sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — Det internationella standardiseringsorganet för telekommunikation, ITU-T, har tagit fram en definition för smarta hållbara städer som lyder: En smart hållbar stad är en innovativ stad som använder informations- och kommunikationsteknologi och andra medel för att förbättra livskvalitet, öka effektiviteten i staden och dess tjänster, och konkurrenskraft, som den säkerställer att dagens och framtida generationers behov av ekonomiska, sociala och miljöaspekter uppfylls. 81Långtidsutredningen Bilaga 7 SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar. 82Avsnittet om smarta hållbara städer bygger på , (2016) Smarta hållbara städer – en lösning för att nå klimatmål i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 83http://smartsthlm.stockholm.se/2016/09/20/vi-satter-likhetstecken-mellan-den-smarta- staden-och-den-hallbara-staden/ (Hämtad ). 84www.regeringen.se/artiklar/2016/06/strategiska-samverkansprogram---en-kraftsamling- for-nya-satt-att-mota-samhallsutmaningar/ (Hämtad ). Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… I städer kan digitalisering bidra till att nå klimatmål genom olika principer som kan tillämpas på produktdesign, arkitektur, stadsplanering och planering på regional, nationell och global nivå:85 •Dematerialisering, som innebär att virtuella produkter ersätter eller förminskar fysiska produkter. De föremål som behövs för att komma åt datainnehållet kan vara avsevärt mindre resurs- och energikrävande och ta mindre plats, vilket skapar nytt utrymme i staden. Dematerialisering har m.a.o. potential att frikoppla konsumtion från användning av fysiska material och resurser. •Demobilisering, som innebär att ersätta eller minska behov av resor och transporter. Möjligheten till uppkoppling blir då viktigare än var olika aktiviteter utförs geografiskt. För en stad kan detta innebära att den befintliga fysiska infrastrukturen inte får lika hög belastning och därför kan användas mer optimalt i stället för att bygga nytt. •Massanpassning, som innebär en övergång från massproduktion till individuellt anpassade produkter eller tjänster. •Effektivisering, som innebär intelligent styrning av verksamhetsprocesser, vilket leder till att de olika flödena inom, till och från staden kan skötas på ett mer optimalt sätt. Genom att utnyttja mer intelligens i styrningen av energi, vatten, avlopp, avfall, transporter m.m. kan förbrukning av olika resurser minska och flöden optimeras. •Omvandling, som innebär förändring av gaturum och markanvändning. Ett exempel är bankernas övergång till internetbanker som lett till att de tidigare lokalkontoren nu används för annan verksamhet, och olika bildelningstjänster som kommer påverka gaturummet på olika sätt framöver. 85 , W. J. (2000) E-topia, ”life, – but not as we know it”. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Exempel på smarta städer Många städer arbetar för att öka sin digitaliseringsgrad och benämner sig ofta ”smarta städer”, även om det inte enbart, eller överhuvudtaget, är hållbarhetsfaktorer som ligger bakom införandet av ny teknik. Smart City86 är en innovationsplattform med mer än 100 partners som deltar i mer än 90 projekt. Staden tillhandahåller plattformen och uppmanar företag, myndigheter, kunskapsinstitutioner och medborgare att bidra med innovationer som kan göra staden mer smart. De olika projekten omfattar nya lösningar för olika ändamål, såsom smart mobilitet, cirkulär ekonomi, smarta samhällstjänster etc. Songdo87 i är ett exempel på en stad under uppbyggnad som från början har planerats för att vara smart. har designat den digitala infrastrukturen och lösningarna för staden. I i bestämde sig stadens ledning att stimulera digitala delandetjänster för att främja en hållbar konsumtion och för att minska avfallet i staden. är en av få städer som tydligt har kopplat sina miljömål till olika digitala