sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Många elever i har någon form av terminskort som betalas av kom- munen och som kan användas vid resor till och från praoplatsen. Skolhuvudmännen har också möjlighet att sätta en undre och övre gräns för längden på resor som ersätts i samband med praon. Utredningen har uppskattat att av eleverna i en årskull kommer att få ersättning för resor i samband med praon. Kostnaden för 20 resor (tur och retur i ) uppskattas till 320 kronor.77 Om av eleverna får ersättning för 20 enkel- resor i samband med prao blir den genomsnittliga kostnaden per elev . Om cirka 110 000 elever praoar innebär det en årlig kostnad på . Skolhuvudmännens kostnader för prao ska finansieras med medel som avsatts för nationella skolutvecklingsprogram Utredningen föreslår att kommunerna ska ersättas för skolhuvud- männens kostnader i samband med prao. Ersättningen till kommu- nerna ska finansieras genom en överföring av medel som avsatts för nationella skolutvecklingsprogram. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram och genom- föra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor inom alla skolformer. För ändamålet har regeringen 76Den genomsnittliga kostnaden för skolmåltider i är per elev (2015. Beskrivande data 2014. Förskola, skola och vuxenutbildning. ), vilket mot- svarar per dag (6 100 / 40 / 5 = ). 77För skolungdomar är medelpriset för en enkelbiljett inom en zon, tätort eller 0–10 kilo- meter . (Trafikanalys 2014. Priser i regional kollektivtrafik i och EU 2014.) Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval anslagit fr.o.m. år 2016.78 Insatserna kan avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser t.ex. när det gäller undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete. Ett av de problem regeringen adresserar med uppdraget är de sjunkande kunskapsresultaten och att allt färre elever blir behöriga till gym- nasieskolan. Prao ökar elevernas kännedom om arbetsmarknaden och gymnasieskolans yrkesprogram och kan därmed bidra till att öka elevernas motivation för att uppnå gymnasiebehörighet. Kostnader för gymnasieskolans huvudmän Utredningens föreslår att praon ska kunna genomföras genom att eleverna deltar i undervisningen i ett av gymnasieskolans yrkespro- gram. För gymnasieskolans huvudmän kan förslaget leda till ökade kostnader för bland annat administration och måltider. Utredningens förslag innebär inte någon skyldighet för gymnasie- skolor att ta emot elever från för praktisk arbetslivs- orientering. Som huvudregel gäller att den kommunala finansierings- principen inte omfattar frivillig verksamhet. Utredningen anser att eventuella kostnadsökningar för gymnasieskolornas huvudmän inte ska finansieras av staten. Eventuella ökade kostnader för gymnasieskolans huvudmän kan till exempel täckas inom ramen för befintliga utgifter för marknads- föring. Utredningens förslag syftar till att ge elever i ökade kunskaper om gymnasieskolans yrkesprogram och om de yrken de leder fram till. Prao på ett yrkesprogram kan antas ha en positiv effekt på rekryteringen av elever till yrkesprogrammen i all- mänhet och till de gymnasieskolor som tar emot elever från grund- skolan för prao i synnerhet. Att ta emot elever från för prao kan jämföras med andra aktiviteter som huvudmannen genom- för med syfte att rekrytera elever, såsom reklamkampanjer, mässor och öppet hus. 2014/15:99, kapitel 6, s. 106. Normer och strukturer som finns i samhället finns också i skolan. Pedagogiska och sociologiska studier visar gång på gång att social bakgrund och kön är starka styrningsmekanismer vid gymnasievalet.1 Valet fungerar i värsta fall som en sortering av elever utifrån olika samhällsgrupper och bakgrunder. Gymnasieskolans yrkesprogram präglas av könstraditionella ut- bildningsval. Dessa program tenderar också att i mindre utsträck- ning attrahera elever med utländsk bakgrund. Detta har lyfts fram i utredningens direktiv och ägnas därför särskild uppmärksamhet i