sou · H4B376 · 2016-11-07 00:00:00 — COM (2010) 549 final] COM (2011) 594 final, Kommissionens förslag av till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG [cit. COM (2011) 594 final] COM (2012) 631 final, Kommissionens förslag av till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner [cit. COM (2012) 631 final] COM (2013) 71 final, Kommissionens förslag av till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner [cit. COM (2013) 71 final] COM (2013) 71 final, European Commission’s proposal of the for a Council Directive implementing enhanced cooperation in the area of financial transaction tax [cit. COM (2013) 71 final EN] ECO/321 – CESE 818/2012 (EUT C 181, 21.6.2012, s. 55), Yttrande av från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG” [cit. ECO/321 – CESE 818/2012] Opinion, 13412/13, Kommissionens beslut /937/EG av om den stödordning som genomfört till förmån för captive- försäkringsbolag i landskapet (EGT L 329, 05.12.2002 s. 22–29) Kommissionens beslut om energiskatt på el som förbrukas av tillverkningsenergin i (EUT 2005/C 137/5)3 Kommissionens beslut om stödordning som genomfört för en befrielse från skatt på energi från till (EUT L 165, 25.6.2005, s. 21) MEMO/11/640, Gemensamma regler för en skatt på finansiella transaktioner – frågor och svar, sammaställd av kommissionen [cit. MEMO/11/640] Rådets beslut /52/EU av om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (EUT L 22, 25.1.2013, s. 11) [cit. rådets beslut /52/EU] 3 Förkortningen EGT (Europeiska gemenskapernas officiella tidning) ersattes 2013 av Europeiska unionens officiella tidning (EUT). SEC (2010) 1166, Commisson Staff Working Document, 7.10.2010, Financial Sector Taxation accompanying the Communication from the Commission to parliament, the Council, Economic and Social Comittee and , Taxation of the Financial Sector [cit. SEC (2010) 1166] SEC (2011) 1102 final, vol. 1, Commission Staff Working Paper 28.9.2011, Impact Assessment, Proposal for a Concil Directive on a common system of financial transaction tax and amending Directive 2008/7/EC [cit. SEC (2011) 1102 final, vol. SEC (2011) 1103 final, Commission Staff Working Paper 28.9.2011, Executive Summary of the Impact Assessment Accompanying the document Proposal for a Council Directive on a common system of financial transaction tax and amending Directive 2008/7/EC [cit. SEC (2011) 1103 final] SWD (2013) 28 final, Commission Staff Working Paper , Impact Assessment, Proposal for a Council Directive implementing enhanced cooperation in the area of financial transaction tax, Analysis of policy options and impacts [cit. SWD (2013) 28 final] SWD (2013) 29 final, Arbetsdokument från kommis- sionens avdelningar, Sammanfattning av konsekvens- bedömningen, Följedokument till förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner [cit. SWD (2013) 29 final] P7_TA(2012)0217, lagstiftningsresolution av om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG, Gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner [cit. P7_TA(2012)0217] Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om skatt på finansiella transaktioner (initiativyttrande), 2011/C 44/14 (EUT L s. 81) Alliansen, Alliansens valmanifest 2014–2018 : Vi bygger , bygger-Sverige-Alliansens-valmanifest-2014-2018.pdf, hämtad [cit. Alliansens valmanifest 2014–2018] , Bolån, , hämtad , [cit. , Tillstånd av FI eller enbart registrering?, egistrerade-foretag-som-inte-star-under-FIs-tillsyn/, hämtad [cit. Tillstånd av FI eller enbart registre- ring?, ] , riksbank och Riksgälden, Drivkrafter bakom hushållens skuldsättning, Promemoria , 2015 [cit. Drivkrafter bakom hushållens skuldsättning, , riksbank och Riksgälden] , Omsättningsskatt, katt, hämtad [cit. , Avgifter till investerarskyddet, anslutna-institut/Avgifter-till-investerarskyddet/, hämtad [cit. Avgifter till investerarskyddet, ] , Bankkrishantering (resolution), stabilitet/Bankkrishantering-resolution/, hämtad [cit. Bankkrishantering (resolution), ] , Insättningsgarantin, ngsgarantin/, hämtad . , Riksgäldens åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet (2015:1), dnr 2015/215, 2015 [cit. Riksgäldens åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet (2015:1), ] , Riksgäldens åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet (2015:2), dnr 2015/702, 2015 [cit. Riksgäldens åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet (2015:2), ] , Förebyggande stöd, stabilitet/Stodlagen/, hämtad [cit. Förebyggande stöd, ] , Företagens villkor och verklighet 2014, fran-fovven/2015-09-24-foretagens-villkor-i-olika- kommuntyper.html, hämtad [cit. Företagens villkor och verklighet 2014, ] En särskild utredare ska ta fram ett förslag till en skatt på finans- sektorn, som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt. Skatten på finanssektorn ska analyseras ur ett juridiskt, sam- hällsekonomiskt, offentligfinansiellt och administrativt perspektiv. Även skattens förenlighet med och unions- rätten i övrigt ska analyseras och bedömas. Uppdraget ska redovisas . Inom EU är regelverket om mervärdesskatt i stor utsträckning harmoniserat genom rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, förkortat mervärdesskattedirektivet. I svensk rätt finns reglerna som genomför mervärdesskattedirektivet i mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. Från mervärdesskatt undantas av tekniska skäl omsättning av s.k. finansiella tjänster, se 3 kap. 9 och 10 §§ ML. Det gäller bank- och finansieringstjänster och värdepappershandel samt försäkrings- tjänster. Undantaget innebär att företag som tillhandahåller finan- siella tjänster överlag kan ta ut lägre priser av privatpersoner i förhållande till företag som tillhandahåller mervärdesskattepliktiga varor och tjänster. Det gäller även med beaktande av att dessa företag inte har rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt för de kostnader som hör till den verksamhet som är undantagen från mervärdesskatt. Undantaget leder till en snedvridning av pro- duktion och konsumtion till finanssektorns fördel på bekostnad av sektorer som tillhandahåller mervärdesskattepliktiga varor och tjänster. Undantaget innebär att en större andel av samhällets resurser än vad som är samhällsekonomiskt optimalt kan tillfalla finanssektorn och att vinsterna i sektorn kan bli högre. Det innebär att det kan antas att finanssektorn har en skattefördel i förhållande till andra sektorer till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt. I t.ex. tas en s.k. lønsumsafgift ut på företag som omsätter varor och tjänster som har undantagits från mervärdes- skatt. Lønsumsafgiften är inte begränsad till företag som omsätter finansiella tjänster. Från de olika sektorer som omfattas av avgiften görs flera undantag. Avgiftsunderlaget motsvarar som utgångs- punkt lönesumman i företaget. Vid fastställandet av avgifts- underlaget beaktas om företaget bedriver blandad verksamhet. Avgiftens storlek varierar mellan olika sektorer och är högst för företag som omsätter finansiella tjänster. Utredningen om beskattning av den finansiella sektorn lämnade i betänkandet Särskild skatt i den finansiella sektorn (SOU 1990:46) ett förslag om att en skatt skulle tas ut på företag som omsätter finansiella tjänster som omfattas av undantaget från mervärdesskatt. Skatteunderlaget skulle som utgångspunkt mot- svara lönesumman och vinsten i företaget. Vid fastställandet av skatteunderlaget skulle det beaktas om företaget bedriver blandad verksamhet. Förslaget har dock inte lett till lagstiftning. Finanssektorn kan antas få en skattefördel till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdes- skatt. En särskild utredare ska uppskatta skattefördelens storlek. Med grund i den bedömningen ska utredaren ta fram ett förslag till en skatt på finanssektorn, som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av undantaget från mervärdesskatt. Skatten ska som utgångspunkt träffa företag som omsätter tjänster som avses i 3 kap. 9 och 10 §§ ML. Skatten kan utformas på olika sätt. I detta avseende kan ut- redaren hämta viss vägledning från t.ex. lønsumsafgiften i . Skatten ska vara lätt att tillämpa och inte kunna kring- gås. Skatten ska dessutom vara förenlig med och unionsrätten i övrigt. Utredaren ska med dessa utgångspunkter lämna de författningsförslag som utredaren finner lämpliga. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en s.k. skatt på finansiella transaktioner (FTT). Utredningen ska vid utformningen av förslaget beakta de effekter en FTT skulle kunna få för . Utredaren ska redovisa offentligfinansiella och andra effekter av förslaget. I detta ligger att utredaren ska göra en bedömning av de samhällsekonomiska effekterna av förslaget, särskilt effekterna på konkurrensen mellan företag i olika sektorer och mellan svenska och utländska företag, effekterna på försäkrings- och kreditgivning till företag och privatpersoner samt incidensen av förslaget. Även effekter på företagens administrativa börda ska belysas. De admi- nistrativa konsekvenserna av förslagen för och de all- männa förvaltningsdomstolarna ska vidare belysas, liksom eventu- ella kostnadsökningar och finansiering av dessa. Utredaren ska tillämpa riktlinjerna som ges i kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning för att ange kostnadsberäkningar och andra konsekvens- beskrivningar. Uppdraget ska redovisas . Förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner COM (2013) 71 final COM(2013) 71 final 2013/0045 (CNS) om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner {SWD(2013) 28 final} {SWD(2013) 29 final} Den senaste tidens globala ekonomiska och finansiella kris har allvarligt påverkat våra ekonomier och våra offentliga finanser. Finanssektorn har spelat en stor roll för uppkomsten av den ekonomiska krisen, medan det är statskassorna och den europeiska allmänheten som har burit kostnaderna för den. Det råder ett stort samförstånd i EU och på internationell nivå om att finanssektorn borde bidra på ett mera rimligt sätt med tanke på de stora kostnaderna för att hantera krisen och den nuvarande underbeskattningen av sektorn. Flera av EU:s medlemsstater har redan vidtagit skiljaktiga åtgärder på området för beskattning av finanssektorn. lade kommissionen fram ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG1. Den rättsliga grunden för det föreslagna rådsdirektivet var artikel 113 i EUF-fördraget, eftersom kommissionen föreslog bestämmelser för att harmonisera lagstiftningen om beskattning av finansiella transaktioner i den utsträckning som krävs för att säkerställa att den inre marknaden för transaktioner i finansiella instrument fungerar väl och undvika snedvridning av konkurrensen. Denna rättsliga grund kräver enhälligt beslut i rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, efter samråd med och Ekonomiska och sociala kommittén. Förslagets har följande huvudsyften: –Att harmonisera lagstiftning om indirekt skatt på finansiella transaktioner, vilket krävs för att säkerställa att den inre marknaden för transaktioner i finansiella instrument fungerar väl och för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan finansiella instrument, aktörer och marknadsplatser inom Europeiska unionen, och –se till att finansinstituten i rimlig och betydande utsträckning bidrar till att täcka kostnaderna för den aktuella krisen och att det skapas likvärdiga konkurrensvillkor i beskattningshänseende jämfört med andra sektorer2, samt –att det införs lämpliga åtgärder som avskräcker från transaktioner som inte förbättrar finansmarknadernas effektivitet och på så sätt kompletterar de regleringsåtgärder som syftar till att undvika framtida kriser. Eftersom de flesta av de transaktioner som potentiellt kan beskattas är extremt lättrörliga är det viktigt att undvika de snedvridningar som skapas genom att varje medlemsstat unilateralt utformar sina egna skatteregler. Det är enbart åtgärder på EU-nivå som gör att man kan undvika en 1KOM(2011) 594 slutlig. 2Finansiella institut gynnades, antingen direkt eller indirekt, i stor utsträckning av de räddnings- och garantitransaktioner som (förhands)finansierades av de europeiska skattebetalarna –2012. Dessa transaktioner har, i kombination med den sviktande ekonomiska aktiviteten till följd av den ökande osäkerheten kring hela det ekonomiska och finansiella systemets stabilitet medfört en försämring av de offentliga finanserna över hela med av BNP. Dessutom är flertalet finans- och försäkringstjänster undantagna från mervärdesskatteplikt. uppsplittring av finansmarknaderna mellan olika verksamheter, länder produkter och aktörer och som gör att man kan säkerställa likvärdig behandling av finansinstituten i EU, för att därigenom skapa en väl fungerande inre marknad. Genom att införa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner inom hela EU minskar man risken för att en skattemotiverad geografisk utflyttning av verksamhet leder till en snedvridning av konkurrensen på marknaderna. Ett sådant gemensamt system skulle även ge skatteneutralitet om harmoniseringen görs tillräckligt bred och omfattar även mycket lättrörliga produkter (t.ex. derivat), aktörer och marknadsplatser, vilket i sin tur bidrar till färre fall av dubbelbeskattning och dubbel utebliven beskattning. Förslaget har således till syfte att harmonisera medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner, vilket kommer att leda till en välfungerande inre marknad. Det anger vidare vilka huvudsakliga inslag som bör ingå i ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner i EU. Sedan kommissionens ursprungliga förslag lades fram har en rad händelser visat att det verkligen behövs en harmonisering. Till exempel tillämpar en nationell skatt på vissa finansiella transaktioner och , och har meddelat att de också kommer att införa en sådan skatt – och alla dessa