sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — Hon har varit redaktör för publikationer om medieutveckling, mediehistoria, populärkultur, medieteori, gender, unga och medier, globaliseringen av medier, yttrandefrihet, medie- och informationskunnighet, etc. Den egna forskningen är inriktad på internationell mediepolitik med publicering av flera skrifter och artiklar inom detta ämne. är medlem av styrelser och kommittéer för många regionala och internationella organisationer inom medier och kommunikation. dr, är docent i medie- och kommunika- tionsvetenskap vid . Merparten av hennes forskning har fokuserat på nyhetsjournalistikens och mediernas roll när det gäller komplexa beslutsprocesser och samhälleliga utmaningar. De ofta tvärvetenskapliga forskningsprojekten har bland annat handlat om hantering av kärnavfall, spridning och användning av kemikalier, samt omställningen till miljövänliga bränslen inom transportsektorn. studerar Egan kommunikation och med- borgerligt deltagande i samband med samhällsomvandlingen i orsakad av malmbrytningen. Egan är föreståndare för den Humanistiska fakultetens forskarskola vid och ordförande i sektionen för vetenskaps- och miljökommunikation i and (). m.sc., är verksam som universitetsadjunkt i biblioteks- och informationsvetenskap vid där hon undervisar i professionsnära kurser om t.ex. som rum och strategisk medieplanering. Hon har ett långt förflutet från folkbibliotekssfärens olika verksamheter bl.a. som bibliotekschef. genomförde tillsammans med kollegan en kartläggning av strategier för och urval av medier på svenska bibliotek mot bakgrund av /IFLA:s arbete med informationsfrihet och tillgäng- lighet på bibliotek. Detta arbete resulterade i rapporten arbetar i medborgarnas tjänst: en kartläggning av mediestrategiskt arbete på bibliotek utifrån normerande dokument. kand., är forskningsinformatör vid Nordicom,Nordisktinformationscenterförmedie-ochkommunika- tionsforskning, vid . Arbetar med Nordicoms uppdrag från att dokumentera och informera om det svenska medielandskapet och dess utveckling. MedieSverige – statistik och analys samt arbetar med undersökningen Mediebarometern, om befolkningens användning av medier. dr, är docent och verksam som universitetslek- tor i biblioteks- och informationsvetenskap vid . Hon är också aktiv inom forskningsmiljön on Learning, Interaction and in (LinCS). I sin forskning ägnar sig åt frågor som rör medie- och informationskunnighet och informations- praktiker i digitala miljöer, särskilt med fokus på trovärdighet och källkritik. Hon intresserar sig också för vetenskaplig publicering och forskares publiceringspraktiker och har arbetat mycket med open accessfrågor ur såväl utgivar- och biblioteksperspektiv. dr, är docent i medie- och kommunikationsvetenskap . Han arbetar som forskare och lektor vid och journalistik (MJ), Linnéuniversitetet (/). Hans forskning har kretsat kring frågeställningar koppladetilldetoffentligasamtaletsinnehållochförutsättningar,såväl historiskt som i samtiden. har genomfört ett antal vetenskap- liga studier som berör mediekritik, medieetik, deltagarjournalistik, mediehistoria, politisk kommunikation och religion och medier. dr, är universitetslektor i journalistik vid . Hennes huvudsakliga forskning rör jour- nalistik och migration i vid bemärkelse och inbegriper bland annat hur journalistik förhåller sig till etnisk och kulturell mångfald såväl i medieinnehåll som på redaktioner. Hon har bland annat undersökt hur journalister med utländsk bakgrund ser på redaktionella vill- kor vid svenska nyhetsredaktioner och hur public service-medier formulerar och lever upp till sina riktlinjer om mångfald i en nordisk och europeisk kontext. Hon är tillsammans med och redaktör för boken : Media and Cultural Diversity in Europe (2014). dr, är professor i Journalistik och masskom- munikation och verksam vid , . Hans forskning är i huvudsak inriktad på kriskommunikation och politisk kommunikation. Bland hans senaste