sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Där beskrivs bland annat att utsatta personer har upplevt stor förödmjukelse efter att någon har publicerat nakenbilder av dem på nätet. De utsatta har framförallt känt sig besvärade över att bilderna kan komma att ses av den egna familjen, vänner samt av arbetsgivare.45 redogör för hur en 15-årig kanadensisk flicka, som efter mycket påtryckningar blev övertalad att skicka en nakenbild på sig själv till en kille, fick sin bild ofrivilligt publicerad på internet. och familj såg bilden på nätet och hon mådde så psykiskt dåligt efter händelsen att hon tog sitt liv. I bok finns flera exempel på unga tjejer som på grund av public- erandet av nakenbilder på internet har mått mycket dåligt och i vissa fall tagit sina liv. En flicka i hade skickat lättklädda bilder på sig själv till sin pojkvän som sedan spreds, varpå hon tog sitt liv, endast . beskriver även hur en 13-årig svensk flicka, som efter chattkonversationer med en man på inter- 41Engvall 2015, s. 83. 42Arpi 2013; 2014, s. 407–408; 2013; TT 2012; TT 2014. 44Engvall 2015, s. 119. 45Stroud 2014, s. 168, 173–174. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet net hotades med att bilder som föreställde henne skulle spridas till bland annat hennes lärare på skolan, begick självmord 2013.46 I Brå:s studie presenteras resultat från intervjuer med flera åklagare och där tas bland annat upp problem med att spridning av nakenbilder inte ryms inom befintliga lagrum. Åklagarna menar att domstolarna har bedömt att det krävs mer än en naken kropp för att det ska vara fråga om förtal. De framhåller att det också som regel krävs en nedsättande kommentar om personen i fråga, utöver själva nakenbilden, för att gärningen ska bedömas som förtal. Enligt Brå:s rapport anses dagens lagstiftning ha allvarliga brister när det gäller skydd mot spridning av integritetskänsliga bilder och filmer på internet.47 6.3Hot och kränkningar på internet I en studie av och redogör författarna för hur samhällets normer kring kränkningar på nätet ser ut. I tidigare studier har man kunnat se att det inte finns några egentliga sociala normer till stöd för exempelvis upphovsrättsreglerna kring musik och film på internet, medan man vet att det finns tydliga sociala normer mot hastighetsöverträdelser i trafiken. I och studie konstateras att de sociala normerna mot kränk- ningar på nätet är i likvärdig styrka med normerna mot hastighets- överträdelser i trafiken. Resultaten visar att det finns en tydlig social norm mot kränkningar på internet och att denna norm är på en så pass stark nivå att man kan tala om att det föreligger kon- sensus i samhället om vad som bör vara tillåtet och inte rörande nätkränkningar.48 Att människor utsätts för hot och kränkningar på internet kan medföra att de som en effekt av detta avstår från att uttrycka sig på nätet, vilket i förlängningen kan leda till att de undviker forum på nätet som berör viktiga samhällsfrågor och debatter.49 Med utgångs- 46Engvall 2015, s. 55–65. 47Brå 2015:6, s. 16. 48Svensson & 2014, s. 58–59. 49Jfr vad som sägs i förordet till , Brå 2015:6, s. 5. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet punkt i detta är det av vikt att förstå fenomenet nätkränkningar, vad de består i, var på internet de förekommer samt vilka de inblandade personerna är. Det är även angeläget att titta på brotts- lighetens omfattning och utveckling. Samtliga dessa teman behandlas därför i de kommande avsnitten. Brå:s rapport om hot och kränkningar på internet visar att majori- teten av de som utsätter andra för nätkränkningar är män. De ärenden där kvinnor främst är gärningspersoner är sådana där de som utsatts för kränkning är vuxna män eller flickor. Resultaten visar vidare att gärningspersonen och den som utsätts för kränk- ningen generellt är jämngamla. I av ärendena där den utsatte var