skatter är olika vad gäller räckvidd, skattesats och teknisk utformning. Kommissionens ursprungliga förslag fick ett positivt yttrande från och av Ekonomiska och sociala kommittén . Vidare avgav även ett positivt yttrande . Förslaget och varianter av det diskuterades ingående på mötena i rådet, inledningsvis under det polska ordförandeskapet6 och därefter, mer intensivt, under det danska ordförandeskapet, men den nödvändiga enhälligheten uppnåddes inte på grund av grundläggande och oöverstigliga meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna. Vid rådets möten 2012 konstaterades att det fortfarande förelåg väsentliga åsiktsskillnader när det gäller behovet att upprätta ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner på EU-nivå och att principen om harmoniserad skatt på finansiella transaktioner inte skulle kunna få enhälligt stöd i rådet under överskådlig framtid. Av det ovanstående följer att målen för ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner, såsom de diskuterats i rådet utifrån kommissionens ursprungliga förslag, inte kan uppnås inom en rimlig tidsperiod av unionen som helhet. På grundval av en begäran från elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) lade kommissionen fram ett förslag7 för rådet till ett beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. 3P7_TA-(2012)0217. 4ECO/321 – CESE 818/2012 (EUT C 181, 21.6.2012, s. 55). 5CDR 332/2011 (EUT C 113, , s. 7). 6En skatt på finansiella transaktioner togs först upp på dagordningen för möte och därefter på tre påföljande möten , . ägnades sju möten i rådets arbetsgrupp för skattefrågor – indirekt beskattning åt detta ämne. 7KOM(2012) 631 slutlig, s. 2. Alla medlemsstater angav i sin begäran att tillämpningsområdet och syftet för kommissionens lagförslag om upprättande av ett fördjupat samarbete bör grunda sig på kommissionens ursprungliga förslag om en skatt på finansiella transaktioner. De angav vidare att man bör undvika alla åtgärder som leder till skatteundandragande, snedvridningar och överföringar till andra jurisdiktioner. Detta förslag till direktiv rör upprättandet av ett fördjupat samarbete i samband med en skatt på finansiella transaktioner i enlighet med rådets bemyndigande av , vilket gavs efter det att lämnat sitt godkännande . Med hänsyn till att det nu är frågan om att införa ett fördjupat samarbete har det förslag från kommissionen som nämns ovan inte längre något syfte och kommissionen avser därför att dra tillbaka det. I kommissionens förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel av , i dess ändrade lydelse av , anges att en del av de intäkter som genereras genom skatten på finansiella transaktioner ska utgöra egna medel till EU:s budget. Detta innebär att de BNI-baserade egna medlen från de deltagande medlemsstaterna bör minskas i motsvarande grad. Detta förslag har samma allmänna syften som kommissionens ursprungliga förslag . Den senaste tidens globala ekonomiska och finansiella kris har allvarligt påverkat både ekonomierna och de offentliga finanserna i EU. Finanssektorn har väsentligen bidragit till den ekonomiska krisen, medan staterna och den europeiska allmänheten har burit kostnaderna. Trots att den finansiella sektorn består av många olika typer av marknadsaktörer har den i sin helhet uppvisat en hög lönsamhet under de gångna två decennierna, vilket delvis kan antas vara resultatet av ett (underförstått eller klart uttalat) säkerhetsnät som staterna tillhandahållit, i förening med den finansiella regleringen och undantag från mervärdesskatt. Under dessa omständigheter började vissa medlemsstater att införa kompletterande former av beskattning av den finansiella sektorn, medan andra medlemsstater redan hade infört särskilda skatteordningar för finansiella transaktioner. Den nuvarande situationen medför följande oönskade effekter: –En fragmentering av den skattemässiga behandlingen på den inre marknaden för finansiella tjänster – på grund av det ökande antalet osamordnade nationella skatteåtgärder som håller på att införas - med medföljande risker för snedvridning av konkurrensen mellan finansiella instrument, aktörer och marknadsplatser över hela Europeiska unionen samt för dubbelbeskattning eller dubbelt utebliven beskattning. –Finansinstituten bidrar inte i rimlig och betydande utsträckning till att täcka kostnaderna för den aktuella krisen och man har inte likvärdiga konkurrensvillkor i beskattningshänseende jämfört med andra sektorer. 8KOM(2011) 510 slutlig. 