sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Några instanser påpekade att det inte var logiskt att låta den tekniska utformningen av det föreslagna månadsuppgiftssystemet vara sty- rande för utformningen av inkomstunderlag och allmänna försäk- ringar. De menade att försäkringarna måste utredas, utvecklas och förbättras fristående från tekniska lösningar. Flera instanser tillstyrkte förslaget om ett harmoniserat inkomst- begrepp. Några instanser ville dock inte, eller ansåg sig inte kunna, ta ställning till det föreslagna inkomstbegreppet utan att först tagit del av helheten av kommittén förslag i slutbetänkandet. De flesta instanser hade inget att invända mot de förslag på konkretiseringar av förslag som läm- nades i delbetänkandet. De remissinstanser som avstyrkte Månads- uppgiftsutredningens förslag var dock kritiska även till de före- slagna konkretiseringarna, inte minst till förslaget om detaljerad periodisering av månadsuppgifterna. Några instanser som var posi- tiva till någon form av månadsuppgifter var negativa till just den detaljerade periodiseringen, bl.a. då den ansågs leda till administra- tiva kostnader för arbetsgivare. Flera instanser förhöll sig tvekande till SGI baserad på faktiska inkomster. De menade också att det inte var möjligt att ta ställning till förslagen om månadsuppgifter utan att det fanns ett förslag om utformning av historisk SGI att förhålla sig till. Några instanser poängterade vikten av en ramtid utformad så att inte nytillträdda, t.ex. yngre personer, på arbetsmarknaden exkluderas. Flera instanser var positiva till ett inkomstvillkor i arbetslös- hetsförsäkringen, medan några varnade för att det skulle kunna leda till att vissa grupper exkluderades ur försäkringen.28 28Remissvar se dnr S 2012/4711/SF. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag 5.4Beräkningen av ersättning i andra länder I beräknas anställdas sjukpenning efter arbetsgivarperi- oden som den genomsnittliga timlönen före sjukfallet. Om perioden är för kort för att bestämma den försäkrades normal- inkomst utökas perioden för beräkningsunderlaget före sjukfallet. Arbetsgivarna rapporterar underlag om den försäk- rades inkomster elektroniskt månadsvis.29 I baseras sjukpenningen för arbetstagare efter arbetsgi- varperioden antingen på den genomsnittliga veckointäkten före sjukfallet, som regel från de närmast föregående , eller på den pensionsgivande årsintäkten. Arbetsgivaren rapporterar in veckointäkten. Om veckointäkten omräknad till årsintäkt avviker från den pensionsgivande årsintäkten baseras sjukpenningen istället på den pensionsgivande årsintäkten.30 Arbetsgivarna i rapporterar inkomster elektroniskt . I baseras sjukpenningen som regel på arbetsinkomster som fastställts vid beskattningen. Om inkomsterna de sex måna- derna före arbetsoförmågan har stigit med jämfört med beskattningen kan de senaste sex månadernas arbetsinkomster användas istället. Arbetsgivarna rapporterar in arbetsinkomsterna på blankett eller via en e-tjänst. Vid arbetslös- het, sjukdom, värnplikt eller föräldraledighet kan arbetsinkomsten baseras under innevarande och föregående år, vilka inte behöver vara sammanhängande. I vissa fall kan sjukpenningen även beräknas på en enda månads arbetsinkomst som omvandlas till årsinkomst. Det förutsätter ett tillförlitligt underlag, som t.ex. ett anställningsavtal där det framgår att anställningen skulle ha fortsatt i minst sex månader.31 30Den pensionsgivande årsintäkten är som regel beräknad på genomsnittet av de fastställda pensionspoängen för de tre föregående åren (uppgift från NAV). Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag System med faktiska inkomster rymmer stor variation för att undvika underförsäkring I , och baseras sjukpenningen på faktiska inkomster med viss variation avseende ramtid. I både och används alternativa beräkningssätt med tidigare fastställda årsuppgifter. I kan arbetsinkomsten fastställas på grundval av tolv, sex och i vissa fall en månads inkomster. Dessa varianter syftar till att undvika underförsäkring. I kombineras flera alternativ där huvudregeln är fak- tiska inkomster för att undvika underförsäkring. Kontantförmån vid sjukdom beräknas i regel i relation till den försäkrades tidigare inkomst . Om det senaste arbets- /försäkringsförhållandet var kortare än , beaktas den perioden. I en situation där den försäkrade blir sjuk samma månad som anställningen startade beräknas ersättning på basis av överens- kommen framtida lön med arbetsgivaren. I den situationen är den tjeckiska socialförsäkringen lika framåtblickande som den svenska.32 I baseras den lagstadgade sjukpenningen på den avgiftspliktiga arbetsinkomsten före sjukfallet, t.ex. den senaste månadslönen. Enskilda utbetalningar som t.ex. semesterersättning beaktas. Det finns en ventilregel vid oregelbundna arbetsinkomster för att säkerställa att inkomst- bortfallet ersätts (Sozialgesetzbuch 5 § 47).33 ska tyska arbetsgivare månatligen sända uppgifter om sina anställdas inkomst- förhållanden till en databas. Uppgifterna lagras där i krypterad form. Medborgaren godkänner användandet av informationen och legitim- erade tjänstemän kommer åt informationen genom elektronisk signatur.34 I är arbetslöshetsförsäkringen frivillig. För att ha rätt till ersättning måste en sökande bl.a. uppfylla ett arbetsvillkor. Det innebär att den sökande varit sysselsatt som arbetstagare i minst 52 Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag veckor () för heltidsförsäkrade och minst 34 veckors (1 258 timmars) arbete under samma tidspe- riod för deltidsförsäkrade. Beräkningsunderlaget för dagpenning utgörs av inkomsten eller de då personen har arbetat minst 320 respektive . Dagpen- ningen är högst av den tidigare inkomsten, med olika tak för hel- och deltidsförsäkrade. Nyutbildades dagpenning upp- går till av den högsta dagpenningen. Arbetslöshetsförsäkringen i är en del av det norska soci- alförsäkringssystemet (trygdesystemet), vilket innebär en automa- tisk försäkring vid arbetslöshet för alla löntagare. Rätten till dag- penning är även kopplad till tidigare inkomster, dvs. ett inkomst- villkor. Den arbetslöse ska ha haft en inkomst av anställning som motsvarar minst 1,5 grundbelopp under föregående kalenderår, alternativt en inkomst av anställning som motsvarar minst tre grundbelopp under de tre föregående kalenderåren. I beräknings- underlaget ingår de inkomster av anställning och bidragsinkomster (exempelvis arbetslöshetsdagpenning, sjukpenning, föräldrapen- ning vid födelse, adoption eller vård av barn) som betalades ut föregående kalenderår eller ett genomsnitt av innan ansökan om dagpenning. Inkomster över sex grundbelopp tas inte med i dagpenningunderlaget. Dagpenningen motsvarar av beräkningsunderlaget per dag. Taket för ersättning föl- jer av att beräkningsunderlaget är maximerat till sex grundbelopp. Ersättningsnivån motsvarar i genomsnitt av tidi- gare inkomst. har två parallella system för arbetslöshetsförsäkring, ett frivilligt och ett obligatoriskt. Alla som arbetar omfattas av den obligatoriska försäkringen, medan de som är medlemmar i en arbetslöshetskassa därutöver omfattas av den frivilliga försäk- ringen. För att ha rätt till arbetslöshetsersättning i krävs bl.a. att den sökande uppfyller ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret för löntagare innebär enligt huvudregeln att den sökande ska ha för- värvsarbetat minst under de 28 sen- aste månaderna och fått lön enligt branschens kollektivavtal. Den inkomstrelaterade dagpenningen utgör högst av dagslö- nen, men är minst lika stor som grunddagpenningen inklusive barntillägg. För löntagare beräknas den inkomstrelaterade dagpen- ningen utifrån regelbundna, skattepliktiga inkomster under arbets- Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag I säsongsbetonat eller oregelbundet arbete beak- tas inkomster som närmast föregår arbets- lösheten. 