en ung person (under ) var gärningsper- sonen också under . Det var väldigt få unga gärningspersoner i ärenden där den utsatte var en vuxen person ().50 Både då den utsatta personen var en pojke och en flicka i Brå:s studie, är en stor andel av ärendena relaterade till skolan. Gärnings- personen är inte sällan en skolkamrat.51 Resultaten visar vidare att i ärenden där den utsatta personen var ung (under ) var under , var mel- lan 12 och och var (för rester- ande saknas information om ålder). I ärenden där den utsatta personen var vuxen () var , var , 19,5 pro- cent var , var , var och var (för resterande andel saknas uppgift om den utsatta personens ålder).52 Resultaten visar också att nära hälften av de utpekade gärnings- personerna i Brå:s studie har varit lagförda för brott. Det är vanligare att gärningspersonen har varit lagförd för brott i fall där den utsatte är en vuxen person. Av de identifierade gär- ningspersonerna i studien är kvinnor och tidigare lag- 50Brå 2015:6, s. 8–9, 54–57. 51Brå 2015:6, s. 72–73. 52Brå 2015:6, s. 54–55. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet föringar är i genomsnitt lägre för de kvinnliga gärningspersonerna än för de manliga. av de manliga gärnings- personerna i studien är tidigare lagförda för brott medan mot- svarande andelen i gruppen kvinnor endast är drygt 30 procent.53 Studien visar även att i omkring en femtedel av fallen hade den som utsattes för hot och kränkningar en pågående eller förfluten parrelation till gärningspersonen och när man tittar specifikt i gruppen vuxna kvinnor var denna andel . Utöver detta visar resultaten att i av fallen hade den utsatte och gärningspersonen en vänskaps- eller bekantskapsrelation. I omkring en tredjedel av fallen var gärningspersonen anonym eller obekant för den utsatte.54 6.3.3Var sker kränkningarna? Av Brå:s rapport rörande hatbrott kan man utläsa att av de anmälda hatbrotten begicks via internet. Utöver dessa begicks via telefon eller sms. Flera olika brottstyper kan utgöra hatbrott, men statistiken ger ändå viss indikation om brottslighet- ens omfattning på internet gällande integritetskränkande brott.55 Brå:s studie om nätkränkningar visar att av de polisanmälda hot och kränkningar som omfattats av undersökningen är Facebook det vanligaste forumet på internet där kränkningar sker. Att nätkränk- ningar sker på Facebook är framför allt vanligt då de inblandade personerna är unga. När den som utsätts för kränkning är flicka sker av kränkningarna på Facebook. Motsvarande andel för gruppen pojkar uppgår till . Även Instagram är ett vanligt forum för nätkränkningar när det gäller ärenden där den utsatta personen är ung. När det gäller kränkningar där den utsatta per- sonen är vuxen är Facebook också ett vanligt forum men även e-post är frekvent förekommande; av kränkningarna sker via e- post när det gäller kvinnliga utsatta och av kränkningarna sker via e-post när det gäller manliga utsatta.56 53Brå 2015:6, s. 54–57. 54Brå 2015:6, s. 9–10, 74. 55Brå 2014:14, s. 44. 56Brå 2015:6, s. 8, 58–59. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet I de fall det är flickor som utsätts är, enligt Friends senaste rap- port om nätkränkningar, det vanligaste forumet olika sociala medier. Det vanligaste forumet där pojkar blir utsatta är i olika onlinespel.57 I vissa fall sker kränkningarna på fler än ett forum på internet. Några andra forum som har lyfts fram är MSN, Skype, Kik och WhatsApp. Då integritetskänsliga bilder och/eller filmer på den utsatta har publicerats på nätet sker inte sällan detta på YouTube. I de ärenden där gärningspersonen antingen har kapat den utsatta personens användarkonto eller skapat ett falskt sådant i den utsattas namn, skedde detta främst på Facebook eller på någon dejtingsajt som till exempel Badoo. I en tredjedel av de ärenden som Brå har granskat har kränkningarna skett både på och utanför internet i kombination.58 6.3.4Vad består kränkningarna i? De nätkränkningar som vuxna män utsätts för består ofta av att den utsatte framställs som kriminell. De nätkränkningar som vuxna kvinnor ofta utsätts för är i stället olika typer av nedsättande kom- mentarer eller påståenden. Kränkningarna mot kvinnor sker ofta via sms, telefonsamtal eller ansikte mot ansikte i kombination med internet. I vissa fall är det inte innehållet i sig som är kränkande utan det faktum att gärningspersonen ihärdigt fortsätter att ta kontakt med kvinnan, trots att hon inte vill ha någon kontakt.59 Brå:s studie omfattade endast ett fåtal ärenden gällande brotten grov fridskränkning och olaga förföljelse. I dessa ärenden var kvin- norna oftast de utsatta. I flera ärenden hade kvinnan upprepade gånger blivit kontaktad av en man som hon ursprungligen haft en ytlig bekantskap med. Mannen i dessa fall ville ofta ingå en kärleks- relation med kvinnan och skrev vanligtvis inte något otrevligt eller hotfullt till kvinnan. Kränkningen i dessa ärenden bestod i stället i att mannen fortsatte att kontakta kvinnan trots att hon varit tydlig med att hon inte var intresserad av någon kärleksrelation. Gär- ningspersonen i dessa ärenden tog ofta kontakt med den utsatta kvinnan både på och utanför nätet. I en del av ärendena blev man- 57Friends 2015, s. 10. 58Brå 2015:6, s. 58–59, 62–63. 59Brå 2015:6, s. 8–9. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet nens kontakt med kvinnan med tiden otrevlig. I några av ärendena gällande grov fridskränkning och olaga förföljelse hade gärnings- personen och den utsatta personen tidigare haft en relation och då skedde i vissa fall även överträdelser av kontaktförbud.60 I de ärenden i Brå:s studie som i polisanmälan hade rubricerats som olaga hot, bestod oftast innehållet av hot om dödligt våld (), hot om våld () samt hot om sexuellt våld (). Hoten bestod främst av skriftliga hot på Facebook, via e- post eller chattmeddelanden och innehöll även mer indirekta och förtäckta hot (). I de ärenden som i studien har rubric- erats som ärekränkningsbrott, var någon form av offentlig skriftlig kränkning på nätet den vanligaste typen av handling.61 I de ärenden som har rubricerats som ofredande har gärnings- personen ofta skrivit något nedsättande eller på annat sätt kränk- ande meddelande till den utsatta. Några exempel som har lyfts fram är kränkande texter såsom ”du ska brinna i helvetet” och ”jag önskar att du tar livet av dig”. Några av de ärenden som Brå har granskat har handlat om hot om att publicera nakenbilder. Detta var mest vanligt att flickor utsattes men det förekom i alla grupper oavsett ålder och kön. Det fanns även ärenden där gärningspersonen redan hade publicerat bilder och/eller filmer av sexuell karaktär på den utsatta då polisanmälan gjordes. Dessa bilder och filmer hade ofta publicerats tillsammans med en kränkande text om den utsatta personen.62 Kränkningar på nätet har även visat sig bestå av att en gärnings- person skapar ett användarkonto i den utsattas namn alternativt tar över den utsattas användarkonto på ett forum på nätet. Detta görs ofta i syfte att skriva kränkande meddelanden och kommentarer som får det att framstå som att det är den utsatte själv som public- erar texterna. av de ärenden som i Brå:s studie gällde ofredande berörde just fall där gärningspersonen skapat ett falskt användarkonto i den utsatta personens namn alternativt tagit över den utsatta personens användarkonto. hade gärnings- personen skapat ett konto som handlade om den utsatta personen och döpt kontot till exempelvis ”alla vi som hatar (den utsattas 60Brå 2015:6, s. 59–60. 61Brå 2015:6, s. 60–61, 64. 62Brå 2015:6, s. 62–63. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet namn)”. Dessa slags gärningar drabbar enligt Brå både flickor, pojkar, kvinnor och män. En del av dessa ärenden har även rubric- erats som dataintrång, och själva ofredandet består då ofta i att gär- ningspersonen skriver texter och/eller publicerar bilder på användar- kontot och får det att se ut som att det är den utsatta personen som publicerar texten eller bilderna.63 Omkring en tredjedel av ärendena i Brå:s studie där gärningspersonen är anonym eller obekant för den utsatta avser just skapande alternativt kapande av olika användar- konton.64 Bland pojkar är den vanligaste typen av brott på internet någon form av hot om våld där texterna oftast innehåller hot om grova brottsliga gärningar, som att den utsatta personen ska bli dödad eller hot om våld med vapen. I de fall där pojkar utsätts för kränk- ningar på nätet utöver hot, är ordet ”bög” vanligt förekommande liksom bilder med tillhörande text där den utsatta framställs som homosexuell. Nätkränkningar mot gruppen pojkar består även i att de påstås använda droger, att de våldtar och/eller misshandlar andra eller att de har någon diagnos eller sjukdom som till exempel ADHD. En del kränkningar mot pojkar innehåller texter som relaterar till deras nationalitet, ideologiska åsikt eller hudfärg, som exempelvis påståenden om att den utsatte är nazist.65 Bland kvinnor är den vanligaste typen av anmälda brott någon form av ofredande som ofta skett både på och utanför internet, medan männen oftast anmäler att någon har publicerat en offentlig skriftlig kränkning om dem på internet. Kränkningarna i dessa fall består ofta i att mannen framställs som kriminell, och inte sällan påstås han vara pedofil eller våldtäktsman. Både vid nätkränkningar mot män och mot kvinnor är det vanligt att gärningspersonen sprider rykten om att den utsatta personen har problem med eko- nomin, att den utsatta använder droger eller missköter sina djur. Det förekommer också att nätkränkningar mot vuxna består i ned- sättande kommentarer där den utsatta påstås vara lat på jobbet eller vara en dålig förälder samt nedsättande uttryck såsom ”slyna” eller ”hora”.66 63Brå 2015:6, s. 11, 62–63. 64Brå 2015:6, s. 74. 65Brå 2015:6, s. 11, 62–63, 65–68. 66Brå 2015:6, s. 11, 62–63, 65–68. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet Den vanligaste händelsen som gruppen flickor anmäler enligt Brå:s studie är fall där gärningspersonen har publicerat en bild på dem. Bilderna har inte sällan en sexuell anspelning och publiceras ofta med nedsättande kommentarer om den utsattas påstådda sexuella erfarenheter. Nära vart fjärde fall i studien som gäller flickor som utsatta avser sådana händelser, medan motsvarande andel hos gruppen pojkar endast är . I grupperna där den utsatta är en vuxen kvinna eller man förekommer dessa händelser relativt sällan, endast i respektive av ärendena inom dessa grupper. Brå beskriver att gärningspersonen i de allra flesta fall använder sig av en bild på den utsatta personen som redan finns på internet och sedan skriver en text med kränkande innehåll som inte sällan anspelar på sex.67 De skolrelaterade kränkningar som framför allt identifierats bland unga personer i Brå:s studie visar sig ofta vara kopplade till en tidigare konflikt i skolan, utanför nätet, och i närmare hälften av dessa ärenden sker kränkningen både på nätet och i skolan. I om- kring av dessa ärenden, oavsett om den utsatta personen är en pojke eller flicka, uppges kränkningarna som polisanmälts vara ett led i upprepade trakasserier eller upprepad mobbning.68 6.3.5Brottslighetens omfattning och utveckling Media har belyst hur internet har blivit en ny arena för hot och kränkningar.69 Kränkande uppgifter om andra människor som sprids på internet kan nå en oöverskådlig publik och forskare har påtalat problemen med hatkampanjer som sprids på internet. Dessa hatkampanjer kan drabba alltifrån minoritets- grupper till enskilda individer och kan av den eller de som utsätts upplevas som mycket kränkande.70 Hot och kränkningar som sker på internet regleras inte i en sär- skild straffrättslig bestämmelse. Det innebär att det inte förs statistik 67Brå 2015:6, s. 9, 65–66. 