna för årskurs 3 gäller tidsåtgången för båda proven, alltså såväl provet i svenska eller svenska som andraspråk som provet i matematik. har i en enkät frågat grundskollärare om tids- åtgången för vissa arbetsuppgifter.115 De tillfrågade lärarna angav att ett nationellt prov i snitt innebär omkring 25 timmars arbete. Vid flera tillfällen116 har pekat på att lärares arbete med nationella prov är alltför tidskrävande samt att det innebär stress och hög arbetsbelastning. tidsuppskattningar för grund- och gymnasieskolan har överlämnat ett underlag till utredningen i vilket myndigheten anger uppskattningar av hur det tar för en lärare att bedöma ett nationellt prov. Av tabell 3.4 framgår tids- åtgången för vart och ett av proven i grund- och gymnasieskolan. 115Lärarförbundet (2013). Låt lärare vara lärare. Perspektiv på läraryrket. 116www.lararforbundet.se/artiklar/nationella-prov-far-larare-och-elever-att-ga-pa-knana; /artiklar/nationella-proven-har-blivit-for-manga-och-tar-tid-fran- undervisningen Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Skolor och huvudmäns tidsuppskattningar för grund- och gymnasieskolan Vid utredningens skol- och huvudmannabesök har de intervjuade lärarna lämnat uppskattningar av tidsåtgången för att bedöma nationella prov. Uppskattningarna skiljer sig åt en del mellan lärare, skolor och ämnen. Sammanfattningsvis anger lärarna att bedöm- ningen tar mellan 30 och per elev och prov. Den kortaste tiden gäller ämnet matematik (30–). Därefter kommer ämnet engelska (30–). Mest tidskrävande upp- ger lärarna att bedömningen är i svenska och svenska som andra- språk (60–). När det gäller NO- och SO-ämnen har utredningen fått ett fåtal tidsuppskattningar från skol- och huvud- mannabesöken.