publikationer kan nämnas Politik i det offentliga rummet. Svenska valaffischer 1911–2010. (till- sammans med och ) och (tillsammans med Naurin, Kumlin och Wängnerud). Han är också ordförande i styrgrupp. tekn. dr, arbetar som lektor och programledare för magisterprogrammet Strategisk medieutveckling på avdelningen Medieteknik vid . Hennes forskning rör gränssnittet mellan användarstudier och informationsteknologi, med fokus på affärsutveckling och strategiska lösningar inom medieindustrin. Hon arbetar i två forskningsprojekt: Hyperlokal publice- ring som undersöker nya lokala medieformer finansierat av , och det Vinnovafinansierade Datadriven innovationsarena som syftar till att utveckla digitala tjänster som bygger stora mäng- der användargenererade data. Hon har också bl a forskat inom det Vinnovafinansierade projektet , inriktat på mediekonsum- tion och metoder för att mäta detta. dr, är verksam som senior professor vid . Hon är också aktiv inom forskningsmiljön on Learning, Interaction and in (LinCS). Hennes forsk- ningsintressen gäller samspel mellan informationssökning och lärande, kopplat till frågor om informationskompetens. En serie studier har genomförts med fokus på elevers sätt att söka och använ- da information vid självständigt lärande i skolan. Resultaten visar att kvaliteten på elevernas informationsaktiviteter samspelar nära med kvaliteten på deras inlärningsresultat. Kritisk användning av informa- tion framstår här som central. dr, är innehavare av professur i politisk kommunikation vid och professor i jour- nalistik samt docent i statskunskap med politisk kommunikation vid . Han är centrumledare för forskningscentret , av demokrati och kommunikation, vid . forskning är inriktad mot medie- politik, politisk journalistik, strategisk politisk kommunikation och kriskommunikation. Han har publicerat cirka 180 böcker, bokkapitel, vetenskapliga artiklar och rapporter och varit vetenskaplig ledare för ett 30-tal forskningsprojekt. är aktiv i flera internationella forskarnätverk och sitter i styrelsen för den europeiska kommunika- tionsforskarorganisationen i . Han var ledamot i den senaste statliga utredningen om public service 2011–2012. är professor i journalistik vid . Han har en bakgrund som journalist på främst lokala tidningar, och har arbetat med journalistutbildning . Han disputerade med en avhandling om lokal journalistik och lokala offentlig- heter i , och har forskat om lokaljournalistik och kom- munbevakning . Andra viktiga områden i hans forskning är medieutveckling och journalistiska yrkesroller där boken ”Yrke på glid – om journalistrollens de-professionalisering” kom 2008. Detta utvecklar han även i en jämförande forskning om journalistik i olika mediesystem, där projektet ”Journalism in change” jämför professionella journalistiska kulturer i , och (2011–2014). dr, arbetar som undersökningsledare vid och som forskare vid Nordicom, båda vid . Han disputerade med avhandlingen som handlar om ägarinflytande och makt strukturer inom svensk dagspress. sakligen på frågor som rör mediebranschens ekonomiska utveckling och villkor . Inom ramen för undersökningar stude- rar han även mediekonsumtion och opinionen kring mediepolitiska frågor. ansvarar för rapport- serie Dagspressens ekonomi. dr, är professor i medie- och kommunikations vetenskap vid och medier (KOM), . Han är just nu projektledare för ett forsknings projekt om deltagande internetanvändare (och ) samt en omfattande studie av äldre som IKT- användare (FORTE). dr, är universitetslektor vid där han undervisar och forskar i biblioteks- och informationsvetenskap. I sin forskning har han särskilt intresserat sig för två övergripande områden: dels forskares informationspraktiker, och dels frågor om informationskompetenser. är också verksam inom forsknings- miljön on Learning, Interaction and in (LinCS). dr, är docent i journalistik vid vid och ställföreträdande prefekt. Hon har i sin forskning utgått från sociologiska och