9KOM(2011) 739 slutlig. –Skattepolitiken bidrar inte till att avskräcka från transaktioner som inte leder till mer välfungerande finansiella marknader, vilka kanske enbart avleder resurser från den icke-finansiella sektorn av ekonomin till finansiella institut och därigenom utlöser överinvesteringar i aktiviteter som inte skapar ökad välfärd. Den bidrar inte heller till att komplettera de reglerings- och tillsynsåtgärder som vidtas för att hindra framtida kriser inom finanssektorn. Om tillräckligt många medlemsstater inför ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner skulle detta leda till att man fick påtagliga förbättringar vad gäller alla dessa tre punkter med avseende på finansiella transaktioner som omfattas av ett fördjupat samarbete. Vad gäller dessa punkter skulle de deltagande medlemsstaternas ställning förbättras vad beträffar utflyttningsrisker, skatteintäkter, de finansiella marknadernas effektivitet och undvikande av dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. I beslutet om att bemyndiga inledandet av ett fördjupat samarbete konstaterades det att alla villkor i fördraget för ett sådant samarbete är uppfyllda och att de icke deltagande medlemsstaternas befogenheter, rättigheter och skyldigheter respekteras. I detta förslag anges således innehållet i det samarbete som bemyndigats, i överensstämmelse med fördragets bestämmelser. 1.3.Allmän metod och samband med kommissionens ursprungliga förslag Detta förslag grundar sig på kommissionens ursprungliga förslag på så sätt att det respekterar alla dess grundläggande principer. Några anpassningar har emellertid gjorts: –För att ta hänsyn till den nya dimensionen med ett fördjupat samarbete: Detta innebär framförallt att skatten på finansiella transaktioner endast ska vara tillämplig i de deltagande medlemsstaterna, att de transaktioner som genomförs inom en deltagande medlemsstat som skulle beskattats enligt det ursprungliga förslaget är beskattningsbara och att rådets direktiv /7/EG av om indirekta skatter på kapitalanskaffning10, i motsats till vad som föreslagits i det ursprungliga beslutet, kvarstår i oförändrad form. –Vissa av de föreslagna bestämmelserna har anpassats av tydlighetsskäl. –För att ytterligare skärpa skattens förmåga att hindra skatteflykt: Detta uppnås genom att man inför bestämmelser om att hemvistprincipen, vilken kvarstår som huvudprincip, även kan kompletteras med emissionsprincipen. Denna komplettering är ett resultat av några av de berörda medlemsstaterna i sin begäran angivit att man bör undvika alla åtgärder som leder till skatteundandragande, snedvridningar och överföringar till andra jurisdiktioner. Genom att man kompletterar hemvistprincipen med delar av emissionsprincipen kommer det att bli mindre förmånligt att flytta ut verksamhet och inrättningar utanför det område där skatten på finansiella transaktioner är tillämplig, eftersom handeln med finansiella instrument som är beskattningsbara enligt den sistnämnda principen och som emitterats i det område där skatten på finansiella transaktioner är tillämplig ändå kommer att vara beskattningsbar. EUT L 46, 21.2.2008, s. 11. 2.RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1.Externa samråd och extern experthjälp Detta förslag har utformats mot bakgrund av många olika synpunkter från externt håll. Dessa synpunkter har mottagits i samband med ett offentligt samråd om beskattning av finanssektorn, genom riktade samråd med medlemsstaterna, experter och intressenterna inom finanssektorn och genom tre olika externt genomförda studier som beställts för den konsekvensbedömning som åtföljde det ursprungliga förslaget. Resultaten av samrådsprocessen och synpunkterna från externt håll återges i denna konsekvensbedömning. Det aktuella förslaget skiljer sig inte nämnvärt från det förslag som kommissionen lade fram och det har även behållit de lösningar som togs fram för ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett fördjupat samarbete (t.ex. vad gäller skattens tillämpningsområde, etableringsort för det finansinstitut som är involverat i en transaktion som anknytningskriterium, beskattningsunderlag, skattesats och vilken person som ska betala skatten till skattemyndigheten). Kommissionen har därför inte inlett något nytt samråd. Kommissionen har dock haft nytta av de samråd som ägt rum med alla berörda parter , t.ex. medlemsstater, , nationella parlament, företrädare för finansindustrin både inom och utanför Europeiska unionen, den akademiska världen och icke- statliga organisationer, samt av resultaten av särskilda externa studier som publicerats efter det att kommissionen lagt fram sitt ursprungliga förslag om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner i hela EU.