sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — Den årliga volymen kallade till mönstring bör utgå från resultatet av föregående års frivilliga intresseanmälningar. Inriktningen bör vara att antalet uttagna till plikt genom kallelse och antalet som gjort en intresseanmälan och gått vidare in i pliktsystemet, tillsammans ska uppfylla Försvarsmaktens totala årliga personalbehov. Utredningen bedömer att införandet av en personalförsörjningsmodell med stöd i totalförsvarsplikten innebär att de personalvolymer Försvarsmakten planerat för och avsatt ekonomi för också kan uppfyllas och produceras. Detta ger dels ökad stabilitet och förutsägbarhet i personalförsörjningen, dels att den ekonomi som avvägts för personalförsörjningen också kan användas för ändamålet. För att exemplifiera det senare konstaterar utredningen att det regelmässiga underskridandet av planerade rekryteringsvolymer i perioden –2015 inneburit att inte har kunnat utnyttjas i personalförsörjningen utan använts för annan verksamhet. Utredningens bedömning baseras på uppgifter från Försvarsmakten att kostnaden för 1 000 utbildningsplatser uppgår till prisläge (tre månaders grundläggande militär utbildning och sex månaders efterföljande befattningsutbildning). 1 Uppgift saknas.. Utredningen konstaterar därmed att personalförsörjningsreformen under förra försvarsinriktningsperioden inte har genomförts i den takt ekonomin medgett, utan långsammare därför att den ekonomi som avdelats inte har kunnat utnyttjas. Införandet av den föreslagna personalförsörjningsmodellen hanterar denna problematik i innevarande och kommande inriktningsperiod. Konsekvenser i innevarande inriktningsperiod 2016–2020 Utredningen bedömer att modellen i huvudsak är kostnadsneutral relativt dagens personalförsörjningsmodell. Utredningen konstaterar dock att det IT-stödsystem – – som utvecklats gemensamt av Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet för den frivilliga rekryteringen behöver anpassas till den föreslagna modellen. Det är Försvarsmakten som finansierat utveckling och anpassning av . Den föreslagna anpassningen kommer att medföra kostnader för Försvarsmakten. Utredningen bedömer att kostnaderna för detta kommer att uppgå till cirka 5–utslaget varav infaller under nuvarande försvarsinriktningsperiod och det sista under nästa. Konsekvenser i nästa inriktningsperiod 2021–2025 Den föreslagna anpassningen av medför ökade kostnader med även 2020, därefter bedöms anpassningen av systemet vara slutförd. 14.2.2Konsekvenser för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Konsekvenser i innevarande inriktningsperiod 2016–2020 Utredningen menar att kravet att kunna hantera totalförsvarspliktiga i personalförsörjningen aldrig har upphört. Regering och riksdag har återkommande framhållit möjligheten att aktivera hela eller delar av totalförsvarsplikten om regeringen beslutar att det är nödvändigt med hänsyn till försvarsberedskapen. I försvarsutskottets betänkande skriver utskottet (bet. 2009/10:FöU8 s. 24) Om försvarsberedskapen så kräver måste totalförsvarsplikten enligt dagens system snabbt kunna tillämpas. Ett beslut om att totalförsvarspliktiga ska fullgöra sin tjänstgöring kan komma att bli aktuellt exempelvis mot bakgrund av att det säkerhetspolitiska läget har förändrats eller mot bakgrund av att totalförsvarets behov av personal kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utskottet utgår därför från att regeringen och Försvarsmakten noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Utskottet lägger stor vikt vid denna möjlighet. Utredningen bedömer ändå att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kommer att få ökade kostnader för att ersätta IT-stöd- systemet PLIS med ett nytt stödsystem. PLIS anpassades för att hantera frivilligheten 2010. Systemet anpassades däremot inte för förändringarna av plikten, bland annat könsneutral plikt. PLIS är baserat på programvaror och versioner som är utdaterade . Utredningen bedömer att kostnaden för detta kommer att