his- toriska perspektiv på medier och journalistik. disputerade med en avhandling om 1900-talets utveckling av svensk kriminaljournalistik och kriminalpolitik, och har följt upp detta med senare studier om brottsnyheter och polisens roll som nyhetskälla. samarbetar hon med kriminologer i ett projekt om organiserad brottslighet på den politiska och mediala dagordningen. Hon har också forskat om Moskvaprocesserna svenska tidningar, om svenska mediers rapportering om judeförföljelserna och Förintelsen under andra världskrigs-perioden, om medierade politiska skandaler i och om representationen av romerna i svensk press. dr, är docent i medie- och kommunikations vetenskap vid , univer- sitet. Hennes forskning är centrerad kring medier, globalisering, solidaritet och rättvisa inom fyra överlappande områden: klimaträtt- visa och ursprungsfolk; nyhets(bild)kommunikation online; mobila minoriteter; politisk-etiska dimensioner i kulturjournalistiken. Hon deltar i det internationella kulturjournalistik. Hon har publicerat sig i tidskrifter som Journalism Practice, Social Semiotics, , Gazette och har redigerat antologin Communicating the Nation (Nordicom 2010). Hon arbetar på en bok om medier, transnationell klimaträttvisa och ursprungsfolksaktivism (, kommande 2017). dr, är verksam som universitetslektor i biblio- teks- och informationsvetenskap vid . Hennes avhandling () behandlade informationspolitiska fråge- ställningar rörande personlig integritet, politik och lagstiftning, men forskningsintresset omfattar också frågor om yttrande- och informationsfrihet, offentlighet/censur och upphovsrätt. genomförde tillsammans med kollegan en kart- läggning av strategier för och urval av medier på svenska bibliotek mot bakgrund av /IFLA:s arbete med informationsfrihet och tillgänglighet på bibliotek. Detta arbete resulterade i rapporten Vi arbetar i medborgarnas tjänst: en kartläggning av mediestrategiskt arbete på bibliotek utifrån normerande dokument. dr, är föreståndare vid , Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikations- forskning vid . Hon är också knuten till som adjungerad professor. Som föreståndare arbetar hon bland annat med att ge ut böcker, i huvudsak internationella antologier, samt en vetenskaplig tidskrift på engelska och en populär vetenskaplig tidskrift på de skandinaviska språken. Hennes egen forskning behandlar framför allt frågor om medieutveckling, både ifråga om mediestruktur, innehåll och användning. De senaste forskningsprojekten har berört mediernas kommersialisering och bildjournalistikens utveckling. dr, är professor emeritus i massmedieforskning ochseniorprofessorvidSOM-institutet,Göteborgsuniversitet.Hans forskning är främst inriktad på mediestruktur, journalistikhistoria, medieanvändning och politisk opinionsbildning. Han är en av ini- tiativtagarna till SOM-undersökningarna som belyser opinionsbildning och medievanor i . Han har varit expert och forskningsledare i tidigare pressutredningar samt är medförfattare till en mycket spridd lärobok i massmediekunskap som utkom med sin första upplaga 1970. dr, är docent vid , medier och kommunikation, . tillfebruari2016tjänstgjordeWestlundpåheltidsomforskningsledare för vid . Hans kvantitativa och kvalitativa forskning fokuserar på medieproduktion och mediean vändning i relation till journalistik. Särskilt fokus har lagts vid att studera innovationsprocesser ur ett organisationsperspektiv, liksom hur anammande av digitala och mobila plattformar påverkar nyhets vanor och vardagsliv. arbetar bl.a. med två forskningsprojekt (2016–2018) kring dessa fokusområden, som forskningspartner vid i respektive de i . dr, arbetar som forskare och lärare på , medier och kommunikation (JMG) vid . Hennes forskningsintressen rör journalistiken som profession och de utmaningar yrket ställs inför i av teknologisk, politisk och ekonomisk förändring. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbe- dömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden.