sou · H4B374 · 2016-11-08 00:00:00 — I förhållande till vad som gäller enligt den nuvarande lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier, insynslagen, kommer det enligt den nya lagen att finnas betydligt fler som är potentiellt redovis- ningsskyldiga, dvs. är skyldiga att ge in en intäktsredovisning om deras intäkter ett visst år överstiger ett visst gränsvärde. Redovis- ningsskyldigheten utökas till att omfatta partier, ledamöter och ersättare på regional och lokal nivå samt sidoorganisationer till Varje ideell förening, ledamot och ersättare för ledamot ska lämna intäktsredovisning om sin verksamhet, om intäkterna över- stiger gränsvärdet. Det införs vidare ett förbud för partier och deras sidoorganisationer, ledamöter och ersättare för ledamöter samt valkandidater för partier att ta emot anonyma bidrag vars värde överstiger ett halvt (0,05) prisbasbelopp (för ). Den nya lagen innebär även vissa mindre ändringar rörande vad en intäktsredovisning ska innehålla. Såväl Kammarkollegiet som partierna kan genomföra infor- mationsinsatser och anpassa sin verksamhet till de föreslagna för- ändringarna. Det är vidare en fördel om den föreslagna lagen träder i kraft före valen till , och kom- munfullmäktige 2018. Mot denna bakgrund och med hänsyn till behovet av tid för remissförfarande och riksdagsbehandling av lag- förslaget, anser vi att den föreslagna lagen bör träda i kraft . Förbudet mot anonyma bidrag bör gälla från och med detta datum. Vad avser intäktsredovisningar bör lagen tillämpas första gången i fråga om redovisningar för eller det räkenskapsår som inleds närmast efter . Det bör i den nya lagen tas in en övergångsbestämmelse om detta. Första gången som intäktsredovisningar ska lämnas in till Kammar- kollegiet enligt den nya lagen kommer därmed att vara . Den nuvarande insynslagen bör upphävas som den nya lagen träder i kraft. Den nuvarande insynslagen bör dock fortsätta att gälla i fråga om intäktsredovisningar som avser kalenderår t.o.m. eller räkenskapsår som har inletts före , dvs. intäktsredovisningar som ska ges in eller tidigare. En särskild övergångsbestäm- melse om detta bör införas. I vissa fall kan den nya lagen innebära lindrigare sanktioner än enligt den gamla lagen. Detta bör få fullt genomslag fr.o.m. dagen för ikraftträdande. Enligt vår mening bör det därför införas en bestämmelse med innebörden att, sedan den nya lagen har trätt i kraft, bestämmelserna i den lagen i stället ska tillämpas om de leder till att förseningsavgift eller särskild avgift inte ska tas ut eller ska tas ut med ett lägre belopp än enligt den gamla lagen. Den kan bli tillämplig t.ex. om Kammarkollegiet beslutar att ta ut en försenings- avgift eller särskild avgift av ett parti som deltar i val till eller men inte har mandat i någon av dessa beslutande politiska församlingar. Enligt den nya lagen ingår sådana partier i den grupp redovisningsskyldiga som i vissa fall omfattas av lindrigare bestämmelser. 18.2Förslaget till ändringar i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Förslag: De ändringar som föreslås i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier ska också träda i kraft . Lagen ska tillämpas första gången på ansökningar till som avser stödåret som inleds . Som framgått i föregående avsnitt, föreslår vi att den nya lagen om insyn i finansiering av partier ska träda i kraft , vilket innebär att förbudet mot anonyma bidrag enligt den lagen kommer att börja gälla från och med detta datum. Genom den nya lagen ska som vidare framgått, enligt vårt förslag, lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier, insynslagen, upphävas. De ändringar som vi föreslår i lagen om (1972:625) om statligt stöd till politiska partier innebär att bestämmelserna om att stöd enligt den lagen enbart betalas till partier som inte har tagit emot anonyma bidrag, tas bort. Detta bör lämpligen ske vid samma tid- punkt som förbudet mot anonyma bidrag enligt den nya lagen om insyn i finansiering av partier börjar gälla. Bestämmelserna som vi föreslår ska tas bort hänvisar vidare till den nuvarande insynslagen. Även av detta skäl är det lämpligt att ändringarna träder i kraft som den nya lagen om insyn i finansiering i partier träder i kraft och den nuvarande lagen upphävs. De ändringar som vi föreslår i lagen om statligt stöd till politiska partier bör mot denna bakgrund träda i kraft . De bör tillämpas första gången i fråga om ansökningar till som avser stödåret som inleds . bör i ändringsförfattningen tas in en bestämmelse om detta. När partierna ska lämna in en ansökan om stöd till Partibidragsnämn- den, första gången efter det att ändringarna har trätt i kraft, kom- mer det alltså inte längre att gälla något krav på att det ska bifogas en försäkran om att något anonymt bidrag inte har tagits emot. I avsnitt 19.2 redogör vi för de krav på konsekvensbeskrivningar som vi har att rätta oss efter. I avsnitt 19.3 ger vi en kortfattad sam- manfattning av kommitténs förslag. Vi redovisar sedan i avsnitt 19.4 vår analys av förslagens konsekvenser i enlighet med nämnda krav. 19.2Kommittéförordningens och kommittédirektivens krav I kommittéförordningen (1998:1474) finns i 14–15 a §§ bestäm- melser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskriv- ningar. Enligt 16 § förordningen anger regeringen närmare i utred- ningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. I 14 § anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostna- derna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konse- kvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnads- ökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller lands- ting, ska kommittén föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommu- nala självstyrelsen, ska enligt 15 § konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller enligt paragrafen när ett för- slag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Av 15 a § framgår att, om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser ska anges i betänkandet på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I nästkommande avsnitt redogörs för innehållet i dessa bestämmelser. 19.2.2Krav i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning En konsekvensutredning ska, enligt 6 § förordningen om konse- kvensutredning vid regelgivning, innehålla 1.en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, 2.en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, 3.uppgifter om vilka som berörs av regleringen, 4.uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutande- rätt grundar sig på, 5.uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen, 6.en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen, och 7.en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. ska utöver detta enligt 7 §, om regleringen kan få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt, innehålla en beskrivning av följande, i den omfattning som är möjlig: 1.antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verk- samma i samt storleken på företagen, 2.vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, 3.vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, 4.i vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka kon- kurrensförhållandena för företagen, 5.hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka före- tagen, och 6.om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Regeringen har i direktiven (dir. 2014:90 s. 18) angett att kom- mittén ska bedöma de kostnader och konsekvenser i övrigt som dess förslag kan komma att medföra och att eventuella kostnader och konsekvenser för de statliga myndigheter som berörs av förslagen ska särredovisas. Vidare har regeringen angett i direktiven att, om förslagen förväntas leda till kostnadsökningar för det all- männa, kommittén ska föreslå hur dessa ska finansieras. Regeringens uppdrag till kommittén innebär alltså inte att kom- mittén ska göra några ytterligare konsekvensbeskrivningar än de som följer av kommittéförordningen. 19.3Kommitténs förslag och bedömningar En redovisningsskyldighet på regional och lokal nivå Partier på regional och lokal nivå samt sidoorganisationer gäller en skyldighet för partier som deltar i val till eller att till Kammarkollegiet lämna intäkts- redovisning för offentliggörande avseende sin verksamhet på central nivå. Vi föreslår att denna skyldighet ska gälla även för partier som deltar i val till eller kommunfull- mäktige och avse även partiers verksamhet på regional och lokal nivå samt verksamhet som bedrivs genom sidoorganisationer. Ledamöter och ersättare på regional och lokal nivå ska ett partis redovisning inkludera vissa intäkter för sådana ledamöter och ersättare för ledamöter av och Europa- parlamentet som har utsetts efter ett personval. Vi föreslår – i linje med vårt förslag att utvidga redovisningsskyldigheten till partier på regional och lokal nivå – att skyldigheten ska gälla även såvitt avser ledamöter och ersättare för ledamöter av och kommunfullmäktige. Vi föreslår också att begränsningen till dem som har utsetts efter ett personval tas bort, så att redovisnings- skyldigheten kommer att gälla för samtliga ledamöter och ersättare för ledamöter av , , kommunfull- mäktige och . Varje ideell förening, ledamot och ersättare ska redovisa för sig Enligt den nuvarande ordningen ska ett parti lämna intäktsredo- visning samlat för samtliga sina organisatoriska delar på central nivå samt för ledamöter och ersättare för ledamöter, på samma nivå. Partiets behöriga företrädare på central nivå ska skriva under intäkts- redovisningen. Vi föreslår att intäktsredovisning för ett parti, in- begripet dess sidoorganisationer, som bedriver verksamhet genom flera olika ideella föreningar inte ska göras samlat för hela parti- organisationen. I stället ska varje förening lämna intäktsredovisning avseende sin verksamhet. Uppgifter om vissa intäkter i en verk- samhet som bedrivs i bolag eller i någon annan verksamhetsform ska ingå i intäktsredovisningen för den ideella förening som har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Varje ledamot och ersättare för ledamot ska också, enligt vårt förslag, lämna sin egen intäktsredovisning. Undantag från redovisningsskyldighet vid små intäkter gäller att någon intäktsredovisning inte behöver ges in om partiets intäkter under ett räkenskapsår eller kalenderår understiger ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ). Vi föreslår att ideella föreningar på central nivå inom partier som har mandat i eller eller annars får statligt partistöd och ideella föreningar på central nivå inom sådana partiers sido- organisationer ska vara skyldiga att ge in intäktsredovisning oavsett storleken av intäkterna. Övriga ideella föreningar samt ledamöter och ersättare för ledamöter behöver, enligt vårt förslag, inte ge in någon intäktsredovisning om intäkterna under ett räken- skapsår eller kalenderår understiger ett halvt prisbasbelopp. Vid bedömningen av om intäkterna understiger detta belopp ska enligt vårt förslag, i likhet med vad som gäller , offentligt parti- eller organisationsstöd inte räknas med. Vi föreslår att också medlemsavgifter, om vissa förutsättningar är uppfyllda, och bidrag från andra delar av partiets organisation inte ska räknas med. Enligt vårt förslag behöver vidare någon anmälan inte göras om intäkterna understiger nämnda värde. Vi föreslår alltså att det nuvarande kravet på anmälningsskyldighet vid små intäkter tas bort. Vi bedömer att redovisningsskyldigheten inte bör utvidgas till att omfatta s.k. särskilda insamlingsorganisationer, dvs. fristående organ som kan ha bildats i syfte att stödja ett parti eller en valkandidat men som ligger helt utanför partiets eller kandi- datens kontroll eller inflytande. Ett förbud mot anonyma bidrag Ett förbud mot anonyma bidrag överstigande ett visst värde Enligt gällande rätt är det tillåtet för partier och valkandidater att ta emot anonyma bidrag, dvs. sådana bidrag där partiet eller valkandi- daten inte känner till vem som är givare. Det är dock enligt lagen om statligt stöd till politiska partier en förutsättning för rätt till stöd enligt den lagen att partiet, en ledamot eller en ersättare för en ledamot inte har tagit emot anonyma bidrag. Vi föreslår att det ska införas ett förbud för partier och deras sidoorganisationer att ta emot anonyma bidrag vars värde över- stiger en tjugondels (0,05) prisbasbelopp (för ). Detsamma föreslår vi ska gälla för valkandidater, ledamöter och ersättare för ledamöter av , , kom- munfullmäktige och . Ett bidrag ska betraktas som anonymt om mottagaren i det enskilda fallet inte känner till eller kan ta reda på bidragsgivarens identitet. Hanteringen av anonyma bidrag som lämnas trots förbudet Om ett otillåtet anonymt bidrag har lämnats ska enligt vårt förslag ett belopp motsvarande värdet av bidraget, till den del det är otil- låtet, senast efter redovisningsperiodens utgång, betalas till givaren eller, om så inte kan ske, till Kammarkollegiet. Om detta inte görs ska det otillåtna anonyma bidraget anses mottaget. Vad en intäktsredovisning ska innehålla Redovisningsskyldighetens omfattning ska huvudsakligen vara densamma för alla redovisningsskyldiga Omfattningen av redovisningsskyldigheten ska, enligt vårt förslag, i huvudsak vara densamma för alla redovisningsskyldiga. De nu gällande bestämmelserna om vad en intäktsredovisning ska inne- hålla ska med vissa justeringar gälla även fortsättningsvis och omfatta alla redovisningsskyldiga. Gränsvärdet för redovisning av en bidragsgivares identitet ska vara ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ) för samtliga redovisningsskyldiga. Avgränsningen till personvalskampanj tas bort En intäktsredovisning för en ledamot eller en ersättare för ledamot ska enligt insynslagen endast avse intäkter till ledamotens eller ersättarens personvalskampanj. Vi föreslår att avgränsningen till intäkter till personvalskampanj tas bort och att en ledamots eller ersättares intäktsredovisning ska innehålla uppgifter om vissa intäk- ter som hon eller han har haft i egenskap av valkandidat, ledamot eller ersättare för ledamot. Begränsningen till politisk verksamhet tas bort Partierna och deras sidoorganisationer ska enligt vårt förslag redo- visa hur de har finansierat all sin verksamhet och inte bara, som är fallet enligt den nuvarande lagen, den politiska verksamheten. En intäktsredovisning ska enligt vårt förslag innehålla uppgifter om, utöver offentligt stöd av det slag som anges i den nuvarande lagen, partistöd enligt 2 kap. 9 och 10 §§ kommunallagen (1991:900), stöd enligt lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinno- organisationer samt statligt och kommunalt stöd som utgått till ett partis . Vi föreslår också att landsting och kommuner ska åläggas att göra uppgifter om vilka partier och organisationer (ideella föreningar) som de enligt 2 kap. 9 och 10 §§ kommunallagen har betalat ut parti- stöd till, och med vilka belopp, tillgängliga för allmänheten på sina webbplatser. Intäkter från lotterier, insamlingar och övriga intäkter Enligt insynslagen ska intäkter från försäljningar, lotterier, insam- lingar och liknande verksamheter redovisas. Vi föreslår att för intäkter från lotterier som kräver tillstånd av Lotteriinspektionen ska särskilt anges antal lotter och pris per lott i intäktsredovisningen. Vidare föreslår vi att posten intäkter från insamlingar ska avgränsas till intäkter från insamlingar av kontanter och att varje insamling av kontanter ska redovisas för sig med angivande av storleken av det insamlade beloppet samt tid och plats för insamlingen. Intäkter från insamlingar i övrigt ska redovisas som bidrag från enskilda. Vi föreslår också att posten intäkter från liknande verksamheter ska utgå. En intäktsredovisning ska enligt vårt förslag i stället inne- hålla uppgifter om storleken av övriga intäkter och det ska av redo- visningen framgå vad dessa intäkter huvudsakligen avser. En förenklad hantering av små bidrag Vi föreslår en förenklad hantering i fråga om bidrag från enskilda vars värde i ett enskilt fall understiger en tvåhundradels prisbas- belopp (för ). Summan av sådana bidrag ska redovisas för sig i en intäktsredovisning och det behöver inte anges om de är anonyma eller inte. De behöver inte heller räknas med vid bedöm- ningen av om summan av bidrag från samma bidragsgivare över- stiger gränsvärdet för redovisning av bidragsgivarens identitet. Uppgift om bidragsgivarens identitet Av insynslagstiftningen ska det enligt vårt förslag framgå att med uppgift om bidragsgivarens identitet avses namn och antingen adress eller personnummer eller organisationsnummer. Ingivande och offentliggörande av intäktsredovisningar samt tillsyn och sanktioner Ingivande och offentliggörande av intäktsredovisningar samt tillsyn Enligt den nuvarande insynslagen ska en intäktsredovisning ges in till Kammarkollegiet och ha kommit in till kollegiet året efter det räkenskapsår eller kalenderår som redovisningen avser. Kammarkollegiet ansvarar också för offentliggörande av redovisningarna och utövar tillsyn över insynslagstiftningen. Vi föreslår att denna ordning fortsatt ska gälla i fråga om samtliga intäktsredovisningar. Uppgifter som ska offentliggöras Enligt den nuvarande lagstiftningen ska Kammarkollegiet göra intäktsredovisningarna tillgängliga för allmänheten på sin webbplats, dock inte uppgifter om en bidragsgivares identitet om givaren är en fysisk person. Detta ska, enligt vårt förslag, i fortsättningen gälla för samtliga intäktsredovisningar. Vi föreslår att myndigheten därutöver på sin webbplats ska publicera uppgifter om gjorda inbetalningar av- seende otillåtna anonyma bidrag. Om en anmälan från någon enskild eller andra omständigheter ger särskild anledning till det, ska Kammarkollegiet enligt insynslagen utreda om en intäktsredovisning rätteligen borde ha getts in i stället för en anmälan. Enligt vårt förslag ska, som nämnts, någon anmäl- ningsskyldighet inte längre finnas. Vi föreslår därför att Kammar- kollegiet under samma förutsättningar i stället ska utreda om någon som enligt lagen var skyldig att ge in en intäktsredovisning inte har gjort det i rätt tid. Om en sådan utredning visar att skyldighet att lämna intäkts- redovisning förelåg ska en förseningsavgift tas ut. Försenings- avgiften ska vara för ideella föreningar på central nivå inom partier som har mandat i eller eller annars får statligt partistöd och ideella föreningar på central nivå inom sådana partiers sidoorganisationer. För övriga ideella föreningar ska förseningsavgiften vara . För ledamöter och ersättare för ledamöter ska den vara . Enligt insynslagen ska Kammarkollegiet granska innehållet i en intäktsredovisning om en anmälan från någon enskild eller andra omständigheter ger särskild anledning att anta att intäktsredovis- ningen är felaktig. Om en sådan utredning visar att partiet har ute- lämnat intäkter eller redovisat intäkter med för lågt belopp, eller inte har fullgjort uppgiftsskyldigheten enligt lagen på ett korrekt sätt, ska en särskild avgift tas ut. Vi föreslår att dessa bestämmelser ska tillämpas även på de, enligt vårt förslag, redovisningsskyldiga på regional och lokal nivå och inom sidoorganisationerna. Vi föreslår dock vissa ändringar och tillägg. Även brister i fråga om vissa, enligt vårt förslag, tillkommande uppgifter ska kunna leda till ett beslut om särskild avgift. Den sär- skilda avgiften ska, i fall då den redovisningsskyldige inte har full- gjort uppgiftsskyldigheten på ett korrekt sätt, tas ut med ett belopp om av ideella föreningar på central nivå inom ett parti som har mandat i eller eller annars får statligt partistöd och ideella föreningar på central nivå inom sådana partiers sidoorganisationer. Av övriga ideella föreningar samt leda- möter och ersättare för ledamöter ska den särskilda avgiften i sådana fall tas ut med ett belopp om . Om en anmälan från någon enskild eller andra omständigheter ger särskild anledning att anta att en förening eller en person har tagit emot ett anonymt bidrag i strid med förbudet mot att ta emot sådana bidrag, ska Kammarkollegiet utreda om så har skett. Om utredningen visar att föreningen eller personen har tagit emot ett otillåtet anonymt bidrag, ska en särskild avgift tas ut av motta- garen. Den särskilda avgiften ska bestämmas till ett belopp som är dubbelt så stort som bidragets värde, till den del det överstiger gränsen för vad som är tillåtet. Jämkning av förseningsavgift eller särskild avgift Enligt insynslagen får Kammarkollegiet besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut en förseningsavgift eller särskild avgift om det finns synnerliga skäl för det. Vi föreslår att detta fortsatt ska gälla i fråga om ideella föreningar på central nivå inom partier som har mandat i eller eller annars får statligt partistöd och ideella föreningar på central nivå inom sådana partiers sidoorganisationer. I fråga om övriga ideella föreningar samt leda- möter och ersättare föreslår vi att Kammarkollegiet får besluta att sätta ned eller avstå från att ta ut en förseningsavgift eller särskild avgift om det finns särskilda skäl. Anonyma bidrag och rätten till statligt partistöd Det ska inte längre vara en förutsättning för rätt till stöd enligt lagen om statligt stöd till politiska partier att partiet, en ledamot eller en ersättare för en ledamot inte har tagit emot anonyma bidrag. Ökat inflytande för medlemmar i organisationer på arbetsmarknaden Enligt vår bedömning bör det inte införas några särskilda regler om insyn och krav på samtycke från enskilda med- lemmar när det gäller ekonomiskt stöd som organisationer på arbets- marknaden lämnar till partier eller valkandidater. Vi lägger därför inte fram något sådant förslag. Information till deltagare i lotterier Eftersom lotterilagstiftningen är föremål för över- syn, finns det enligt vår bedömning inte anledning att inom ramen för vårt uppdrag utreda vidare om det bör införas en skyldighet för partier, som bedriver lotteriverksamhet där intäkterna tillfaller partiet, att informera deltagarna i lotteriet om att intäkterna används på detta sätt. Vi anser vidare att det inte finns tillräckliga skäl för att införa särskilda regler för att förhindra att lotteriverksamhet används för att kringgå bestämmelser om redovisning av anonyma bidrag eller förbudet för partier och valkandidater att ta emot sådana bidrag. Vi lägger därför inte fram några förslag till ändringar i lotteri- lagstiftningen. Förslag: De ökade kostnaderna för Kammarkollegiet ska finan- sieras genom en omfördelning av medel i statens budget, i första hand under utgiftsområde 1 och anslagen 6:1 Allmänna val och demokrati och 6:6 Stöd till politiska partier. Bedömning: För Kammarkollegiet innebär våra förslag ökade kostnader med . Därutöver uppkommer för kollegiet en engångskostnad med .