uppgå till cirka 35–utslaget , baserat på erfarenhetsvärden från utvecklingen av . Kostnaden för att ersätta PLIS ska belasta anslaget för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Vidare bedömer utredningen att myndigheten kan komma att behöva förstärkas med ytterligare personella resurser för den hantering av data som kommer att krävas intill dess att IT-stödsystemen är utvecklade. Utredningen bedömer att kostnaden för detta kan komma att uppgå till cirka 3–. Till detta kommer de kompetenser som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet behöver rekrytera med anledning av återinförande av plikten. Dessa personalkostnader beräknas uppgå till . Konsekvenser i nästa inriktningsperiod 2021–2025 Kostnader för att ersätta PLIS påverkar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet med cirka 8 miljoner även 2021 och 2022. Därefter bedöms systemet vara ersatt. Ökade personalkostnader för att hantera plikten bedöms uppgå till cirka 15 miljoner . Den förslagna personalförsörjningsmodellen innebär inga förändringar i verksamhet. Dock kommer myndighetens ärendevolymer för handläggning av familjebidrag och dagpenning till totalförsvarspliktiga att öka. Det innebär behov av en, enligt , utökad administration. Då avgifterna debiteras Försvarsmakten är administrationen emellertid kostnadsneutral för myndigheten. Fördelarna med den av utredningen föreslagna modellen som inbegriper plikt uppges vara att prognoserna för ärendemängder kan göras med större säkerhet. Då myndighetens ärendemängd kommer att öka förutses interna beslut om tillsättning av ytterligare personal och som en konsekvens justering av uttagna avgifter. De ökade kostnader som bedöms uppstå för på grund av ökade utbildningsvolymer i Försvarsmakten redovisas i avsnitt 14.4.3. Utredningen bedömer inte att förslaget har några konsekvenser för utöver att krav skärps ytterligare på tillgänglig materiel som – i förekommande fall – ska vara utformad även för kvinnor i och med den könsneutrala värnplikten Utredningen bedömer inte att förslaget har några konsekvenser för . Utredningen bedömer att en övergång till en personalförsörjningsmodell där grundutbildning genomförs under plikt, skulle ha en positiv inverkan på officersförsörjningen. Rekryteringsbasen bedöms därigenom öka något i förhållande till erfarenhetsvärdena –2015 genom att inkallelse av totalförsvarspliktiga fyller upp till planerade utbildningsvolymer. En tillräckligt stor volym grundutbildade totalförsvarspliktiga med lämplighet och utbildning som befäl är en resurs för att kunna rekrytera tillräckligt många officersaspiranter. Den huvudsakliga rekryteringsbasen måste fortsatt vara frivillig, men även gruppbefäl, soldater och sjömän som mönstrat med totalförsvarsplikt kan attraheras under utbildningen. Därmed skulle ett större antal som är lämpliga för officersyrket bli insatta i vad detta yrke innebär och vilka möjligheter det ger. Ut- redningen bedömer att ett icke ringa antal av dessa skulle kunna bli intresserade av officersutbildningen. tiden visar att ett stort antal av dagens officerare blev intresserade av yrket just på detta sätt. De ungdomar som utredningen föreslår ska pliktinkallas kommer att drabbas av både positiva och negativa effekter. Vid utbildningsvolymer i nivå med utredningens förslag för innevarande försvarsinriktningsperiod bedömer utredningen att konsekvenserna för individer är begränsade. Om däremot volymerna ökar så mycket att individers eget intresse och motivation får mindre genomslag och fler därmed bortfaller från eget förstahandsval vad lönearbete eller studier beträffar, inklusive senare inträde i arbetslivet, innebär det alternativa kostnader som främst drabbar individen. Individens eget intresse kan därmed krocka med statens intresse. Utredningen föreslår bättre förmåner jämfört med nu gällande villkor för totalförsvarspliktiga, bland annat när det gäller dagersättning, för att något kompensera för det faktum att – även i en situation där utbildningsvolymen ökar kraftigt jämfört med dagen – det ändå kommer att vara en relativt liten del av de individer som är födda som tas ut till värnpliktsutbildning (se avsnitt 14.3). Även den utbildningspremie, som betalas till dagens rekryter efter genomförd utbildning, kvarstår i pliktsystemet. En positiv effekt för individen är att enligt 60 kap. 17 § socialförsäkringsbalken (2010:110) får de som genomgår grundutbildning under värnplikt som är minst tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp. Ytterligare positiva effekter kan till exempel vara att ungdomar som har svårt att hitta ett civilt arbete och som inte har haft en egen drivkraft att söka sig till Försvarsmakten, får en meningsfull sysselsättning som kan leda vidare inom myndigheten alternativt bidra till en merit för civila arbetstagare. 14.2.8Konsekvenser för civila arbetsgivare Civila arbetsgivare kommer sannolikt inte att beröras nämnvärt förutom om utbildningsvolymerna ökar i avsevärd omfattning, utöver vad utredningen föreslår under nästkommande inriktnings- Utredningen bedömer dock att civila arbetsgivare kan dra nytta av den utbildning och personlighetsutveckling individer tillägnar sig under värnplikten. Den samhällsekonomiska konsekvensen av tillämpad värnplikt avgörs av hur stor volym som tas ut till grundutbildning med plikt och hur hög grad av frivilligt insteg till plikten som systemet innebär. Den samhällsekonomiska merkostnaden för värnplikt, som inte syns i försvarsutgifterna, gäller den alternativa produktion som går förlorad när en individ ianspråktas för värnplikt. Vissa av de värnpliktiga skulle haft en civil anställning och i andra fall handlar det om en utbildning som i förlängningen skulle kunna ge extra år av livsarbetstid. Andra skulle dock ha varit arbetslösa och inte studerat. Om antalet som genomför grundutbildning med värnplikt inte skiljer sig på ett avgörande sätt från dagens nivåer, har det enligt utredningens bedömning ingen avgörande påverkan för samhällsekonomin. Ett system med hög grad av motivationsanpassad uttagning innebär att en större andel av de individer som genomför värnplikt ändå hade tänkt genomföra grundutbildningen på frivillig väg eller hade tänkt söka anställning i Försvarsmakten. Om däremot volymerna ökar så mycket att individers motivation får mindre genomslag och fler därmed bortfaller från arbetsmarknaden eller får ett senare inträde i arbetslivet, innebär det otvetydigt alternativa kostnader som främst drabbar individen, till exempel kan det innebära att inträdet på arbetsmarknaden fördröjs, vilket i sin tur kan innebära ett eftersläp i löneökningar, då lönen i de flesta civila yrken stiger med arbetslivserfarenheten. Kostnaderna för främst enskilda individer och de kostnader det kan medföra för samhället i övrigt ska ställas mot den vinst samhället gör genom att Försvarsmaktens personalförsörjningssystem kan anpassas så att statsmakternas beslutade mål kan uppfyllas. Alternativkostnaden som hade genererats om Försvarsmakten hade behövt attrahera motsvarande stora volymer på frivillig väg måste bedömas som hög, men också som tämligen ouppnåbar. Eftersom det inte är klarlagt vilka personer som ska kallas in för värnplikt när volymerna ökar i nästa inriktningsperiod och det därför är svårt att beräkna den totala samhällskostnaden och väga uteblivna specialiseringsvinster med mera mot rena kostnadsminskningar för Försvarsmakten, blir det heller inte möjligt att uppskatta vad eventuellt bortfall från arbetsmarknaden eller senare inträde i arbetslivet skulle innebära för de samhällsekonomiska kostnaderna. Det är även svårt att beräkna den samhällsekonomiska konsekvensen av bristande operativ militär förmåga på grund av att Försvarsmakten inte är tillräckligt personalförsörjd. Att värdera konsekvenserna för landets försvarsberedskap samt medborgarnas upplevda trygghet, utifrån förslagen om ett långsiktigt robust personalförsörjningssystem, låter sig inte göras inom ramen för denna utredning. Faktorn som sådan är dock enligt utredningens mening ändå värd att beakta. Försvarsmakten är inget självändamål utan uppbär en funktion som är en central del av staten och landets försvarsberedskap. 