5.5Precisionen i den sjukpenninggrundande inkomsten Ett sätt att försöka mäta hur väl den beslutade SGI:n beskriver den ekonomiska levnadsstandard som den enskilde haft före sjukfallet eller föräldraledigheten är att räkna om de arbetsinkomster den enskilde haft av året som denne arbetat. Dessa inkomster räknas om till vad de skulle varit om den enskilde hade arbetat i stället för att vara sjuk- eller föräldraledig. Under förutsättning att den enskilde, som denne varit sjuk eller föräldraledig, skulle ha arbetat och haft samma löneinkomst som under den del av året då han eller hon faktiskt arbetat, kan den beslutade SGI:n jämföras med denna hypotetiska arbetsinkomst. Det är viktigt att poängtera att detta nödvändigtvis inte är samma sak som den inkomst den enskilde skulle ha haft eller föräldraledigheten då inkomsten över året kan vara oregelbunden. Det går således inte att utifrån denna analys att uttala sig om huruvida den beslutade SGI:n är rätt eller fel, men det ger en uppskattning av hur väl den beslutade SGI:n stämmer med den ekonomiska standard den enskilde levt på . För att göra analysen så jämförbar som möjligt, studeras enbart de som arbetat heltid av året, dvs. de har var sjuka, arbetslösa eller föräldralediga av årsar- betstiden. Löneinkomsten utgör därmed en stor del av den samlade inkomsten . Uppräkning av löneinkomsten borde där- med ge en bra bild av den enskildes ekonomiska standard. Bedömningen är att detta förfaringsätt fungerar relativt väl för anställda medan det för företagare och kombinatörer kan vara svå- rare att tolka resultaten av dessa beräkningar. Dels kan det vid kortare frånvaro, som det handlar om här, ifrågasättas hur stort inkomstbortfallet i praktiken blir för företagare och kombinatörer, dels blir urvalet av förtagare och kombinatörer relativt litet med de begränsningar av analyspopulationen som görs. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Av tabell 5.1 framgår sambandet mellan den beslutade SGI:n och den ekonomiska standard som den enskilde levt på innan sjuk- domen eller föräldraledigheten. Korrelationen mellan den beslutade SGI:n och den uppskattade ekonomiska standarden är i de flesta fall hög. Statistiskt sett finns det för de flesta grupper ett signifi- kant samband mellan dessa båda storheter. Sambandet är starkast för anställda och svagare för kombinatörer och företagare. För kombinatörer som varit sjukskrivna är sambandet svagast men är inte heller signifikant, vilket beror på en kombination av relativt få observationer och stor variation. Av tabell 5.1 framgår också kvoten mellan den skattade ekono- miska standarden och den beslutade SGI:n för anställda, kombina- törer och företagare. Ett värde större än ett anger att den skattade ekonomiska standarden är större än den beslutade SGI:n och en kvot lägre än ett innebär att den beslutade SGI:n är större än den skattade ekonomiska standarden. Ett värde lika med ett innebär således att den skattade ekonomiska standarden och den beslutade SGI:n är lika stor. Av tabellen framgår att medelvärdet för samtliga grupper är större än ett.36 Det innebär att den beslutade SGI:n i genomsnitt är lägre än den uppskattade ekonomiska standarden. För alla grupper utom för kombinatörer och företagare med sjukpenning är media- nen lägre än medelvärdet, vilket innebär att fördelningen är skev uppåt i fördelningen. Avvikelsen från medianvärdet är därmed större uppåt i fördelningen än neråt, dvs. fler har en positiv avvi- kelse från medianen än en negativ.37 För anställda med sjukpenning är den uppskattade ekonomiska standarden i genomsnitt högre än den beslutade SGI:n. För kombinatörer och företagare är den genomsnittliga avvikelsen lite lägre. Anställda och företagare med föräldrapenning har en genomsnittlig avvikelse mellan beslutad SGI och skattad ekonomisk standard på 5–. För kombinatörer är avvikel- sen betydligt större, . 36Kvoten är signifikant skild från 1 för samtliga grupper. 37Med positiv avvikelse avses här att kvoten mellan skattad ekonomisk standard och beslutad SGI är större än medianvärdet. Med negativ avvikelse avses att kvoten är lägre än medianvärdet. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlagSOU 2015:21 Kvot mellan skattad ekonomisk standard och beslutad SGI (SGI,Ek. 0,11* Anm. *Ej signifikant, med kombinatörer avses de som haft både inkomst från näringsverksamhet och inkomst av tjänst. **Med företagare avses de som enbart haft inkomst av näringsverksamhet. Källa:SCB, FASIT, egna beräkningar. Även om den genomsnittliga skillnaden mellan den beslutade SGI:n och den skattade ekonomiska standarden i en del fall inte är så stor, finns det för anställda, kombinatörer och företagare en relativt stor spridning mellan olika försäkrades situation. Av dia- gram 5.1 framgår hur stor andel av anställda, kombinatörer och företagare med sjukpenning respektive föräldrapenning som har avvikelser av olika storlek. Med oförändrat avses här att skillnaden mellan de båda storheterna är åt ena eller andra hållet. Gruppen där den skattade ekonomiska standarden är ungefär lika stor som den beslutade SGI:n är störst bland de anställda. För anställda med sjukpenning utgör denna andel och för dem med föräldra- penning. av populationen har en avvikelse där den ekonomiska standarden är 5–större än den beslu- tade SGI:n vid såväl sjukdom som föräldraledighet. För kombinatörer och företagare är andelen är den skattade ekonomiska standarden och den beslutade SGI:n ungefär lika stor. För anställda är andelen mindre än hos företagare och kombinatö- rer. För kombinatörer med sjukpenning är denna andel och för dem med föräldrapenning är den omkring 30 pro- Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag För företagare utgör denna andel för såväl dem med sjukpenning som dem med föräldrapenning. Att en betydligt mindre andel av företagare och kombinatörer har en beslutad SGI som är likartad med den skattade ekonomiska standarden innebär att spridningen mellan dessa storheter är större i dessa grupper än hos de anställda. Det framgår också av standard- avvikelsen som redovisas i tabell 5.1. Störst är spridningen bland företagare, vilket gäller för såväl dem som haft sjukpenning som föräldrapenning. Diagram 5.1 Andel anställda, företagare och kombinatörer med avvikelser av olika storlek mellan skattad ekonomisk standard och beslutad SIG, procent Källa: SCB FASIT, egna beräkningar. Ytterligare en bild av spridningen kan fås i diagram 5.2, där sprid- ningen av kvoten mellan den skattade ekonomiska standarden och den beslutade SGI:n beskrivs av ett boxplot-diagram. Kanterna på boxen beskriver den . Strecket i mitten på boxen anger medianvärdet och markeringen vid sidan av utgör medelvärdet. Boxens armar anger min och max värden i fördel- ningen. För såväl sjukpenning som föräldrapenning är boxen smalast för de anställda, vilket indikerar ett relativt kompakt avstånd mellan den och i den meningen en relativt liten Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Intressant är dock storleken på boxens armar som anger max- och minvärden i fördelningen. Här framgår att även bland de anställda finns det försäkrade med stora avvikelser mellan den beslutade SGI:n och den uppskattade ekonomiska standarden. Skillnaden mellan max- och minvärdet är således störst i gruppen anställda för dem med sjukpenning och större än för företagare för dem med föräldrapenning. Diagram 5.2 Spridning av kvoten mellan skattad ekonomisk standard och beslutad SGI för anställda, företagare och kombinatörer med sjukpenning respektive föräldrapenning Källa: SCB FASIT, egna beräkningar. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Sammanfattningsvis kan det konstateras att skattningarna är gjorda på en delmängd av arbetsmarknadens aktörer för vilka förankringen på arbetsmarknaden kan anses vara relativt god, i och med att de arbetat en stor del av året. Resultaten tyder på att det även för grupper med en tydlig förankring på arbetsmarknaden finns stora skillnader mellan olika försäkrade i hur väl den beslutade SGI:n från speglar den enskildes ekonomiska standard. Dessa skillnader är störst för kombinatörer och företagare men också förhållandevis stora bland anställda med regelbundna inkomster. 6Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag 6.1Problem i nuvarande system 6.1.1Kopplingen mellan avgifter och försäkringsskydd är otydlig Kopplingen mellan de avgifter som försäkrade avstår löneutrymme till och det försäkringsskydd de får är otydlig. Det finns både avgiftsinbetalningar som inte motsvaras av någon rättighet och rättigheter som inte motsvaras av någon avgift.1 Traktamenten och andra kostnadsersättningar ingår t.ex. inte i inkomstbegreppet som används när SGI fastställs, eftersom de inte anses vara ersättning för arbete. Till den del de överstiger ett schablonbelopp ingår de dock i avgiftsunderlaget för socialavgifter. Den ersättningsgrundande inkomsten i arbetslöshetsförsäk- ringen bygger på ett faktiskt inkomstunderlag men vilka inkomster som ingår i inkomstbegreppet avgörs av vad som bedöms vara normala inkomster. Det innebär att t.ex. övertidsersättning och jourtillägg, som ingår i avgiftsunderlaget, inte alltid räknas med. I både arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringarna klar- görs försäkringsskyddet först vid ett försäkringsfall. Tillsammans med ett otydligt inkomstbegrepp leder det till bristande förutse- barhet som minskar värdet av försäkringarna. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Precisionen i SGI kan ifrågasättas SGI är med sitt framåtblickande perspektiv ambitiös ur ett försäk- ringsteoretiskt perspektiv. I kapitel 5 redovisas en analys av träff- säkerheten i SGI. Med träffsäkerhet avses i vilken utsträckning den ersättningsgrundande inkomsten överensstämmer med den inkomst av arbete som registrerats av . Det är en indikator på hur väl inkomstbortfallet ersätts. Analysen har genomförts för anställda med relativt stabila inkomster som arbetat heltid under minst trefjärdedelar av året. Personer med SGI-skyddad tid har uteslutits i analysen eftersom avvikelserna mellan ersättningsgrund- ande inkomst och registrerad inkomst följer av olika undantags- regler. Resultaten visar att träffsäkerheten med nuvarande regelverk kan ifrågasättas (se avsnitt 5.5). Även om det finns ett tydligt samband mellan skattad ekono- misk standard och SGI är spridningen mellan olika personer bety- dande. Spridningen är större hos kombinatörer och företagare än hos anställda. Bland anställda med sjukpenning har en beslutad SGI som är ungefär lika hög (plus/minus ) som skattad ekonomisk standard. Bland anställda med föräldrapenning har en beslutad SGI som är ungefär lika hög som skattad ekonomisk standard. Ungefär lika stor andel har en avvikelse där den ekonomiska standarden är högre än den beslutade SGI:n. För kombinatörer och företagare är andelen där den skattade ekonomiska standarden och den beslutade SGI:n är ungefär lika hög mindre än hos de anställda. För kombinatörer med sjukpenning och föräldrapenning är denna andel (se diagram 5.1). Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Trygghet och förutsebarhet brister för visstidsanställda och kombinatörer Standardtryggheten och förutsebarheten brister för arbetstagare med tidsbegränsade anställningar och för personer som kombinerar tidsbegränsade anställningar och företagande.2 På dagens arbets- marknad omfattar dessa anställningsförhållanden relativt många människor. Nästan hälften av alla företagare, egenföretagare och anställda i eget aktiebolag, hade 2009 också en anställning.3 Andelen visstidsanställda i privat sektor var totalt , motsvarande andel 2004 var 10,7 procent.4 Vari- ationen per näringsgren är betydande. Andelen visstidsanställda är högst inom hotell och restaurang och lägst inom byggnadsindustri med 5,0 procent.5 Arbetstagare som har många tillfälliga anställningar kan med SGI:s framåtblickande perspektiv ha svårt att påvisa varaktigheten i sin anställning och har därmed svårt att förutse sitt försäkrings- skydd. Detta trots att de kan ha betalat avgifter till försäkringen. SGI baseras endast på inkomster som kan antas vara i följd, eller vara återkommande. För försäkrade som varvar korta anställningar med företagande kompliceras situationen av att de ofta byter mellan SGI-A och SGI-B. Regelverket för SGI-skydd är komplicerat SGI-skydd innebär att SGI:n behålls vid vissa förvärvsavbrott även fast personen inte har någon inkomst av arbete. Reglerna om SGI- skydd är komplicerade och gör försäkringsskyddet svårt att för- utse. En försäkrad som har arbetat men agerar ”fel” kan mista hela sitt försäkringsskydd från till en annan. Den som är arbetslös måste den första vardagen efter en sjukperiod anmäla sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. 