detta kapitel. Att gymnasievalet sorterar elever kan delvis förklaras av brist på kunskaper om de olika programmen inom gymnasieskolan. I en val- situation där kunskapen om alternativen är otillräcklig finns risk att valet i högre grad vägleds av elevens egna sociala bakgrund samt kol- lektiva föreställningar och stereotyper. Utredningen lägger i detta betänkande ett antal förslag för en utvecklad studie- och yrkes- vägledning (se kapitel 3). Förslagen syftar till att ge elever bättre förutsättningar att göra medvetna val, och därmed bättre förutsätt- ningar att exempelvis bryta mot könsnormer. Men för att de elever som valt otraditionellt också ska stanna kvar i utbildningen krävs att skolan arbetar aktivt för att alla ska känna sig trygga och inklu- derade. Gymnasieskolor måste inse vikten av att arbeta aktivt för att motverka trakasserier och kränkande behandling. I detta kapitel lägger utredningen därför förslag för att fortsatt ska främja ett aktivt värdegrundsarbete och att Skolinspektionen ska bli bättre på att kräva åtgärder vid eventuella brister i detta arbete. 1 Se bland annat 2012. Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. Enligt ett flertal forskningsstudier som sammanställt framstår föräldrarnas utbildningsbakgrund som den faktor som har störst betydelse för elevers gymnasieval.2 Elever med högre utbilda- de föräldrar väljer oftare högskoleförberedande gymnasieprogram, medan elever med lägre utbildade föräldrar oftare väljer yrkespro- gram. Särskilt naturvetenskapsprogrammet samlar elever med goda studieresultat och högutbildade föräldrar. En del av förklaringen är att det krävs höga betyg från för att komma in på naturvetenskapsprogrammet, och att majoriteten av de elever som har höga betyg från har universitetsutbildade föräldrar. Av de sökande till gymnasieskolans yrkesprogram /15 var kvinnor och män.3 Att söka yrkespro- gram är alltså vanligare bland män än bland kvinnor. av de sökande hade utländsk bakgrund, det vill säga att de är födda utomlands eller födda i med två utlandsfödda föräldrar. Bland sökande till de nationella programmen generellt hade 19 pro- cent utländsk bakgrund. Det här innebär att elever med utländsk bakgrund söker till de högskoleförberedande programmen i något högre utsträckning jämfört med elever med svensk bakgrund. Dock bör noteras att föräldrarnas utbildningsbakgrund har större bety- delse för elevens studieval än föräldrarnas födelseland. Det är också en stor skillnad mellan kvinnor med utländsk bakgrund och män med utländsk bakgrund. Män med utländsk bakgrund söker och studerar yrkesprogram i betydligt högre utsträckning än kvinnor med utländsk bakgrund. Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. 3Skolverkets statistik för /15. Andel elever med utländsk bakgrund (födda utomlands eller födda i med två utlandsfödda föräldrar) Andel elever med svensk bakgrund (födda i med minst en förälder född i ) Andel elever med föräldrar med högst gymnasial utbildning Andel elever med föräldrar med eftergymnasial utbildning Källa: statistik för /15. Samtliga siffror från tabell 5C. Diagrammet ovan visar elever på nationella program i gymnasie- skolan /15 redovisade efter fördelning på kön, svensk och utländsk bakgrund samt föräldrarnas högsta utbildningsnivå. Detta diagram visar hur elevsammansättningen på yrkesprogram- men ser ut jämfört med de högskoleförberedande programmen och de nationella programmen generellt. Diagrammen nedan visar hur stor andel av olika kategorier av elever som studerar yrkesprogram respektive högskoleförberedande program i gymnasieskolan /15. Av alla män som studerar ett nationellt program i gymnasie- skolan studerar ett yrkesprogram. Motsvarande siffra för kvinnor är . Källa: statistik för /15. Svensk bakgrund** Källa: statistik för /15. *Född utomlands, eller född i med utlandsfödda föräldrar. **Född i med minst en förälder född i . Av alla elever med svensk bakgrund, det vill säga som är födda i med minst en förälder född i , studerar ett yrkesprogram. Motsvarande siffra för elever med utländsk bak- grund är . Diagrammet nedan visar att kvinnor med utländsk bakgrund studerar högskoleförberedande program i större utsträckning än män med utländsk bakgrund. Skillnaden mellan vilken typ av gym- nasieprogram elever med svensk respektive utländsk bakgrund studerar förklaras till största del av att kvinnor med utländsk bak- grund oftare studerar högskoleförberedande program. Källa: statistik för /15. Störst skillnad syns vid en jämförelse mellan elever vars föräldrar har högst gymnasieutbildning och elever vars föräldrar har efter- gymnasial utbildning. av eleverna med föräldrar med högst gymnasial utbildning studerar ett yrkesprogram, jämfört med av eleverna med föräldrar med eftergymnasial utbildning. Källa: statistik för /15. Som beskrivits i föregående avsnitt är yrkesprogrammen generellt mer populära bland män, medan kvinnorna i högre grad söker sig till högskoleförberedande program. Bland de elever som söker till yrkesprogram finns också en tydlig uppdelning efter kön. Vissa pro- gram attraherar kvinnor medan andra program attraherar män. De mest könsuppdelade programmen inför /15 var hant- verksprogrammet, med bland annat inriktningen frisör, där 94 pro- cent av de sökande var kvinnor, och VVS- och fastighetsprogram- met där av de sökande var män. RL BF NB VO Källa: statistik över sökande till /15. Gäller elevernas förstahandsval. Som framgår av diagrammet ovan finns fem yrkesprogram som är tydligt mansdominerade. VVS- och fastighetsprogrammet, el- och energiprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet, det industri- tekniska programmet samt fordons- och transportprogrammet har alla kvinnor bland de sökande. Enbart två yrkesprogram, handel- och administrationsprogrammet samt restau- rang- och livsmedelsprogrammet, har vad som kan räknas som jämn könsfördelning. Det kan konstateras att skillnaden i könsfördelning är stor mellan dessa program och de mansdominerade programmen. Bland de kvinnodominerade programmen finns barn- och fritids- programmet, naturbruksprogrammet, vård- och omsorgsprogram- met, hotell- och turismprogrammet samt hantverksprogrammet. Samma könsfördelning finns även inom lärarkåren för respek- tive yrkesämne. Yrkeslärare är viktiga förebilder för elever på yrkes- programmen. Att lärarkåren är så könshomogen innebär att det är svårare att hitta normbrytande förebilder i utbildningen. Källa: statistik för /14. Enligt Delegationen för jämställdhet i skolan har könsuppdelningen mellan de nationella programmen varit beständig över tid.4 Delega- tionen konstaterade 2010 att ingen nämnvärd förändring har skett . Det konstanta mönstret förklaras sanno- likt av att gymnasieskolan i hög grad speglar den svenska arbets- marknaden, som är tydligt könsuppdelad mellan olika yrkesgrupper. Uppdelningen är i sig en konsekvens av djupt rotade föreställningar om könsroller och yrkesidentiteter. Att socialiseras in i ett yrke innebär att inlemmas i en yrkes- gemenskap och uppta normer och värderingar som formar denna gemenskap. Många yrkesidentiteter förknippas fortfarande med ett kön, vilket gör att kollektiva föreställningar om ”kvinnligt” och ”manligt” blir en viktig aspekt av yrkessocialisationen. Inom om- vårdnadsyrken betonas exempelvis omhändertagande och service, egenskaper som förknippas med kvinnlighet, medan byggnads- arbete förknippas med manliga ideal som oräddhet och fysisk styrka. 4 SOU 2010:99. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och ut- veckling i skolan, s. 97. Den allmänt rådande bilden om att vissa yrken är manliga och andra är kvinnliga kan hindra ungdomar från att välja otraditionellt, det vill säga att söka sig till gymnasieprogram där deras könstill- hörighet är underrepresenterad. Sannolikt är en del av förklaringen att det är krävande att avvika från kan vara påfrestande att pekas ut som annorlunda och uppmärksammas på grund av sitt kön. Elever påverkas olika av att tillhöra det underrepresenterade könet på sin utbildning. I en rapport från IFAU undersöks hur män på vård- och omsorgsprogrammet och kvinnor på bygg- och anlägg- ningsprogrammet har påverkats av att befinna sig i minoritet.5 Studien visar att män inom vård och omsorg visserligen har svårt att inkluderas i gemenskapen, men är efterlängtade och eftertraktade och därför får många fördelar jämfört med sina kvinnliga kollegor. Männen tillskrivs högre status, får högre lön och har lättare att göra karriär inom branschen. Men medan männen i kvinnodomine- rade branscher har ökade karriärmöjligheter möter kvinnor i mans- dominerade branscher ofta ett glastak som bara tillåter dem att stiga till en viss nivå. Anledningen till att män respektive kvinnor söker sig till mans- respektive kvinnodominerade gymnasieprogram är vetskapen om den könsuppdelning som finns bland anställda i de framtida yrkena. Det kan vara svårt att rå på så fast rotade samhällsstrukturer endast från skolans värld. Många skolledare har också hänvisat till detta när utredningen vid skolbesök har frågat om vilka åtgärder skolan gör för att rekrytera fler elever från det underrepresenterade könet. Det kan därför låta rimligt att hävda att innan en förändring sker på arbetsmarknaden kommer inte utbildningssystemet att förändras. Men anledningen till att arbetsmarknaden inte förändras är också att inflödet till arbetsplatserna, de personer som utbildas, motsvarar det redan rådande mönstret. Utredningen menar att ett förändringsarbete, för att bli effek- tivt, måste ske både inom skolans värld och på arbetsplatserna. Skolan är en inflytelserik arena för att utveckla positiva värden och normer, men även för att befästa begränsande könsroller. Därför är skolan en betydelsefull plats för att driva ett förändringsarbete. Ökade möjligheter att byta yrke i vuxen ålder är också ett sätt att 5 IFAU 2013. ”med i gänget?” Yrkessocialisation och genus i två gymnasieprogram. bryta könsmönster på arbetsmarknaden. Yrken som verkat otänk- bara i tonåren kan i vuxen ålder bli mer realistiska då det kan kän- nas lättare att bryta mot könsnormerna. Det är dock avgörande att även arbetsmarknaden och de mottagande branscherna arbetar stra- tegiskt med jämställdhet. Föreställningar om ”kvinnliga” och ”manliga” yrken kan inne- bära att personer som inte följer könsnormerna har svårt att bli en del av yrkesgemenskapen. På så sätt kan exempelvis en utbredd machokultur stöta bort även män som inte känner sig bekväma i kulturen på arbetsplatsen. En bransch där parterna själva har upp- märksammat detta problem och de rekryteringssvårigheter som det medför är byggindustrin.6 Byggindustrin är en klart mansdominerad bransch där andelen kvinnor har legat . Industrin hotas av kompetensbrist, och fler byggchefer behöver rekryteras . Machokulturen och brister- na i jämställdhet avskräcker både kvinnor och män från att söka sig till yrket. Könsnormer på arbetsplatsen och andra mjukare frågor som rör arbetsplatskulturen tenderar ofta att nedprioriteras. Men som exemplet från byggindustrin illustrerar handlar det om företagens möjlighet att rekrytera kompetent personal. Byggindustrin är en bransch som insett sina problem och som arbetar strategiskt med jämställdhetsfrågor. 4.1.2Elever med utländsk bakgrund väljer ofta högskoleförberedande program Till elever med utländsk bakgrund räknas elever som är födda utom- lands, och elever födda i vars båda föräldrar är födda utom- lands. Dessa elever tenderar att i något större utsträckning välja högskoleförberedande program än yrkesprogram. Bland elever med svensk bakgrund som studerar nationella program i gymnasiesko- lan studerar ett högskoleförberedande program.7 Bland elever med utländsk bakgrund studerar ett högskole- förberedande program. Detta trots att elever med utländsk bak- grund generellt har lägre betyg från och högskoleför- 6Byggnads och Byggcheferna . Kampanj ”Stoppa machokulturen”. 7Skolverkets statistik för /15. beredande program har högre intagningspoäng.8 Kvinnor med ut- ländsk bakgrund väljer bort yrkesprogram i större utsträckning än män med utländsk bakgrund. Personer födda i utlandet är i större utsträckning högskole- studerande efter avslutad gymnasieutbildning. Av de utrikes födda personer som gick ut gymnasieskolan /09 stude- rade på högskolan efter gymnasieskolan, jämfört av personer födda i födda hade dock arbete i lägre utsträckning än personer födda i . hade arbete som huvudsaklig sysselsättning, medan mot- svarande siffra för personer födda i var . Det finns ett antal förekommande förklaringar till de relativt höga utbildningsambitionerna hos elever med utländsk bakgrund.10 Utbildning kan vara en viktigare mobilitetskanal för personer med utländsk bakgrund än för personer med svensk bakgrund. Skälet till detta kan vara en avsaknad av alternativa mobilitetskanaler och stödsystem i form av kontakter och nätverk, det vill säga socialt kapital. En annan möjlig förklaring kan vara att invandrare utsätts för diskriminering och att det som ses som utbildningsambitioner är uttryck för ett kompensatoriskt beteende. En tredje möjlig för- är att utbildningsambitioner kan härledas från det faktum att människor väljer att migrera och att föräldrar genom migratio- nen har ambitioner för framtiden, som i sin tur ofta överflyttas på barnens framtid. Utredningen har inte funnit någon definitiv förklaring till varför elever med utländsk bakgrund i större utsträckning väljer att inrikta sig mot högskolestudier. Vi vet att det finns elever, oavsett bak- grund, som har dåliga kunskaper om vilka möjligheter yrkespro- grammen erbjuder. En kvalitativ studie av svenska niondeklassares attityder och förhållningssätt gentemot gymnasiets olika program visade att de elever i studien som planerade att välja ett yrkespro- gram hade kunskaper om både yrkesprogram och högskoleförbere- dande program, medan de elever som planerade att välja ett hög- 8Skolverkets statistik över genomsnittligt meritvärde för sökande från årskurs 9 till gymnasie- skolan /15 per program. Över hälften av studenterna vill plugga mer. Möjligheternas horisont – etnicitet, utbildning och arbete i ungas berättelser om karriärer. skoleförberedande program enbart hade kunskaper om dessa.11 Det finns alltså tecken som visar på att elever väljer bort yrkesprogram på grund av dåliga kunskaper om dem. Elever i har ofta bristande kunskaper om de olika program som erbjuds inom gymnasieskolan, samt stereotypa före- ställningar om vilka utbildningar som är till för vilka grupper av elever. Detta hindrar eleverna att välja utbildning och yrke efter intresse och fallenhet och att sedan utvecklas till sin fulla potential. Detta ger negativa konsekvenser både för individen och för sam- hället i stort. Utredningen lägger därför i detta betänkande förslag om en utvecklad studie- och yrkesvägledning i (se kapitel 3). Det finns även många exempel på gymnasieskolor som genom- fört lyckade insatser för att locka underrepresenterade grupper av elever till sina utbildningar. Skolor som erbjuder teknikprogrammet och industritekniska programmet gör ofta insatser för att locka fler sökande kvinnor. Insatser kan vara inspirationskvällar där flickor från får träffa yrkesverksamma kvinnor med en karriär inom teknik, eller erbjuds sommarkurser för att få en inblick i vad teknikbranschen har att erbjuda. Projekt med den här inriktningen kan vara framgångsrika, i alla fall medan projekten är i gång. Ett problem är dock att trots att många insatser har gjorts för att locka elever från underrepresenterade grupper så har färre insat- ser gjorts för att behålla de elever som vågar sig på att välja annor- lunda. När eleven väl har börjat på programmet betraktas målet ofta som uppnått och eleven får klara sig själv. I andra fall som utredningen påträffat anordnas stödgrupper för elever från mino- ritetskönet, exempelvis en tjejgrupp på bygg- och anläggningspro- grammet ledd av skolsköterskan. Undertexten blir då att det är dessa elever som är problemet och som behöver stöd, och inte utbild- ningen och studiemiljön som behöver förändras för att passa alla elever. Här menar utredningen att det finns stora utvecklings- möjligheter. 