sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Några hänvisar även till rådets roll som demo- kratifostrande, dvs. att unga ska lära sig hur kommunen och de demokratiska processerna fungerar. Som ett komplement till enkäten har vi genomfört intervjuer med unga som är aktiva i inflytandeforum samt ungdomslotsar och ungdomssamordnare, dvs. tjänstemän som arbetar med inflytande- forum för unga. Av de tjänstemän som vi har intervjuat uppger de flesta att syftet är att ungdomarna ska ges möjligheter att påverka i kommunen eller . Två andra vanligt förekommande svar är att avståndet mellan unga och de lokalt förtroendevalda ska minska samt att frågor ska behandlas utifrån ett ungdomsperspektiv. Ungas delaktighet och inflytande uppger också att råden ska fungera som informationskanaler mellan politiker, tjänstemän och unga, att de ska ge de unga kunskaper om hur den lokala demokratin fungerar samt att de ska stimulera engagemang hos unga som inte är föreningsaktiva. De ungas syn på ungdomsråden skiljer sig inte nämnvärt från tjänstemännens. En majoritet av de unga uppger att syftet är att ge unga möjligheter att påverka samt att få ett ungdomsperspektiv på den förda politiken. De betonar också rådens funktion som en skola i demokrati och som informationskanaler mellan politiker och unga. Flera unga framförde även att inflytandeforumen kan sti- mulera engagemang hos unga som inte är föreningsaktiva. Vem är med? forskning har visat att medlemssammansättningen i ung- domsråden vanligtvis inte är särskilt representativ för unga i sin helhet i kommunen eller . Det finns ofta en överrepresentation av unga med högutbildade föräldrar och en underrepresentation av personer med utländsk bakgrund och unga från en socioekonomisk utsatt bakgrund.103 En bristande representation kan leda till att inflytandeforumet blir en inflytandekanal för individer som redan är röststarka, vilket kan få negativa effekter för dess demokratiska legitimitet. Källa: Utredningens enkät till kommuner och landsting om ungdomsinflytande 2015 . Ungas delaktighet och inflytande Resultaten i vår enkät visar att sammansättningen varierar runt om i landet. Av tabellen ovan framgår det att det är jämn könsfördelning i av inflytandeforumen. I en fjärdedel av forumen är flickor i majoritet. Vad gäller personer med utländsk bakgrund svarar av kommunerna att personer med utländsk bakgrund finns represen- terade i inflytandeforumen. Det är av kommunerna som uppger att personer med funktionsnedsättning är representerade medan har svarat ”vet ej”. Några kommuner har på senare år arbetat med att utveckla särskilda inflytandeforum för unga med intellektuell funktionsnedsättning.104 Hur man blir medlem i ett inflytandeforum för unga har rimligt- vis konsekvenser för forumets sammansättning. Vår undersökning visar att majoriteten av ungdomsråden är öppna för alla som vill vara med. I av kommunerna och landstingen väljs medlemmar- na i ungdomsrådet in via val som i regel hålls i skolan och är öppna för alla. Det kan också vara så att representanterna väljs ut från fritidsgårdar, elevråd, elevkårer, politiska partier eller från föreningar. I vissa fall utses medlemmarna av tjänstemän, såsom ungdomssam- ordnare och fritidsledare. I de forum där medlemmarna väljs in tycks könsfördelning vara mer jämn och representationen av personer med utländsk bakgrund något bättre än i de forum där det inte genom- förs något val. I intervjustudien uppgav flera av de unga att de gått med för att en kompis varit medlem i inflytande- forumet. Inflytandeforum för unga på landstingsnivå Hur möjligheterna till inflytande och delaktighet för unga ser ut i landstingen har inte varit särskilt uppmärksammat i tidigare utred- ningar, rapporter från myndigheter eller inom forskningen om ungas inflytande.105 Det är knappt hälften av landstingen som har ett ungdomsråd. Fyra av landstingen som har besvarat enkäten uppger även att de har antagit en policy eller motsvarande för området ungdomspolitik. 105Se exempelvis , 2010, samt , 2009. Ungas delaktighet och inflytande Alla åtta landsting som uppgav att de har inflytandeforum för unga svarade att syftet med dessa var att ge unga en möjlighet att påverka pågående beslutsprocesser i fullmäktige eller landstings- styrelsen. De flesta av dem uppgav också att inflytandeforumet utgörs av en grupp ungdomar som fått en mer eller mindre for- maliserad roll i beslutsprocessen. I några av landstingen finns andra eller kompletterande lösningar för att få in ungas åsikter, såsom digitala paneler och sms-paneler. Ett landsting har t.ex. gått ut till skolklasser för att få till en direkt dialog med barn och unga och ett annat har utvecklat ett mentorskapsprogram mellan ungdomar och förtroendevalda i . 14.7.3Bidrar inflytandeforum till att öka ungas inflytande och delaktighet? Det är svårt att mäta de generella effekterna av inflytandeforum för unga. Forumen är organiserade på olika sätt runt om i landet och har olika syften. Möjligheterna att påverka beror på vilka möjligheter som ges till att delta i beslutsprocesser. Enligt enkätsvaren är det vanligt att fullmäktige eller styrelser för en dialog med unga inför de beslut som rör unga. Det sker i en stor majoritet av kommunerna och landstingen. Det är däremot mindre vanligt att en dialog sker inför beslut som inte specifikt rör ungdomsfrågor. Kontakten mellan unga och de förtroendevalda ser olika ut i olika kommuner och landsting. Några har t.ex. regelbundna träffar med politiker, andra tar emot remisser och får möjlighet att påverka beslutsfattandet på detta sätt. Enkätsvaren visar att det är vanligare att politiker söker upp unga än tvärtom. En förutsättning för att råden ska kunna påverka är att de blir delaktiga tidigt i processen. Enligt vår enkätstudie är det överlag mycket vanligare att unga ges möjlighet att påverka tidigt i pro- cessen än när beslut redan har fattats, se tabell 14.4 nedan. Bland de som har angett ”vid annat tillfälle” är det flera som har uppgett att forumet är i en uppstartsfas samt att det inte finns tydliga rutiner. Ungas delaktighet och inflytande Källa: Utredningens enkät till kommuner och landsting om ungdomsinflytande 2015 . I syfte att undersöka vilket genomslag inflytandeforumen har på den förda politiken har vi även ställt frågor om något beslut har för- ändrats mot bakgrund av de synpunkter som inflytandeforumet har framfört. Som framgår av tabell 14.5 nedan uppgav knappt en femte- del av kommunerna och landstingen att ungas medverkan har lett till ett ändrat beslut, men det är många av respondenterna som upp- gett att de inte vet om forumets synpunkter lett till att beslut har förändrats. Det vanligaste politikområdet där unga lyckats påverka beslut är kultur och fritid samt ungdomsaktiviteter. Unga har även lyckats påverka beslut rörande skolan och kollektivtrafiken. Andra områden som nämns av respondenterna är trygghet, jobb, miljö och trafik, samhällsplanering och ungdomsmottagningen. Källa: Utredningens enkät till kommuner och landsting om ungdomsinflytande 2015. Att ungas medverkan inte har lett till en förändring av det ursprung- liga förslaget behöver inte innebära att unga inte ges möjligheter att påverka. Det är möjligt att de unga inte motsatt sig förslaget. Ungas delaktighet och inflytande kan också vara så att unga ges möjligheter att påverka tidigt i besluts- processen och att förslagen därmed inte behöver ändras. I våra intervjustudier har både tjänstemän i kommuner och landsting som arbetar med unga samt de unga själva uppgett att unga sällan är kri- tiska mot framlagda förslag när de har fått vara med och samråda i ett tidigt skede. Flera av de unga uppgav också att de känner att de har haft makt att påverka. framkom det också i intervjuerna att unga ibland stöter på hinder när de vill påverka politiska beslut, exempelvis i kontakten med de förtroendevalda. De förtroendevalda upplevs emellanåt vara ointresserade av att ta hänsyn till ungas åsikter och idéer. Vidare menar de tjänstemän och unga som vi har intervjuat att det är en utmaning att hålla engagemangsnivån vid liv . När engagerade medlemmar eller personal lämnar blir det svårt att hålla forumet vid liv. Slutligen upplevs de politiska be- slutsprocesserna vara svåra och tidskrävande, vilket försvårar ungas påverkansmöjligheter. Det finns dock flera kommuner och lands- ting som kontinuerligt arbetar med att ge de lokala inflytande- forumen för unga goda möjligheter till inflytande i den politiska beslutsprocessen, något som närmare berörs i underlagsrapport till utredningen.106 Inflytandeforumen för unga bidrar till att öka delaktigheten Vår översyn visar att inflytandeforumen ofta har en vidare roll i den lokala demokratin än att ge unga ett stärkt inflytande i den politiska beslutsprocessen. I vår intervjustudie berättade de unga att deltagande i inflytandeforum resulterar i en ökad tilltro till den egna förmågan att påverka, ett större intresse för politik samt bättre kunskap om den demokratiska processen. De unga anser också att forumen leder till en ökad integration mellan unga från olika kom- mundelar. Tjänstemännen som vi har intervjuat menade att forumen har bidragit till att öka kunskapen om de ungas behov i kommunen respektive samt att de minskar avståendet mellan de unga och de förtroendevalda och förändrar synen på unga i kommunen respektive . 106 , 2015. Ungas delaktighet och inflytande Leder inflytandeforumen till partipolitiskt engagemang? Som nämnts ovan har möjligheten att intressera unga för partipolitik motiverat uppkomsten av ungdomsråd och det uppges enligt vår enkät även vara ett syfte med inflytandeforumens verksamhet även i knappt en tredjedel av kommunerna och landstingen. Det uppgavs dock sällan som syfte i de intervjuer som vi har genomfört med tjänstemän och unga aktiva i inflytandeforum runt om i landet. Enkäten visar att mer än vart tredje forum har kontakt- eller fadderpolitiker bland de förtroendevalda som de emellanåt samtalar med genom exempelvis möten och sociala medier. Denna typ av kontakt nämns även i ett antal av intervjuerna, men flera unga påpekar att kontakten kan förbättras. I de samråd vi har haft med företrädare för inflytandeforum och ungdomsorganisationer har friheten i att kunna engagera sig politiskt utan att gå via partipolitiken betonats. I samråden märks en åtminsto- ne initial ovilja att berätta om huruvida man är engagerad partipoli- tiskt samt vilket parti man i så fall tillhör. är det flera av de aktiva som är engagerade i partier och ungdomsförbund. Delta- garna berättar att det händer att politiska partier besöker eller hör av sig till forumets medlemmar i syfte att intressera dem för parti- politiken, men att det inte är särskilt vanligt förekommande. om ungas inflytande och delaktighet Sammanfattande analys: Unga ska, enligt målet för ungdoms- politiken, ha makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen. Det är därför viktigt att unga ges de verktyg och kunskaper som de behöver för att kunna föra fram sina åsikter till beslutsfattarna. Vi anser att kommuner och landsting bör arbeta aktivt för att inhämta ungas åsikter inför politiska beslut. I syfte att säkra den politiska jämlikheten är det viktigt att de forum som används för att inhämta synpunkter är representativa för gruppen unga i sin helhet. De flesta unga upplever att de saknar inflytande över det politiska beslutsfattandet. Var fjärde ung uppger att de knappt eller inte alls Ungas delaktighet och inflytande känner sig delaktiga i samhället. En stor andel unga vet inte heller vart de ska vända sig om de vill påverka något i sin kommun. Unga är därutöver underrepresenterade i de politiska partierna, i de poli- tiska församlingarna och som medlemmar i föreningslivet. Sam- tidigt som ungas engagemang i partier och föreningar har minskat visar undersökningar att en stor andel unga är intresserade av att påverka den lokala politiken och att de ungas förtroende för de politiska institutionerna, såsom , regeringen, partierna och de lokala fullmäktigeförsamlingarna, generellt är högt. Unga är lika intresserade av politik och samhällsfrågor som för sedan. Det finns skillnader mellan vilka unga som engagerar sig i olika typer av inflytandekanaler, såsom partier, föreningar, elevråd och lokala inflytandeforum, och vilka som inte gör det. Socioekono- misk bakgrund, utbildningsnivå, kön, hälsa, funktionsnedsättning och utländsk bakgrund är några av de faktorer som på olika sätt påverkar det politiska deltagandet. Enligt de mål för ungdomspolitiken som har fastställt ska unga bl.a. ha makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- utvecklingen. Även om flera kommuner och landsting har etablerat ungdomsråd och andra inflytandeforum för unga visar vår översyn att dessa inte alltid resulterar i ett ökat inflytande för unga. Vi anser därför att kommuner och landsting måste vidta konkreta åtgärder för att se till att ungas perspektiv kommer till uttryck i det politiska beslutsfattandet. De politiska institutionerna måste bli bättre på att fånga upp ungas engagemang utanför de traditionella kanalerna. De förslag som vi lämnar nedan har till syfte att öka ungas represen- tation och stärka ungas inflytande och deltagande. Förslagen ska också bidra till att öka kunskapen bland unga om de befintliga kanalerna för makt och inflytande och stärka deras förmåga att delta i demokratin. 14.8.1Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder Utredningens förslag: En försöksverksamhet med sänkt rösträtts- ålder till genomförs vid val till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Försöksverksamheten ska genomföras i kommuner som Ungas delaktighet och inflytande efter ansökan till regeringen och beslut i fullmäktige väljer att ingå i försökverksamheten. Försöksverksamheten ska följas upp och utvärderas av regeringen efter valet i särskild ordning. Försökverksamhetens framgång ska bedömas efter valdeltagan- dets nivå, dess förmåga att engagera unga till att ta förtroende- uppdrag i kommunen och andra relevanta demokratieffekter. Åldersgränsen för rösträtt har sänkts gradvis från det att den all- männa rösträtten infördes . I samband med grundlagsför- ändringarna sänktes rösträttsåldern från 19 till , baserat på ett förslag från Grundlagsberedningen (SOU 1972:15). De motiv som framfördes för sänkningen var främst vikten av att rösträtts- åldern . Utredningen gjorde vidare bedömningen att samhällsutvecklingen medfört att ungdomar i all- mänhet hade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor . En sänkning skulle därmed ta vara på ungdomars engagemang inom den representativa demokratins former på ett bättre sätt. En sänkning av rösträtten till i valen till kommunfull- mäktige har diskuterats i flera tidigare utredningar. Den Ungdoms- politiska kommittén föreslog i sitt betänkande Politik för unga (SOU 1997:71) en sänkning av rösträttsåldern som försöksverk- samhet i valen till kommunfullmäktige. hade Ålders- gränsutredningen i betänkandet Bevakad övergång (SOU 1996:111) föreslagit som rösträttsålder för val till kommunfullmäktige och kommunala folkomröstningar. Frågan om rösträtt för 16-åringar var även något som diskuterade i sitt slut- betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Grundlags- utredningen kom fram till att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas, varken på nationell eller på kom- munal nivå, och föreslog därför ingen sänkning av rösträttsåldern. Kyrkovalen utgör ett undantag där rösträttsåldern är satt till . kyrkomöte tog beslut om en ny kyrkoordning i vilken rösträttsåldern till direkta kyrkliga val sänktes till . De argument som fördes fram var bland annat att det var angeläget för kyrkans framtid att ta tillvara ungdomars engagemang genom att de bereds möjlighet till påverkan genom rösträtt. Dessutom lyftes att medelåldern i de beslutande organen ofta var hög och att de unga ofta hade svårt att göra sin röst hörd. Ungas delaktighet och inflytande Undersökningar visar att en stor andel unga är intresserade av politik och vill vara med och påverka. De underlagsrapporter om ungas politiska engagemang som vi har tagit del av pekar alla på vikten av att trösklarna för ungas politiska deltagande sänks. Sänkt röst- rättsålder är ett exempel på en sådan sänkning. Vi menar i enlighet med att det är i kommunala val som åldern bör sänkas. Till skillnad från den tidigare utredningen förordar vi inte en permanent sänkning av rösträttsåldern, utan en försöks- verksamhet i de kommuner som själva vill genomföra en sådan. I syfte att undersöka om en sänkt rösträttsålder skulle leda till att ungas inflytande och delaktighet ökar föreslår vi därför att en försöks- verksamhet med sänkt rösträttsålder genomförs vid val till 2018 och kommunfullmäktige och vid eventuella kommunala folkomröstningar. Frågan om sänkt röstsättsålder har diskuterats i flera kommuner och vi bedömer att det finns ett tillräckligt stort antal kommuner som är intresserade av en försöksverksamhet för att denna ska kunna vara genomförbar. Argumenten för och emot en sänkt rösträttsålder i kommunalvalen De huvudsakliga motiven för vårt förslag är att stärka ungas infly- tande, bättre ta tillvara på ungas engagemang och intresse för politik samt att främja ett långsiktigt högt och jämlikt valdeltagande. Vi anser att unga är en grupp i samhället som är kom- petent att delta i den lokala demokratin på samma villkor som äldre. En sänkt rösträttsålder skulle kunna innebära en konkret förstärk- ning av ungas reella möjligheter till inflytande inom den representa- tiva demokratin. I och med att de allmänna valen äger rum i är den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare dess- utom inte 18 , utan 20. Med en sänkning av åldersgränsen i kommunala val blir den genomsnittliga åldern i stället . Ytterligare ett argument är att valdeltagandet bland den yngsta kullen av förstagångsväljare, under , är högre än genomsnittet för förstagångsväljarna. Det förklaras vanligtvis med att förstagångs- väljare som går på gymnasiet får ta del av information och politiska diskussioner i skolan samt att de bor hemma. Beslutet att gå och rösta är till stor del en fråga om pliktkänsla och vana. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar Ungas delaktighet och inflytande samhällets möjligheter att påverka individens röstningsbeteende på . Forskningen visar också att sammanboende och gifta röstar i högre utsträckning med anledning av det sociala tryck som uppstår mellan makar eller motsvarande. Det är något som bör vara giltigt för unga som ännu inte har flyttat hemifrån. De argument som framförts av mot en sänkning av rösträtten rör främst vikten av att behålla sambandet mellan myndighetsålder och rösträtt. Vi delar i huvudsak det syn- sättet. Det är som har lagstiftningsmakten och som avgör frågor som har långsiktiga konsekvenser för riket. Därför bör röst- rätten till även fortsättningsvis vara knuten till myndig- hetsåldern. I kommunala val avgörs frågor av stor betydelse för den enskilde, såsom utformningen av stadsbilden, parker, miljöaspekter, lokalisering av skolor, förskolor och fritidsanläggningar. Detta är frågor som direkt berör ungas vardag. beslutade om ett nytt mål för den nationella ungdomspolitiken. Det nya målet förtydligar att unga ska ha makt att forma sina liv samt inflytande över samhällsutvecklingen. En försöksverksamhet med sänkt röst- rättsålder är i linje med denna målsättning. En åldersgräns motiveras också av att barn och unga som fyllt åtnjuter flera rättigheter och skyldig- heter. Dels upphör skolplikten under det kalenderår man fyllt 16, dels ges personer en betydande rättslig handels- förmåga. Som exempel kan nämnas att personer över 16 har rätt att själv förvalta egna intjänade pengar och att starta eget företag. Redan blir barn straffmyndiga och har samma plikt som personer att vittna vid rättegång om domstolen önskar det. Det finns således flera exempel där sambandet mellan myndig- hetsålder och rättigheter