lösningar. Det innefattar ganska enkla onlineverktyg och guider för att stimulera till miljövänliga hushållsaktiviteter. De har t.ex. utvecklat en karta som visar potentialen för att använda solfångare på hustak. Sammanfattningsvis kan smarta städer se väldigt olika ut och ha olika anledningar till att de finns. Initiativen kan vara affärsdrivna, innovationsdrivna och med syfte att uppnå olika mål i staden. I vissa bjuds befolkningen in att föreslå och utveckla lösningar, i andra är de utvecklade av privata, ofta multinationella, företag utan inblandning av befolkningen. De initiativ som är drivna av staden själv för att uppnå mål utnyttjar ofta befintlig digital teknik tillsammans med ny teknik, medan de som är affärsdrivna självfallet är uppbyggda av ny digital teknik för att skapa nya affärsmöjligheter för de företag som utvecklar tekniken. Det kan finnas en risk att stora företag blir för dominerande och att stadens mål kommer i andra hand. 86https:// 87http:///about/ Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… ningar från ett stort företag införs kan det också leda till begränsad möjlighet till samverkan, interoperabilitet, mellan olika system. Var finns den största effekten? För att kunna avgöra var de största effekterna av digitalisering kan uppnås i städer är det nödvändigt att klargöra vilka systemgränser som används när städer sätter sina klimatmål. Har de anlagt ett konsument- eller producentperspektiv och har de också anlagt ett livscykelperspektiv på produkter och tjänster? Med ett konsumentperspektiv omfattas all konsumtion av produkter och tjänster av de individer som bor i staden, oavsett var i världen utsläppen förekommer. Ett produktionsperspektiv däremot fokuserar endast på utsläpp från produkter och tjänster innanför stadens gräns. Ett livscykelperspektiv innebär att alla utsläpp från en produkts livscykel (produktion, användning och utfasning) tas med. Beroende på vilket perspektiv som används i staden för att beräkna växthusgasutsläpp kan stadens satsning på digitala lösningar bli väldigt olika. Ett exempel är om flygresor som görs av innevånare i staden inte allokeras till staden eftersom de utförs utanför stadens gräns, då kan slutsatsen bli att det inte är aktuellt att satsa på lösningar för att minska resandet som t.ex. videokonferensanläggningar. De största växthusgasutsläppen kommer från uppvärmning av hus, transporter och matkonsumtion. Genom att anlägga ett konsumtionsperspektiv för städer är det möjligt att finna lösningar så att konsumtionen förändras vid själva källan till att de uppstår. Men för att utnyttja den fulla potentialen av digitalisering bör även andra perspektiv undersökas. 3.5.3Konsumenters beteenden och betydelsen av styrmedel Digitalisering har stora möjligheter att bidra till hållbar produktion och konsumtion, till exempel genom att underlätta spårbarhet av material som i sin tur förenklar återanvändning av material, genom att effektivisera transportflöden och minska resbehov etc. Att möjligheterna att samla in, analysera och presentera information om olika val för konsumenterna ökar betyder däremot inte per automatik att konsumenterna därmed kommer att göra hållbara Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Beteendevetenskaplig forskning pekar på att styrmedel för hållbar konsumtion kräver en kombination av information, ekonomiska incitament, regler, byggande av positiva sociala normer och insatser för att underlätta förändring som leder bort från områden med stor negativ påverkan på hållbarhet.88 Digitala innovationer är alltså inte tillräckliga för att minska människans påverkan på klimatet. Möjligheterna till hållbar konsumtion påverkas i högsta grad av politiska beslut, åtgärder och styrmedel. I detta sammanhang är det viktigt att politiska åtgärder riktade mot utbudssidan (produktionen) kompletteras med åtgärder riktade mot efterfrågesidan (konsumtionen) för