14.2.10 Konsekvenser för jämställdheten Utredningens förslag att regeringen aktiverar skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt innebär att denna skyldighet träffar såväl män som kvinnor. Ingen skillnad mellan män och kvinnor kommer göras, detta följer direkt av lagen om totalförsvarsplikt. Det förhållandet att kvinnor och män som medborgare omfattas av samma skyldigheter och rättigheter i relation till med det militära försvaret, bedömer utredningen som ett mycket viktigt principiellt steg som bör ha stor inverkan på vilket sätt som normer och värderingar successivt utvecklas inom området, se vidare kapitel 16. 14.3Utredningens förslag på området förmåner till totalförsvarspliktiga Utredningens förslag: Alla nominella belopp som anges i andra och tredje kapitlet i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga, dagsersättningen undantaget, ska ändras på så sätt att angivna ersättningar uppdateras och därmed följer utvecklingen i enlighet med konsumentprisindex. ningen till totalförsvarspliktiga ska i stället ändras så denna motsvarar dagens ersättningsnivå för den frivilliga militära grundutbildningen. Utredningen föreslår i avsnitt 18.2 att andra och tredje kapitlet i förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga ska ändras med hänsyn till att de ersättningar som är kopplade till denna till viss del är daterade. Ersättningsnivåerna på dessa förmåner ändrades . Utredningen har därför valt att justera de i kapitlena angivna nominella beloppen utifrån konsumentprisindex. I frågan om dagsersättningen som behandlas i samma avsnitt har utredningen anpassat denna så den motsvarar dagens ersättningsnivå för den frivilliga militära grundutbildningen. Motivet för detta är att det inte ska uppfattas som en försämring för individen att genomföra värnplikt jämfört med dagens frivilliga militära grundutbildning. Eftersom de av utredningen föreslagna ändringar är justeringar för att motsvara dagens ersättningsnivå samt justeringar för inflationsökningen torde dessa inte föranleda särskilda behov av finansiering eller anslagsökningar. De kostnadsökningar som är hänförliga till ökade utbildningsvolymer av totalförsvarspliktiga behandlas i avsnitt 14.4. Vad som ovan sägs om kostnadsneutralitet vid oförändrade utbildningsvolymer gäller dock inte de ökade kostnader som blir följden av förmånligare reseförmåner i förordningen om förmåner till totalförsvarsplikt än i förordningen (2015:613) om militär grundutbildning som gäller för rekryter. Dessa kostnader påverkar Försvarsmakten även vid en oförändrad utbildningsvolym. Utredningen bedömer baserat på underlag från Försvarsmakten att kostnadsökningen blir för en oförändrad utbildningsvolym på 4 000 totalförsvarspliktiga . Kostnadsökningar som är hänförlig till ökade utbildningsvolymer påverkar åren 2020–2025 i utredningens förslag. Dessa behandlas i avsnitt 14.4. 14.4Utredningens förslag till förändrade utbildningsvolymer jämfört med Försvarsmaktens planering Utredningens förslag: Bedömt underskridande i utbildningsvolym genererar ett oförbrukat ekonomiskt utrymme som bör reserveras som anslagsparande öronmärkt för personalförsörjningen. Detta används för att öka utbildningsvolymen . Den årliga utbildningsvolymen under innevarande inriktningsperiod bör vara: 2018: 4 000 2019: 4 000 2020: 5 000 Detta motsvarar en ökning relativt nu gällande planering enligt följande: 2018: – 2019: – 2020: 1 000 Den årliga utbildningsvolymen under nästkommande inriktningsperiod (2021–2025) bör vara 6 2021 för att sedan stabilisers på 8 000 åren 2022–2025. Detta kräver ökade anslag. Personalreservens storlek ska dimensioneras utifrån sitt syfte. Personalreserven ska – liksom krigsförbanden – vara dimension- erande för den årliga utbildningsvolymen och bör omfatta minst 23 000 krigsplacerade. Antalet (GSS/T) tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän i krigsorganisationen nedgår med drygt hälften av dagens planerade behov. Försvarsmaktens ekonomiskt avvägda planering av volymer för den grundläggande militära utbildningen under innevarande inriktningsperiod, 2016–2020, är 3 200 , 3 500 och 4 000 för åren 2018–2020. Utredningen bedömer utgående från erfarenhetsvärden att Försvarsmakten i genomsnitt kan rekrytera 2 500 frivilliga. Utan möjlighet att komplettera med totalförsvarspliktiga 2016 och 2017 uppstår ett underskridande av den avvägda produktionsvolymen 2016 och 2017. 1 Prologering av Försvarsmaktens avvägda årliga produktionsvolym 2018–2020. Först då rekryteringen kan ske med stöd i totalförsvarsplikten, bedömer utredningen att volymerna kan uppgå till vad Försmakten planerat för. För att nå stabilitet i personalförsörjningen föreslår dock utredningen att utbildningsvolymerna successivt ska öka utöver Försvarsmaktens avvägda planering. Utgångspunkten för den årliga rekryteringen utgörs av en bedömning av att cirka 2 500 frivilligt söker insteg i plikten och att det därutöver sker ytterligare inkallelser av totalförsvarspliktiga upp till den totalvolym som krävs för att åstadkomma stabilitet. Utredningen föreslår att totalvolymen ska uppgå till 4 000. föreslås en ökning med 1 000, så att totalvolymen uppgår till 5 000. För nästa inriktningsperiod föreslås en ytterligare ökning med 1 000 så att totalvolymen uppgår till 6 2021. föreslås en ytterligare ökning med 2 000 så att totalvolymen uppgår till 8 000 för åren 2022–2025. Det är utredningens mening att en stabil personalförsörjning då kan uppnås inom nästa inriktningsperiod. Det bör noteras att den avvägda produktionsvolymen avser innevarande försvarsinriktningsperiod. För nästa försvarsinriktningsperiod finns ingen avvägd produktionsvolym. För att redovisa konsekvenserna av utredningens förlag har utredningen därför utgått från en prolongering av nuvarande avvägning. Konsekvenser i innevarande inriktningsperiod 2016–2020 Med de föreslagna utbildningsvolymerna, och den balans utredningen bedömer möjlig mellan de som frivilligt söker insteg i plikten och de som inkallas kommer volymen av de olika kategorierna av gruppbefäl, soldater och sjömän att förändras relativt Försvarsmaktens planering. Antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) kommer att kunna behållas på planerad nivå medan antalet tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T)kommer att halveras och ersättas av totalförsvarspliktiga gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/P). 1 Modellen medger en snabbare tillväxt av GSS/ 2017–2019. Med hänsyn till ekonomin har dock utredningen valt att följa Försvarsmaktens planerade tillväxt dessa år. Skulle tillväxten ske med modellens bedömda maxkapacitet skulle antalet GSS/K i stället kunna tillväxa till 5 800, 6 200 och 6 600 åren 2017–2019. Förslaget påverkar Försvarsmaktens lönekostnader beroende på den förändrade personalsammansättingen inom personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjömän. Den sammantagna effekten av förändringarna är att lönekostnaderna minskar med cirka 70–2016–2020 för kategorin gruppbefäl, soldater och sjömän. Utredningens bedömning bygger bland annat på att totalförsvarspliktig personal genomför repetitionsutbildning med i enlighet med principerna för VU 60-systemet (SOU 1965:68), se kapitel 11. Utredningen bedömer att de medel som budgeterats för en utbildningsvolym på 4 000 frivilliga ska vara tillräckliga för det föreslagna motsvarande antalet totalförsvarspliktiga, det vill säga 4 000. Ut- redningens förslag att öka utbildningsvolymen till 5 000 får dock konsekvenser i form av ökade kostnader i inriktningsperioden. Utredningen bedömer att detta kan balanseras genom att utbildningsvolymerna bedöms underskridas baserat på hittillsvarande erfarenheter av den frivilliga rekryteringen och att lönekostnaderna inom kategorin gruppbefäl, soldater och sjömän samlat minskar. Utredningen föreslår att budgetöverskottet ska sparas och användas för omställningskostnader 2018–2020 och den föreslagna ökningen av 1 000 värnpliktiga . Den ökade kostnaden för utbildning, värnpliktsförmåner och utryckningsbidrag för ytterligare 1 000 totalförsvarspliktiga, utöver de planerade 4 000 uppskattas med stöd av underlag från Försvarsmakten till . Ytterligare uppskattas tillkomma för andra verksamheter som ökat slitage av utbildningsmateriel och personlig utrustning, liksom kostnader för medinflytandeorganisation, ökad kapacitet vid försvarshälsan och kostnader för förläggning på logement och förläggning vid skjutfält med mera. Utredningens bedömning är att de kostnadsökningar Försvarsmakten redovisat kan åsättas ett rationaliserings- och effektivitetskrav på , varför utredningen bedömt den faktiska kostnaden för att öka utbildningsvolymen med 1 000 totalförsvarspliktiga till . Utredningen föreslår att de förtidsavgångna yrkesofficerare som inte väljer att ta anställning som reservofficerare i stället ska krigsplaceras som värnpliktiga officerare i personalreserven. Cirka 60 yrkesofficerare som avgår på egen begäran skulle därmed kunna krigsplaceras i personalreserven, vilket skulle kunna bygga upp en personalreserv om cirka 600 värnpliktiga officerare. Utredningen föreslår att denna del av personalreserven till skillnad från personalreserven i övrigt bör genomföra regelbunden repetitionsövning. Utredningen bedömer att kostnaden för detta skulle uppgå till 1–i innevarande inriktningsperiod. Kostnaden baseras på utredningens bedömning att antalet krigsplacerade värnpliktiga officerare i snitt bör tjänstgöra . 1 Lön (dagpenning) och verksamhetskostnader. Ökade utbildningsvolymer innebär även att kostnaden för de totalförsvarspliktigas resor ökar. Kostnaden för 4 000 totalförsvarspliktiga bedöms baserat på Försvarsmaktens underlag till cirka 56 miljoner . Utredningens förslag att öka utbildningsvolymen med 1 000 totalförsvarspliktiga bedöms ge ökade kostnader för resor med ytterligare . Utredningens förslag medför även ökade kostnader för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet med cirka 25–vilka särredovisas under avsnittet konsekvenser för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. De sammantagna kostnadsförändringarna samt utredningens förslag till finansiering av utredningens förslag 2016–2020 redovisas nedan. Kostnaden för att anpassa är volymoberoende, se avsnitt 14.2. 1Se tabell 14.20 Förändringar i kostnader för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 2016 –2020. 2Anslagssparande används för omställningskostnader 2018–2020 samt för ökad utbildningsvolym . 3För att hantera ökad ärendevolym för utbetalning av dagpenning och familjebidrag. Konsekvenser i nästa inriktningsperiod 2021–2025 Utredningen bedömer att de utbildningsvolymer som kommer att krävas för att få stabilitet i personalförsörjningen inte kan finansieras inom ramen för en prolongering av personalekonomin in i nästa inriktningsperiod. För att uppnå stabilitet i personalförsörjningen föreslår utredningen en ytterligare stegvis ökning av utbildningsvolymerna till 6 000 och till 8 000 . Det är utredningens mening att en stabil personalförsörjning då kan uppnås. Med de föreslagna utbildningsvolymerna, och den balans utredningen bedömer möjlig mellan de som frivilligt söker insteg i plikten och de som inkallas kommer volymen av de olika kategorierna av gruppbefäl, soldater och sjömän att förändras relativt Försvarsmaktens planering. Antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) kommer att kunna behållas på planerad nivå medan antalet tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T)kommer att halveras och ersättas av totalförsvarspliktiga gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/P). Förslaget påverkar Försvarsmaktens lönekostnader beroende på den förändrade personalsammansättingen inom personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjömän. Den sammantagna effekten av förändringarna är att lönekostnaderna minskar med 2021–2025 för kategorin gruppbefäl, soldater och sjömän.