och skyldigheter är brutet. Unga i åldrarna 18–är den del av befolkningen som är mest underrepresenterad i fullmäktigeförsamlingarna på lokal nivå. En sänkning av rösträttsåldern till skulle kunna innebära ett incita- ment för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed kunna motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Vi anser emellertid inte att valbarhetsåldern bör sänkas till eftersom förtroendeuppdragen i fullmäktige eller nämnder kan innebära ett beslutsfattande över frågor som har en sådan karaktär att det förut- sätter att personen är myndig. Det kan till exempel röra frågor om utskänkningstillstånd eller finansiella frågor. Ungas delaktighet och inflytande Sänkt rösträttsålder i andra länder är det enda EU-land som har sänkt rösträttsåldern till i nationella val. Möjligheten för 16 åringar att rösta i lokala val finns dock i flera länder. I föreslogs en sänkning av rösträtts- åldern i ett antal försökskommuner 2008 och de första valen i de utvalda kommunerna genomfördes . Bakgrunden var det sjun- kande valdeltagandet. Försöksverksamheten genomfördes även vid kommunalvalen . Erfarenheterna av den sänkta rösträttsåldern har varit goda i . Valdeltagandet bland 16– 17 åringar i kommunalvalen 2011 var , vilket kan jämföras för förstagångsväljarna i sin helhet. Det framgår av utvärderingen av den norska försöksverksamheten att benägenheten att rösta är, som vi tidigare nämnt, större när ungdomarna fortfa- rande går i skolan. Andelen 16–17 åringar som röstade var högst i de kommuner som på ett lyckat sätt samarbetade med lokala aktörer, såsom ungdomsorganisationer och skolor, för att mobilisera unga väljare. I de kommuner där rösträttsåldern sänktes i de kommunala valen blev dessutom en högre andel yngre politiker valda. Andelen unga politiker som kom in i fullmäktige med hjälp av personröster var också högre. Det fanns vidare inga större skillnader i hur 16– 17 åringarna röstade i jämfört med de äldre väljarna.107 Ytterligare ett land där rösträtten utsträckts till 16 åringar är där sex delstater har sänkt rösträttsåldern till vid kommunala val. Ingen av delstaterna har sänkt valbarhetsåldern. Erfarenheterna från de tyska valen i två delstater är att valdeltagan- det bland ungdomarna i åldern 16–visserligen är lägre än genom- snittet för hela väljarkåren, men högre än genomsnittet bland förstagångsväljare och ofta även högre än bland andra väljare . Den information som 16–18 åringarna får genom skolan tycks vara en viktig förklaring till det högre valdeltagan- det.108 Även i har vissa städer provat på att sänka rösträtts- åldern i borgmästarval till i syfte att främja ett högre val- deltagande på lång sikt.109 har också i en reso- 107Bergh, 2014. 108Ungdomsstyrelsen, 2002. 109New , 2015. Ungas delaktighet och inflytande lution gjort en rekommendation om att harmonisera lägsta röst- rättsåldern i parlamentsvalet till 16 år.110 Sänkt rösträttsålder bör införas som försöksverksamhet Vårt förslag innebär att en försöksverksamhet med sänkt rösträtts- ålder kan genomföras i kommuner som efter tillstånd från rege- ringen och beslut i fullmäktige väljer att ingå i försökverksamheten. Försöksverksamheten genomförs vid 2018 och val till kommunfullmäktige och ska gälla alla folkbokförda som har rösträtt, dvs. även utländska medborgare som uppfyller röst- rättskriterierna. En lag behöver därför vara utformad så att det i praktiken ska vara möjligt att tillämpa sänkt rösträttsålder redan vid valet . Vårt förslag innebär att kommunen kan ta beslut om sänkt rösträttsålder så snart kommunen ansökt hos regeringen. För att tillämpa sänkt rösträttsålder vid val eller folkomröstning krävs dock att regeringen har beviljat ansökan. Regeringen kan alltså ta ställning till en ansökan senare än . Det blir då möjligt att tillämpa sänkt rösträttsålder redan vid valet . Lagen ska gälla till och med . Försöksverksamheten bör omfatta alla kommunala val, dvs. både val till kommunfull- mäktige och kommunala folkomröstningar.