att få individer att välja mer hållbara val. Dessa hållbara val främjas inte bara genom information, utan även genom strategier för infrastruktur, prissättning och samhällsinstitutioner.89 Fokus på beteendeförändringar behöver alltså öka och ges lika stort utrymme som introduktion av ny teknik. Beteendeförändringar för ett koldioxidneutralt samhälle behöver fokusera på fler intressenter än de individer som ska förändra sitt beteende, t.ex. politiker, konsulter, media, lobbyorganisationer och andra med makt att förändra vanor.90 Nudging – medborgare knuffas till att göra fördelaktiga val En policyform som fått ökad uppmärksamhet är s.k. nudging, eller knuffande. Det kan till exempel användas för att få människor att fatta beslut som är bättre för miljön eller för deras hälsa. Nudging handlar om att möjliggöra beteenden och enskilda beslut på ett sätt som kan vara fördelaktiga för individen, men ofta också för samhället. Tanken är att det spelar roll vilken miljö som individer gör sina val i. Genom att förändra den sociala och fysiska miljön, samt sättet som olika valalternativ presenteras på, kan man öka chanserna för att ett visst alternativ väljs. Önskvärda alternativ kan göras mer tillgängliga genom att erbjuda dem som standardalternativ, t.ex. genom att göra viktig information mer framträdande, 88Mont, O. et al. (2014) Nordiskt policy-sammandrag: Förbättra nordiskt beslutsfattande genom att skingra myter om hållbar konsumtion. 90Kramers, (2016) Smarta hållbara städer – en lösning för att nå klimatmål i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… genom att förenkla komplex information för användarna, eller genom att ändra den fysiska miljön. Syftet är däremot inte att förändra människors värderingar. Styrkan med nudging ligger i att det förstärker andra verktyg och insatser och kan förbättra deras effektivitet.91 I kontexten av hållbara beteenden kan det innebära att en myndighet sätter det klimatsmarta beslutet som förhandsvalt standardalternativ när medborgare ställs inför en valmöjlighet. Det står då medborgaren fritt att välja något mindre klimatsmart (”opt-out”), men de flesta personer kommer inte lägga möda på att byta alternativ.92 3.6Nya ekonomiska mönster utmanar BNP-statistiken har i likhet med många andra länder en makroekonomisk utveckling som avviker från det mönster som beprövade ekonomiska modeller kan förklara.93 Mest bekymmersamt är en låg produktivitetsökningstakt i många länder. Skulle de nya makroekonomiska mönstren i viss mån kunna förklaras av mätfel och förskjutningar av mänsklig aktivitet till områden som statistikmyndigheterna inte täcker in? En hypotes är att digitalisering påverkar värdeskapande på flera sätt som inte fångas upp i BNP-statistiken. Det finns tre huvudsakliga skäl till detta. För det första syns förbättrad tjänstekvalitet, särskilt till samma eller lägre pris, inte fullt ut i BNP-stati- stiken. För det andra gör den stora mängden affärsmodeller och innovativ mjukvara på marknaden att kvalitetsförbättringen och dess spridning blir oerhört stor. För det tredje mäter BNP-statistiken inte mer effektiv fritidsanvändning, t.ex. till följd av digitala innovationer som gör det möjligt för människor att spara tid . Det pågår en internationell diskussion om dessa frågor. Bl.a. gjordes det en granskning av nationalräken- 91Mont O., Lehner M. och . (2014), Nudging – Ett verktyg för hållbara beteenden?. 