2I (SOU 2006:86) framgår att kopplingen mellan och förmåner är svag, utfallet för den enskilde kan variera kraftigt beroende på när hon eller han blir sjuk och utrymmet för förhandling om vilken ersättning som är den rätta blir stort. 3ISF (2012b). 5SCB, avser fjärde kvartalet 2014. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag inte gör det mister sitt försäkringsskydd och kan endast få en ny SGI genom att börja arbeta igen. kan den som agerar ”rätt” behålla ett försäkringsskydd som grun- das på en mycket liten arbetsinsats. Försäkrade som startar eget företag har svårigheter att förutse konsekvenserna av val av juridisk form Det finns många skillnader mellan de regler som gäller för egenfö- retagare och de som gäller anställda i ett eget aktiebolag. Till exem- pel kan egenföretagare välja karenstid och därigenom påverka egen- avgiften. En egenföretagare driver sitt företag som fysisk person och är personligen ekonomiskt ansvarig. Den som är anställd i eget aktiebolag är inte personligen ekonomiskt ansvarig, betalar ut lön till sig själv likaväl som till andra anställda och har två veckors sjuk- lön på samma sätt som eventuella anställda. Den som driver sitt företag som ett aktiebolag räknas i sjukförsäkringen som anställd (SGI-A) medan den som driver företaget i en enskild firma, han- delsbolag eller kommanditbolag betecknas som egenföretagare, och faller under bestämmelserna för inkomst av annat förvärvsarbete (SGI-B). Skillnaderna får stora konsekvenser för företag i ett upp- byggnadsskede. Den som startar enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag får en sjukpenninggrundande inkomst som minst motsvarar vad en anställd med samma arbets- uppgifter, utbildning och erfarenhet skulle ha haft. Den som startar ett eget aktiebolag omfattas inte av något motsvarande skydd. Studerande med studiemedel har i vissa situationer svårt att förutse sitt försäkringsskydd Försäkringsskyddet vid studier innebär att den studerandes SGI är vilande . En förutsättning för detta är att den studerande bedriver studier för vilka han eller hon uppbär studiestöd. Den vilande SGI:n kan endast aktiveras om studierna har slutförts eller avbrutits helt. Systemet med vilande SGI gör att skyddstiderna kan komma att bli mycket långa och att kopplingen mellan arbetsinsats och ersättning blir svag och svår att förutse. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag För studerande som arbetar parallellt med studierna kan en s.k. studietids-SGI fastställas. Vid sjukdom beräknas sjukpenning utifrån denna studietids-SGI. I normalfallet kan den vilande SGI:n inte aktiveras under studi- etiden. Vid ferier mellan vår- och hösttermin gäller dock särskilda regler. I vissa situationer kan sjukpenning beräknas på den vilande SGI:n. Det gäller t.ex. om personen är arbetslös. För att betraktas som arbetslös krävs dock att den studerande anmält sig som arbetslös på Arbetsförmedlingen under feriens första dag. En försäkrad som avslutar eller avbryter sina studier efter att ha studerat mer än med studiestöd måste anmäla sig på Arbetsförmedlingen . Om en försäkrad avbryter en skyddad period när det gått mer än sedan arbetet avbröts ger inte bestämmelserna utrymme för någon utsträckt tid av SGI-skydd. refererar i sin vägledning om SGI till en kammarrättsdom där rätten bedömde att en gravid, arbetslös kvinna hade rätt att ha kvar sitt SGI-skydd trots att hon efter avslutade studier inte anmälde sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen.