sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — I följande figurer redovisas den huvudsakliga försörjningskällan för personer i åldrarna 18–med hemmavarande barn som invandrade från länder utanför EU/EES respektive från ett EU/EES-land. Redovisningen avser de som invandrade och deras huvudsakliga försörjning i , i detta fall – 2014.36 Med huvudsaklig försörjningskälla avses den inkomstkälla som utgör den största andelen av personens totala inkomst. Figur 4.13 Huvudsaklig försörjning 2011–2014 för föräldrar 18–med barn 0–, från länder utanför EU/EES, folkbokförda 2011 Sjukpenning/Aktivitetsersättning/ Vård av barn/anhörig Källa: STATIV. 36 Statistiken baseras på STATIV samt registerbaserad aktivitetsstatistik (RAKS), SCB. Invandring, etablering och försörjning Figur 4.14 Huvudsaklig försörjning 2011–2014 för föräldrar 18–med barn 0–, från EU/EES-området, folkbokförda 2011 Sjukpenning/Aktivitetsersättning/ Vård av barn/anhörig Källa: STATIV. Förvärvsarbetets andel av försörjningen ökar för både män och kvinnor. i landet har omkring hälften av männen med barn och knappt en tredjedel av kvinnorna som invandrat från länder utanför EU/EES sin huvudsakliga försörjning från arbete. Motsvarande andel för de som invandrat från ett EU/EES-land var för männen respektive för kvinnorna. För kvinnor som invandrat från länder utanför EU/EES var det knappt en tredjedel som i landet hade sin huvudsakliga försörj- ning från förvärvsarbete jämfört med drygt hälften för kvinnor som invandrade från ett EU/EES-land. Andelen som har sin huvudsakliga försörjning från ekonomiskt bistånd och etableringsersättning är marginell för de som invandrat från ett EU/EES-land men initialt hög för de som invandrat från länder utanför EU/EES. En huvudsaklig försörjningsskälla som ökar kraftigt med tiden i landet särskilt för de som invandrade från länder utanför EU/EES är vård av barn/anhörig.37 En förklaring kan vara att ytterligare barn 37 Huvudsaklig försörjning Vård av barn och anhörig utgörs nästan uteslutande av försörj- ning i samband med vård av barn. Invandring, etablering och försörjning föds efter ankomsten till . Den största skillnaden mellan könen återfinns också i andelen som har sin huvudsakliga försörj- ning från socialförsäkringsförmåner utbetalda för vård av barn. Detta gäller för både de som invandrar från länder utanför EU/EES som från ett EU/EES-land. Beskrivningarna ovan baseras på mammors respektive pappors familjesituation året för invandring och varje följande år. I beskriv- ningarna beaktas bara indirekt om föräldrarna har barn som för- äldrapenning kan betalas ut för och om det tillkommit barn i . Huruvida barnen är yngre än och om det föds fler barn i eller inte kan ha betydelse för individernas väg till etablering och är därmed centralt för beskrivningen av hur för- äldrapenningen används av kvinnor och män som invandrat. I tabell 4.3 redovisas därför den huvudsakliga försörjningen för kvinnor och män som invandrade från länder utanför EU/EES uppdelat på de som hade barn yngre än vid invand- ringstillfället respektive de utan barn samt om de fick barn eller inte mellan åren. Invandring, etablering och försörjning SOU 2016:73 Huvudsaklig försörjning för kvinnor och män som invandrade från länder utanför EU/EES Invandrade med och utan barn och fördelat på om de fick barn Kvinnor och män som invandrade 2011 0–8 år 0–8 år Vård av barn/anhörig Sjukpenning/Sjuk- och Arbetslös/Arbetsmarknadspolitiska stöd Vård av barn/anhörig Sjukpenning/Sjuk- och Arbetslös/Arbetsmarknadspolitiska stöd Källa: SCB, STATIV. Vid en jämförelse av huvudsaklig försörjning mellan de som invand- rade med respektive utan barn är skillnaderna i flera fall små. Det är dock en relativt stor andel (av kvinnorna) som har föräldrapenning för äldre barn som sin huvudsakliga för- sörjning även efter invandringen. Möjligheten till långvarigt uttag av föräldrapenning för äldre barn, en överkompensation i relation till om barnet är fött i , är orsaken till detta, liksom Invandring, etablering och försörjning det faktum att annan, kompletterande försörjning saknas eller en- bart är på en låg nivå. De stora skillnaderna i huvudsaklig försörjning ses vid en jäm- förelse av de som fick respektive inte fick barn i . Bland kvinnor som fick barn efter att de invandrat har nästan hälften sin huvudsakliga försörjning från vård av barn och anhörig efter invandringen. Det är en betydligt högre andel än de som inte fick fler barn. Det finns också skillnader mellan män och kvinnor, oavsett om de invandrade med barn eller inte, men skillnaderna är störst dem emellan i de fall det föds fler barn i . Tabellen visar att majoriteten av de som invandrade hade sin huvudsakliga försörjning från förvärvsarbete i landet, med undantag från kvinnor som fick fler barn i . Andelen med huvudsaklig försörjning från förvärvsarbete är i genomsnitt högre för män jämfört med kvinnor och högst för män som fick fler barn för invandring. För kvinnor som inte fick barn är andelen som hade sin huvudsakliga försörjning från förvärvsarbete mer än dubbelt så hög jämfört med de som fick barn efter att de invandrat. Andelen som hade sin huvudsakliga försörjning från ekono- miskt bistånd eller etableringsersättning efter invandringen är relativt hög för föräldrar såväl för de som inte hade barn vid in- vandringen. Nästan en fjärdedel av de kvinnor som hade barn vid invandringsåret och som fick barn hade sin huvud- sakliga försörjning från ekonomiskt bistånd eller etableringsersätt- ning efter invandringen. Motsvarande andel för män som invandrat med barn och fick barn är . En förklaring till skillnaderna kan vara att vissa föräldrar redan genomgått etableringsinsatser medan andra på grund av längre för- äldraledigheter skjutit upp deltagandet. Fler uppgifter om hushåll som mottar ekonomiskt bistånd redovisas längre fram i avsnittet. Noteras kan också att andelen som saknar en huvudsaklig för- sörjning är mer än dubbelt så hög för de kvinnor och män som inte invandrade med barn och som heller inte fick barn jämfört med de som fick barn efter ankomsten till . Sammanfattningsvis visar tabellen att en lägre andel av de kvinnor som fick barn har sin försörjning från förvärvs- arbete jämfört med såväl män, oavsett om de fick barn under peri- oden eller inte, som med kvinnor som inte fick barn åren efter att Invandring, etablering och försörjning de kom till . utgör vård av barn och anhöriga inte oväntat en avsevärt större andel av den huvudsakliga försörjningen för kvinnor som fick barn jämfört med kvinnor som inte fick barn . Detta gäller både för de som invandrat med respektive utan barn . För män är ersätt- ning vid vård av barn i mycket lägre utsträckning en huvudsaklig försörjningskälla än vad som är fallet för kvinnor. Andelen ökar något för de män som får fler barn efter invandringen. Resultaten ligger i linje med kända mönster för hur män och kvinnor fördelar föräldrapenning och omvårdnadsansvar för barnen. Föräldrars användning av föräldrapenning beskrivs mer utförligt i kapitel 5. Som visas ovan ökar andelen förvärvsarbetande med tiden i och detta återspeglar sig även i individernas inkomster. I figuren nedan redovisas nettoinkomsten för inrikes och utrikes födda kvinnor och män i åldern 20–efter tid i år 2014.38 De som invandrat och varit i upp till har de lägsta nettoinkomsterna jämfört med såväl inrikes födda som utrikes födda med längre vistelsetid. Nettoinkomsterna är genomgående lägre för kvinnor om jämförelser görs mellan grupper med samma vistelsetid vilket indikerar att etableringen på arbetsmarknaden tar för kvinnor än för män. skilde det ca i nettoinkomst mellan kvinnor och män som invandrat till och varit i landet än . För kvinnor som varit i är skillnaden i nettoinkomst relativt liten jämfört med inrikes födda kvinnor, per månad.39 38Inkomst definieras här av nettoinkomst vilken utgörs av individens inkomster från arbete, kapital och ersättningar från offentliga bidrag och transfereringar. Skatten är inte avdragen. 39SCB, Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhälls- livet (2016). Invandring, etablering och försörjning Källa: SCB. Nettoinkomst för inrikes och utrikes födda kvinnor och män i åldern 20–efter tid i Vad gäller bidrag och transfereringars betydelse för individernas försörjning visar statistiken och flera studier40 att sådana stöd har större betydelse för de som invandrat och är födda utomlands jäm- fört med de som är födda i . Även tiden i har bety- delse för inkomstens sammansättning och hur stor andel av in- komsten som kommer från olika transfereringar. Följande figur (4.16) visar nettoinkomstens sammansättning efter tid i och för inrikes födda.41 Inkomster från lön, näringsverksamhet och kapital ökar med tiden i för både kvinnor och män och är högst för de som varit i längre än och för inrikes födda. Över tid minskar andelen ersättningar från olika trygghetssystem. En uppdelning på olika typer av ersätt- ningar har gjorts i figuren. En typ utgör ersättningar till personer som själva inte klarar sin försörjning t.ex. sjuk- och arbetslöshetsförsäk- 40Se t.ex. SCB (2016) Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet och Rådet för integration i arbetslivet (2016) Etablering och karriärvägar för utrikes födda. 41Redovisningen baserad på SCB, Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet (2016). Invandring, etablering och försörjning ring och en typ utgör ersättningar som i huvudsak inte är riktade till personer som har hinder för sin försörjning t.ex. studiemedel och föräldrapenning.42 Även för kvinnor och män som varit bosatta i kvarstår skillnader jämfört med inrikes födda kvinnor och män när det gäller inkomsternas sammansättning. Sär- skilt för kvinnor som varit i står ersättningar från samhällets trygghetssystem för en betydande del av inkomsten. Figur 4.16 Nettoinkomstens sammansättning för inrikes och utrikes födda kvinnor och män i åldern 20–efter tid i , Sjuk- och arbetslöshetsförsäkring, Föräldraförsäkring, studiemedel, Källa: SCB. Individers och familjers ekonomiska situation är i hög grad bero- ende av förvärvsinkomster och om en eller flera vuxna i en familj eller i ett hushåll förvärvsarbetar. Med två förvärvsinkomster ökar möjligheterna till en god ekonomisk standard. 42 De transfereringar som redovisas i de gröna staplarna består av ersättningar till personer som själva inte klarar sin försörjning, exempelvis på grund av sjukdom, arbetslöshet m.m. Ersättningar består främst av arbetsmarknadsstöd, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersätt- ning, etableringsersättning, etableringstillägg samt behovsprövade bidrag såsom bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. De transfereringar som redovisas i de röda staplarna består av ersätt- ningar från trygghetssystem som i huvudsak inte är riktade till personer som har hinder för sin försörjning, såsom studiemedel, föräldrapenning, barnbidrag, underhållsstöd och pension. Invandring, etablering och försörjning standarden är därför i hög grad beroende av föräldrarna möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. Avsnittet beskriver effekterna av försenad etablering på levnadsstandarden för kvinnor, män och barn. Uppgifterna ligger även till grund för bedömningen av konse- kvenserna av utredningens förslag. Det finns olika begrepp och metoder för att beskriva den ekonomiska situationen för individer och hushåll. I rutan nedan förklaras de begrepp som redovisas i detta avsnitt. Faktaruta – hushållens ekonomiska situation Hushållens disponibla inkomst omfattar den sammanlagda inkom- sten från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfe- reringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt under- hållsbidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hushållens sammansättning vad avser antal hushållmedlemmar och deras åldrar. Detta görs genom s.k. ekvivalensskala i vilken varje hushållsmedlem tilldelas en vikt. Om hushållens disponibla inkomster divideras med dessa konsumtionsvikter erhålls ett mått på hushållens ekvivalerade disponibla inkomst vilket också benämns ekonomisk standard. Vanligtvis antas att den disponibla inkomsten fördelas jämt inom hushållet vilket innebär att vid redovisningen av individens eko- nomiska standard tilldelas samtliga hushållsmedlemmar hushållets ekonomiska standard. Ett vanligt mått för att beskriva hushållens ekonomiska utsatt- het är att ange en gräns under vilken hushållen kan anses utsatta. Denna gräns sätts ofta som en relativ eller absolut nivå eller en kombination av de båda. Den vanligast förekommande relativa gränsen för ekonomisk utsatthet är definierad som andelen hushåll som har en ekonomisk standard som är lägre än 60 pro- cent av den ekvivalerade medianinkomsten i befolkningen. I avsnittet benämns detta mått som hushåll med låg ekonomisk standard. En relativ inkomstgräns förändras då medianinkomsten i befolkningen förändras. Invandring, etablering och försörjning Det bör noteras att det finns begränsningar vid beskrivningar av ekonomisk standard och utsatthet. Den statistik som ligger till grund för beräkningarna omfattar exempelvis inte ekono- miska resurser såsom förmögenheter, arv och överföringar inom familjen eller mellan hushåll. Beskrivningarna av hushållens ekonomiska situation nedan är bland annat uppdelad efter om individen och hushållen har svensk eller utländsk bakgrund.43 Detta är en vidare definition jämfört med begreppen inrikes/utrikes född. Personer med utländsk bakgrund definieras i SCB:s statistik som personer som är ut- rikes födda eller som är inrikes födda med två utrikes födda för- äldrar. Klassificering av familjer och hushåll efter svensk/utländsk bakgrund görs med avseende på familje- och hushållsmedlem- marnas bakgrund. Det är enbart de vuxnas bakgrund som har någon inverkan på klassificeringen. Exempelvis har samman- boende med barn utländsk bakgrund om bägge vuxna har utländsk bakgrund. Hushållet har svensk bakgrund om någon av de vuxna har svensk bakgrund. Barn definieras i statistiken nedan som individer 0–utan egen bostad. Utöver hushållets sammansättning finns det även skillnader mellan kvinnors och mäns ekonomiska standard eftersom kvinnors och mäns förvärvsfrekvens och löneinkomster skiljer sig åt. För ensam- stående kvinnor med barn är därför den ekonomiska standarden i genomsnitt lägre än för ensamstående män med barn. Vidare har en hög andel av hushållen där föräldrarna är födda utomlands lägre inkomster. I hushåll där någon förälder är utrikes född finns därför en betydligt högre risk för ekonomisk utsatthet än i hushåll där föräldrarna är födda i . Följaktligen är det i hushåll med en kvinnlig ensamstående utrikes född förälder som det finns störst risk för ekonomisk utsatthet. Den ekonomiska standarden har ökat för samtliga redovisade grupper, det finns dock skillnader vad gäller såväl nivåer som ökningstakt. De hushåll som har lägst ekonomisk standard och den minst gynnsamma utvecklingen är ensam- stående med barn och med utländsk bakgrund. 43 SCB (2002) Meddelande i samordningsfrågor för officiella statistik 2002:3. Invandring, etablering och försörjning följer sammanboende med utländsk bakgrund med barn. Vidare har skillnaderna mellan de med lägst och högst ekonomisk standard ökat . Figuren nedan visar hur andelen med låg ekonomisk standard har utvecklats för olika barnhushåll med svensk respektive utländsk bakgrund. Figur 4.17 Andel med låg ekonomisk standard i olika typer av hushåll med svensk eller utländsk bakgrund. Personer 0–64 år Källa: , Socialförsäkringsrapport 2016:6. Bland såväl ensamstående som sammanboende med utländsk bak- grund har andelen med låg ekonomisk standard varit högre under hela den studerade perioden jämfört med motsvarande hushåll med svensk bakgrund. Utvecklingen har också varit mindre gynnsam för hushåll med utländsk bakgrund. För att ge en mer fördjupad bild över hur inkomsterna utvecklas och i vilken utsträckning hushållen lever i ekonomisk utsatthet är det relevant att följa hushållen snarare än att redovisa ett tvärsnitt. Figuren nedan visar hur stor andel av olika hushåll som levde med låg ekonomisk standard under minst ett, två, tre, fyra eller . Invandring, etablering och försörjning Figur 4.18 Andel individer 20–med svensk och utländsk bakgrund med låg ekonomisk standard under 1––2014. Föräldrar med svensk och utländsk bakgrund Källa: , Socialförsäkringsrapport 2016:6. Det är tydligt att långvarig ekonomisk utsatthet är vanligare bland hushåll med utländsk bakgrund än med svensk bakgrund. I synner- het ensamstående föräldrar med utländsk bakgrund har långvarigt låga inkomster och låg ekonomisk standard. I denna grupp har låg ekonomisk standard , har det under och . En stor andel av de ensamstående föräldrarna med barn är kvinnor och orsakerna till långvarig låg ekonomisk standard kan vara för- dröjd eller utebliven etablering på arbetsmarknaden. Det finns, som nämns tidigare, olika sätt att beskriva ekonomisk utsatthet. En ytterligare indikation på att individer och hushåll lever under små marginaler är att de är mottagare av ekonomiskt bistånd från kommunen. Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemets yttersta skyddsnät och kommunerna är ansvariga för beslut och utbetalning. Reglerna för ekonomiskt bistånd framgår av socialtjänstlagen (2001:453). Det ekonomiska biståndet kan komplettera exempelvis Invandring, etablering och försörjning socialförsäkringssystemet och ska som huvudregel träda in vid korta perioder då försörjningen inte kan på egen hand. Ekono- miskt bistånd ska tillförsäkra mottagaren en skälig levnadsnivå. Vad som är skäligt för vissa behov preciseras i riksnormen för försörj- ningsstöd. Prövningen av ekonomiskt bistånd ska vara individuell och ta hänsyn till omständigheterna i det specifika fallet. efter invandring är det en relativt stor andel som har en låg disponibel inkomst och därmed är i behov av ekonomiskt bistånd. i landet ökar dock inkomsterna och behovet av stöd från ersättningar och ekonomiskt bistånd minskar. Tabell 4.4 redovisar andelen personer som invandrade till , med respektive utan barn 0–, som har en dispo- nibel inkomst under riksnormen för försörjningsstöd respektive år. Tabell 4.4 Andel personer med respektive utan barn 0–som invandrade 2011 och med en disponibel inkomst under riksnormen för försörjningsstöd 2011–2014 Med barn 0–8 år Utan barn 0–8 år Källa: STATIV. Det är en något högre andel av de som invandrade med barn 0–som hade en disponibel inkomst under riksnormen för försörjningsstöd jämfört med de utan barn. Andelarna är höga, för de med barn och för de utan barn . Andelen minskar dock kraftigt i landet och var det av de med barn och av de utan barn som hade en disponibel inkomst under riksnormen för försörjningsstöd. En inkomst under riksnormen innebär dock inte per automatik att hushållet mottar ekonomiskt bistånd, exempelvis för att hushållet har andra tillgångar eller inte ansöker om bistånd. Antalet personer som mottagit ekonomiskt bistånd har varit relativt , omkring 300 000 hushåll, och skillnaderna mellan antal utrikes och inrikes födda har varit relativt liten. till andelen bidragsmottagare är det dock en högre Invandring, etablering och försörjning andel bland utrikes födda än bland inrikes födda som mottar eko- nomiskt bistånd.44 Antalet hushåll med barn som mottog ekonomiskt bistånd var ca 70 000. Av dessa hade eller 49 000 av biståndshushållen en mottagare som var utrikes född. Ca 20 000 barnhushåll med inrikes födda mottagare mottog ekonomiskt bistånd . Tabell 4.5 Antal hushåll som mottog ekonomiskt bistånd och andel med långvarigt ekonomiskt bistånd, efter inrikes och utrikes födda Varav bistånd 10 + mån Varav bistånd 10 + mån Bland barnhushåll som mottog ekonomiskt bistånd och där den sökande är utrikes född är det även en hög andel som har längre sammanhängande perioder av ekonomiskt bistånd. Bland de barn- hushåll som hade en inrikes född sökande var det som mottog ekonomiskt bistånd eller längre . Motsvarande andel för utrikes födda biståndshushåll med barn var . 4.5Tillgång till och användningen av förskola, förskoleklass och fritidshem Att barn kan delta i förskola eller pedagogisk omsorg samt fritids- hem är en nyckelfaktor när föräldraskap och förvärvsarbete ska kombineras. Tillgång till förskola och fritidshem är även en förut- sättning för att föräldern ska kunna delta i etableringsinsatser, full- 44 , Statistik om ekonomiskt bistånd 2015. Invandring, etablering och försörjning följa studier, söka arbete eller delta i andra aktiviteter som för för- äldern närmare arbetsmarknaden. Utbyggnaden av förskolan har skett parallellt med utvecklingen inom exempelvis föräldraförsäkringen. var 83 pro- cent av alla barn i åldrarna 1–inskrivna i förskola. Störst del- tagande finns bland fyra- och femåringar där av barnen går i förskola. Förskolans verksamhet vänder sig till barn mellan ett och . Förskolan kan erbjudas i eller enskild regi. För- skolans verksamhet styrs av skollagen (2010:800) och läroplanen för förskolan (Lpfö98). I skollagen finns bestämmelser om förskolan och bland annat vilka barn som ska erbjudas förskola. Ett grundläggande krav är att barnet är bosatt i och inte har börjat i t.ex. förskoleklass. Enligt skollagen ska barn erbjudas förskola från och med i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Från och med höstterminen det år ett barn fyller ska föräldrarna erbjudas avgiftsfri förskola för barnet . Förskola ska även erbjudas om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i öv- rigt. Som exempel på vad som kan utgöra barns eget behov av för- skola kan nämnas barn som har ett annat modersmål än svenska, barns som bor i glesbygd, barn vars föräldrar deltar i arbetsmark- nadspolitiska åtgärder eller som har en funktionsnedsättning som begränsar barnets utveckling. Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga enligt föräldraledighetslagen (1995:584) för vård av ett annat barn, det vill säga ett syskon, ska från och med erbjudas förskola under minst eller . Barn ska även i andra fall erbjudas förskola om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. I dessa fall spelar barnets ålder ingen roll. Kommunen kan erbjuda även andra barn än de ovan uppräknade en plats i förskola eller erbjuda mer generösa möjligheter till för- skoletid, exempelvis för arbetslösa och för föräldralediga. Det är i vissa kommuner möjligt att ha ett äldre syskon i förskola under föräldraledighet med ett yngre barn. Barn till asylsökande föräldrar ska erbjudas plats i förskola i kommunen på samma villkor som andra barn, dvs. utifrån föräld- rarnas behov av omsorg vid förvärvsarbete eller om barnet har så- Invandring, etablering och försörjning dana behov i övrigt. Asylsökande barn har även rätt till allmän förskola dvs. från och med höstterminen det år de fyller . I skollagen finns även bestämmelser om andra pedagogiska verk- samheter än förskola, som pedagogisk omsorg, öppen förskola och omsorg under tid då förskola inte erbjuds. Dessa verksamheter tillhör inte skolväsendet. Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola erbjuda barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnads- havare önskar det. Pedagogisk omsorg är vanligtvis familjedaghem i traditionell mening men kan också organiseras som flerfamiljs- lösningar eller i form av andra verksamheter. En öppen förskola kan kommunen anordna som komplement till förskola och peda- gogisk omsorg. Kommunen ska slutligen sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det kan exempelvis innebära förskola eller om- sorg på obekväm arbetstid, exempelvis kvällar och nätter.