92Palmås, (2016), Digitalisering, innovation och hållbar urbanisering i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 93Avsnitt 3.6 bygger på Felländer, , , och , (2016), Digitaliseringens välstånd bortom i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… skaper som förordar en mer proaktiv hållning för att mäta den nya digitala ekonomin.94 3.6.1Digitaliseringens bidrag till konsumentöverskottet En relevant fråga är om digitalisering ger större tillskott av konsumentöverskott än vad som varit vanligt tidigare? Det så kallade konsumentöverskottet är ett värde på nytta som inte normalt mäts. Till exempel ger försörjning av rent dricksvatten ett litet bidrag till BNP, men konsumentöverskottet är enormt. Varför är då konsumentöverskottet större tack vare digitaliseringen? Det beror på att digitaliseringen har inneburit alltfler kostnadsfria, eller i det närmaste kostnadsfria, varor och tjänster, tjänster av bättre kvalitet och skapat mer fritid för konsumenterna. Det är svårt att mäta värdet av fria varor och kvalitetsförbättringar, och traditionella studier av BNP har vanligtvis inte granskat hur fritiden används. De vinster som gjorts kan alltså komma att underskattas i den befintliga BNP- statistiken. Kvalitetsförbättringar till följd av digitalisering underskattas Ett område där livskvaliteten drastiskt underskattas i BNP-måttet är kvalitetsförbättringar som rör varor och tjänster. Digitaliseringen driver kvalitetsförbättringar på en mängd sätt. Utbudet av gratistjänster har ökat. Att söka information eller ta del av innehåll på internet är ofta gratis, eller så betalar konsumenter genom t.ex. reklamexponering. Detta spelar mindre roll om ett företag använder sådana gratistjänster och därmed lyckas producera mer, för då ökar mervärdet och i slutändan även BNP. Men om användaren är en konsument så räknas ökningar eller förbättringar av gratistjänster inte in i BNP. Det växande utbudet av gratistjänster på internet skapar alltså en utmaning för mätningen av BNP och inkomster. Teknikskiften ger mervärde för konsumenterna. SCB mäter gradvisa kvalitetsförbättringar av varor, och i viss mån av tjänster. Förbättringar till följd av tekniksprång missas däremot ofta. 94 Bean, (2016), Economic Statistics. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Summan av de löner och vinster som Spotify genererar registreras visserligen som förädlingsvärde, men konsumentnyttan av att övergå från CD-skivor till Spotify räknas inte in i BNP. Tvärtom kan nettoeffekten bli en BNP-sänkning. Att tjänsterna dessutom är mer tillgängliga, via mobiltelefoner och surfplattor ökar dessutom konsumtionen. Vidare innebär digitala tjänster ofta en automatisering och effektivisering, där många ”mellanledstjänster” utförs av konsumenten. Tjänster flyttar då från den del av ekonomin som registreras i BNP till hushållsarbete som inte registreras. Digitaliseringen ger upphov till externa och plattformsrelaterade effekter. Till exempel gör en persons användning av Facebook tjänsten mer attraktiv även för andra användare. Dessa externa effekter skapar konsumentnytta, men registreras normalt inte i BNP. Det har skett dramatiska kvalitetsförbättringar inom tjänstesektorn, men kvalitetsförbättringar för konsumenttjänster räknas endast i marginell utsträckning in i BNP. Det kan ha fungerat relativt väl så länge många tjänster kunde anses hålla en ganska stabil kvalitet , men i och med digitaliseringen blir det ett ganska tveksamt antagande. Digitala leveranser av varor och tjänster har också gjort att många traditionella sätt att sälja styckevis ersätts av paket till fastpris, där paketpriset normalt sett är lägre än summan av de enskilda delarna. Det sker också kvalitetsförbättringar i skattefinansierad verksamhet, vilket vissa länder har börjat göra smärre justeringar för i nationalräkenskaperna. SCB tar numera hänsyn till förbättringar i betyg, som ett kvalitetsmått för offentligt finansierad utbildning, och till några kvalitetsparametrar inom hälso- och sjukvården. Men detta arbete befinner sig fortfarande i ett tidigt skede och har bara resulterat i marginella justeringar. Avslutningsvis ökar digitaliseringen också hushållens produktion. Det sker på tre sätt: kvaliteten på den egna konsumtionen kan förbättras, t.ex. genom hälsoappar; konsumenter skapar nätinnehåll som hjälper andra konsumenter; konsumenter producerar och säljer varor och tjänster som inte räknas in i BNP, t.ex. försäljning på Blocket. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Konsumenters tidsoptimering mäts in i BNP-statistiken Mycket av den utveckling som digitaliseringen driver leder i slutändan till förbättrad användning av fritid och fritid av högre kvalitet, vilket inte mäts i BNP. Detta har delvis berott på att man har ansett att förbättrad tidsoptimering och tidsbesparing i produktionssektorn fångas upp i förbättrad produktionsstatistik, men så är inte fallet när man studerar tidsoptimering bland konsumenter. 3.6.2Konsekvenser av att digitaliseringen inte avspeglas i statistiken Att den digitala revolutionen inte avspeglas i statistiken medför en risk för misstag i samhällsdebatten och i politiken. SCB och får svårare att få grepp om inkomster i virtuella världar. För finanspolitiken blir beskattningen en utmaning. Ju mer konsumtion och produktion flyttar till obeskattade virtuella aktiviteter, desto större börda riskerar att läggas på krympande traditionella skattebaser. Det tynger tillväxten i den traditionella ekonomin. Fördelningspolitiken riskerar att prioritera fel saker, när hög- och låginkomsttagare har jämlik tillgång till digitala tjänster, som ofta är gratis eller ganska billiga. missleds att uppfatta den ekonomiska aktiviteten som svagare än den är, och bedriver en för expansiv penningpolitik, vilket resulterar i kreditbubblor och nya finanskriser.95 95 Felländer, A. och Fölster, S., Det digitala paradigmskiftet kräver ny ekonomisk politik. /debatt/det-digitala-paradigmskiftet-kraver-ny-ekonomisk-politik/ (Hämtad 2016- 11-02). 4 Bedömningar och slutsatser I detta kapitel beskrivs inledningsvis digitaliseringens transformerande kraft och att befinner sig i övergången från ett industrisamhälle till ett digitalt samhälle. tidigare bedömningar kvarstår, vilket innebär att tidigare förslag är aktuella.1 har nya behov identifierats genom den kunskapsuppbyggnad som gjorts. Dessa presenteras nedan. Av- slutningsvis beskrivs kortfattat de centrala slutsatser som kommissionen har kommit fram till och som ligger till grund för de rekommendationer som förs fram i kapitel 5. 4.2Digitaliseringen är en transformerande kraft Vi befinner oss mitt i utvecklingen från ett industrisamhälle till ett digitalt samhälle. Digitalisering och ny teknik är motorer i utvecklingen. Ny teknik får ofta genomslag först när andra förutsättningar i samhället gör det möjligt. Vår tids samhällsutveckling drivs utöver digitaliseringen av ett antal genomgripande samhällstrender såsom ökad globalisering, accelererande urbanisering, ett växande kunskapssamhälle, starkare individualisering, större mångfald och pluralism.2 Detta innebär att vi nu står inför utvecklingssprång som kommer att förändra nästan allting: vad vi gör, hur vi gör det och vad som går att göra. Själva kärnan i digitaliseringen – möjligheten att samla in 1Se sammanställning av samtliga förslag –2016 i bilaga 6. Några av förslagen har tagits vidare inom . 2För utförligare beskrivning av omvärldsutvecklingen se kap 3 i delbetänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden, SOU 2015:91. och analysera stora mängder data – innebär att vår kunskap om och förståelse av människan, samhället och miljön kommer att förändras. 4.2.1Från industrisamhället till digitala samhället Digitaliseringen innebär en så pass genomgripande och omvälvande förändring att man måste prata om en transformation av samhället – en helt ny epok – en övergång från det industriella till det digitala samhället.3 En transformering innebär något mer än utveckling. Det innebär att det som varit fasta hållpunkter, de delar som utgör en helhet, radikalt förändras till något helt nytt. Utvecklingen innebär helt nya förutsättningar, behov och villkor för individ och samhälle, för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och civilsamhället. Det påverkar samhällets grundläggande delar – tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Inte minst påverkas politikens möjligheter och statens åtagande. 4.2.2Den industriella revolutionen formade dagens samhälle Vissa tidsepoker har inneburit större förändringar för individer och samhälle än andra. Den industriella revolutionen – när det , kroppsliga arbetet ersattes av maskiner – är den hittills mest omstörtande tidsepoken. Man talar om tre eller fyra industriella revolutioner där mekaniseringen och utvecklingen av ångkraften är den första och utvecklingen av elektricitet och förbränningsmotorer ses som den andra.4 Om man räknar in utvecklingen av elektroniken som en tredje revolution så befinner vi oss , med digitaliseringen, i början av vad som många karaktäriserar som en fjärde industriell revolution. Digitaliseringen och internet tillsammans med utvecklingen av sensorer och sakernas internet, automatisering, robotisering och artificiell intelligens utgör grunden för denna s.k. fjärde industriella revolution, 3Se Omvärldsanalysen i kapitel 3 i delbetänkande SOU 2015:91, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 4Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. ofta kallad industri 4.0.5 Utvecklingen benämns också som den andra maskinåldern, vilket syftar på att maskiner nu utvecklats till att ta över många av människans mentala och intellektuella förmågor.6 menar att vi bör betrakta denna utveckling som en övergång till ett helt nytt samhälle – det digitala – och att samhället och dess institutioner kommer att förändras i grunden. I tog industrialiseringen fart under andra halvan av 1800- talet, än i , där den anses ha startat. Förändringarna i samhället i övergången från jordbrukssamhället till det industriella samhället var genomgripande ekonomiskt, socialt, politiskt och värderingsmässigt. Förutom den tekniska utvecklingen innebar olika reformer för effektivisering av jordbruket och nya grödor en ökad avkastning inom jordbruket7, vilket tillsammans med ökad medicinsk kunskap, t.ex. smittkoppsvaccin, ledde till en kraftigt ökande befolkning. befolkning mer än fördubblades från cirka 3,1 miljoner år 1840 till 6,4 miljoner år 1940, trots en betydande emigration till Amerika.8 Det innebar att många flyttade till städerna för att söka arbete och urbaniseringen tilltog. Tillgången till arbetskraft för de framväxande fabrikerna var därför god. Ekonomin förändrades bl.a. genom framväxten av banker med privat kapital som svarade mot fabriksägarnas behov av kapital för investeringar. Allt fler människor blev löneanställda. Ett tecken på övergången från ett jordbrukssamhälle till ett industrisamhälle kan sägas vara när andelen löneanställda överstiger andelen sysselsatta inom jordbruket och dess binäringar. Det sker år 1910.9 5Termen Industri 4.0 användes först vid Messe, industrimässa i , med tema Industri 4.0. De tre första industriella revolutionerna är ångmaskinen, elektriciteten och elektroniken. 6Brynjolfsson & McAfee, (2014) The Second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. 7www.lansstyrelsen.se/skane/Sv/samhallsplanering-och- kulturmiljo/landskapsvard/kulturmiljoprogram/historia-utveckling/jordbrukets- landskap/skiftesref-jordbr/Pages/index.aspx (Hämtad ). 8www.sverigeisiffror.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/ befolkningsutveckling/ Hämtas . 9Lagerqvist, (2013), Reformer och revolutioner. En kort introduktion till ekonomiska historia åren 1750–2010, : , s. 22. Samhällsklasserna förändrades från de fyra stånden till nya kategoriseringar utifrån socioekonomiska och kulturella resurser, t.ex. uttryckt i arbetarklass, medelklass och överklass. Politiska rörelser för allmän rösträtt, för arbetares rättigheter och skydd, för statens ansvar för att ge likvärdiga villkor till medborgarna tog fart. Näringslivet har formats under industrisamhällets framväxt, exempelvis infördes den första aktiebolagslagen 1848.