11 Panican 2015. Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. 4.2Avbrott och programbyten kan bero på särbehandling och socialt utanförskap Erfarenheter från utredningens skolbesök har visat att kvinnor som väljer otraditionellt, exempelvis bygg- och anläggningsprogrammet, av skolans personal ofta förväntas vara starka personer med ”skinn på näsan”. Eleverna förväntas själva kunna försvara sig mot skämt och sexistisk jargong i skolan och på det arbetsplatsförlagda läran- det. De kan också mötas av fördomar om att de på grund av sitt kön inte har kompetens att klara yrket, som byggeleven som på sitt arbetsplatsförlagda lärande bara fick sätta upp gipsskivor eftersom handledaren av ren välvilja inte ville ge henne svårare och mer kvali- ficerade arbetsuppgifter. Utredningen anordnade en fokusgrupp med elever som tillhör det underrepresenterade könet på sitt yrkes- program. Eleverna delade med sig av sina erfarenheter från sin ut- bildning, vilka ofta handlade om att ständigt bli utpekade och sär- behandlade på grund av sitt kön. En kvinna på el- och energipro- grammet berättade: ”Vissa lärare behandlar mig annorlunda för att jag är tjej. Min nya behandlar mig som att jag kan mindre än alla andra. Han frågar mig om jag behöver hjälp , till och med om jätteenkla som vi lärde oss första veckorna, som att skala kablar. Han frågar inte någon annan om de behöver hjälp, han går bara direkt fram till mig.” Även männen i fokusgruppen hade erfarenheter av att få sin kompetens ifrågasatt enbart på grund av sitt kön. En elev på barn- och fritidsprogrammets inriktning mot pedagogiskt arbete berättade: ”En gång på APL så ville en mamma att jag inte skulle ta hand om hennes barn för att jag var kille. Men min handledare sa åt mig att bara vara tyst och le.” Samma elev berättade om erfarenheter av att bli misstänkliggjord på grund av sitt kön, och hur han anpassat sig efter detta: ”Jag byter aldrig blöja på barnen på förskolan, för jag vill inte att föräldrarna ska bli misstänksamma.” Eleverna berättade också om hur deras utbildningsval blivit ifrågasatt av omgivningen, och till och med av skolans studie- och yrkesvägledare. En kvinna som studerar VVS- och fastighetsprogrammet berättade: ”Min sa att tjejer inte kan bli rörmokare för att de är för svaga, men jag ska visa honom att det visst går.” Inte alla elever kan hantera att omgivningen ständigt uppmärk- sammar och ifrågasätter deras utbildningsval. Statistik visar att elever som tillhör ett underrepresenterat kön har större tendens att avbryta utbildningen och byta gymnasieprogram. I tabellen nedan syns att kvinnor har en större tendens att byta från mansdomine- rade yrkesprogram, och att män har en större tendens att byta från kvinnodominerade yrkesprogram. Ju mer könshomogent program- met är desto större avhopp från minoritetskönet. Det bör dock noteras att vissa av dessa elevgrupper är väldigt små. Det gick bara 22 kvinnliga nybörjarelever första året på VVS- och fastighets- programmet . Källa: statistik för /13. I omkring hälften av fallen då en elev byter gymnasieprogram leder detta till att eleven måste börja 1, vilket medför ökade kost- nader för samhället och individen.12 12 statistik över programbyten 2012. Förutom programbyten kan socialt utanförskap leda till att en elev avbryter sin gymnasieutbildning. När Temagruppen för unga i arbetslivet frågade 379 ungdomar som avbrutit sina gymnasiestu- dier varför de inte fullföljt utbildningen var mobbning och socialt utanförskap det främsta skälet.13 Mobbning är i studien ett samlings- begrepp för trakasserier, hot, diskriminering eller våld. I en utvärde- ring av gymnasieskolan 2002 konstaterades att avbrottsfrekvensen för det underrepresenterade könet var väsentligt större än för det dominerande könet.14