68Brå 2015:6, s. 72–73. 69Arpi 2013; Carp 2013; Fjellman 2015; Haimi 2013a; Haimi 2013b; 2015; 2013; 2012; 2015; TT 2012; TT 2014; Wikén 2015. 70McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 19–23; 2009, s. 185. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet som visar hur stor andel av de hot och kränkningar som anmäls som har skett på internet.71 Det är därmed svårt att med säkerhet uttala sig om brottslighetens faktiska omfattning. Den utveckling och den statistik som presenteras i detta avsnitt bör därför tolkas med försiktighet. Det finns trots detta en hel del studier om omfatt- ningen av hot och kränkningar på nätet, och i detta avsnitt presenteras både svensk och internationell forskning på området. Svensk och internationell forskning Forskning om brottslighetens omfattning visar upp spridda resultat, vilket bland annat beror på hur kränkningar på nätet har definierats i olika studier och på hur lagstiftningen kring dessa företeelser ser ut i olika länder.72 I en studie bland universitetsstudenter i och upp- gav att de hade blivit kränkta på nätet under sin studietid. Motsvarande andel som angav att de hade blivit kränkta utanför nätet var 28,4 procent.73 En annan studie visade att har blivit kränkta på nätet /2005. Av dessa visste vem gärningspersonen var och i resterande var gärningspersonen en okänd person som den utsatta hade fått kontakt med via internet.74 Enligt en internationell studie i , där över 11 000 barn och ungdomar mellan tillfrågades om sina erfaren- heter av kränkningar på internet, svarade av deltagarna att de hade blivit kränkta på nätet. Studien visade att nätkränk- ningar var vanligare bland flickor än bland pojkar och att en viss ökning kunde ses mellan , främst bland flickorna.75 En internationell studie bland barn och ungdomar i åldersgrup- pen 10–visade att hade varit utsatta för kränkningar på nätet det närmaste året innan studiens genomförande. 32 pro- cent av dessa personer uppgav att de hade blivit kränkta fler än . Studien visade vidare att av de 71Brå 2015:6, s. 39. 72Flygare & , s. 136. 73Beran, Rinaldi, Bickham & 2012, s. 562. 74Wolak, 2007, s. 54. 75Slonje & 2008, s. 147. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet som hade utsatts för nätkränkningar visste vem gärningsmannen var sedan tidigare.76 Brå har gjort en studie om utsatthet och oro för trakasserier, hot och våld bland förtroendevalda. Studien visar att en av fem har upplevt sig utsatt för hot, våld eller trakasserier kopplat till sitt politiska uppdrag . Den vanligaste formen av utsatthet visade sig vara hot och trakasserier, och majoriteten av dessa brott skedde enligt de förtroendevalda via sociala medier. av hoten och trakasserierna polisanmäldes. Enligt Brå:s studie är den främsta anledningen till detta bland kvinnor att utsattheten ses som en del i uppdraget. Männen hänvisar den låga anmälningsbenägenheten till att de inte tror att en polisanmälan av detta slag ska leda till något.77 I Brå:s rapport trygghetsundersökningen 2014 pre- senteras resultaten av en årlig studie som genomförs i syfte att bland annat beskriva allmänhetens otrygghet och utsatthet för brott. Studien visar att uppger att de har blivit trakasserade . Dessa motsvarar cirka 374 000 personer mellan 16–och resultatet visar på en ökning . Föregående år angav att de utsatts för trakasserier och var andelen . Kvinnor anger att de blivit utsatta för trakasserier i högre utsträckning än män och unga personer (16–) är den grupp av befolkningen som oftare än andra ut- satts för trakasserier. Unga kvinnor är alltså en grupp som i särskilt stor utsträckning uppger att de har utsatts för trakasserier under 2013.78 Ovanstående siffror från Brå gällande utsatthet för trakas- serier gäller dock trakasserier generellt och inte specifikt trakasserier på internet, eftersom sådan statistik inte finns att tillgå. Resultatet av och studie om nätkränk- ningar visar att nära hälften av deltagarna i undersökningen har blivit kränkta på internet. Kvinnorna är enligt studien i högre ut- sträckning än männen utsatta för kränkningar på nätet och gruppen unga (16–) anger oftare än gruppen äldre (3–) att de upplevt sig kränkta på nätet. Nätkränkningar tycks dock vara något som många har upplevt någon enstaka gång medan gruppen som 76Ybarra, , Wolak & Finkelhor 2006, s. 1169. 77Brå 2014:9, s. 6–8. 78Brå 2015:1, s. 3, 54–57. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet upplevt nätkränkningar ofta endast utgör av studiens deltagare. Studien visar vidare att i den yngre gruppen anger att de själva har publicerat en text eller en bild på internet som har varit kränkande mot någon annan. I undersök- ningens kvalitativa del, dvs. intervjuer med särskilda s.k. fokus- grupper, framstod nätkränkningar också som en vanlig företeelse bland ungdomarna. De menade att det inte var ovanligt att de uttryckte sig nedsättande gentemot andra på nätet. Till detta till- kommer att var femte ungdom inte visste om de hade uttryckt sig på ett kränkande sätt mot andra eller inte på internet.79 I Friends senaste rapport om barns och ungdomars erfarenhet av internet har 1 041 barn och unga i åldersgruppen 10–svarat på frågor om kränkningar på internet. Rapporten visar att så många som var tredje person har blivit utsatt för kränkningar på nätet . Dessa resultat skiljer sig inte från resultatet i Friends nätrapport , vilket indikerar att nätkränk- ningarna varken har ökat eller minskat sedan 2014.80 Gällande frågan om hur brottsligheten har utvecklats, finns dock forskning som beskriver att kränkningar på internet har ökat som andra studier visar att nätkränkningar varken har ökat eller minskat de senaste åren.81 Mycket av den forskning som har gjorts gällande kränkningar på internet handlar om fenomenet nätmobbning. De flesta forskarna beskriver detta som ett relativt nytt och outforskat område, varför det kan vara svårt att uttala sig om både dess struktur, omfattning samt långsiktiga effekter.82 har i en studie undersökt fenomenet nätmobbning och understryker att det är en ny typ av företeelse, vilket gör att det 79Svensson & 2014, s. 91–93. 80Friends 2015, s. 8–9. 81Svensson & 2014, s. 7. 82Flygare & , s. 134–137; , Shapka, Hymel, 2012; Mishna, , Gadalla, Daciuk & 2010, s. 362; Slonje & 2008, s. 147; 2011, s. 44; Ybarra & 2004a, s. 1308. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet finns en begränsad förståelse kring fenomenet. har studerat utseenderelaterad nätmobbning och undersökt vad elever anser att de skulle göra om de utsattes. Hon har även tittat på köns- och åldersskillnader vid nätmobbning samt studerat hur olika fråge- formulär för att mäta nätmobbning fungerar. studie är ut- förd i och eleverna i studien gick i årskurs 4, 6 och 9. Resultatet av studien visar att eleverna beskrev att nätmobb- ning ofta handlar om kränkningar som rör den utsattes utseende och att det är vanligare att flickor utsätts än pojkar. Både flickorna och pojkarna fick enligt studien ofta nedlåtande kommentarer om sina kroppar där flickorna ofta kallades tjocka medan pojkar fick höra att de inte vara tillräckligt muskulösa. Flickor kallades oftast för ”hora” medan pojkarna fick höra att de såg ”bögiga” ut.83 Många elever ser inte kränkningar på internet som mobbning. Det gäller både de som blir utsatta, de som kränker någon och de som agerar passiv publik.84 I en studie bland 10–18-åringar visade resultatet att personerna som hade varit inblandade vid mobbnings- incidenter på internet varken såg sig själva som mobbare, utsatta för mobbning eller som observatörer av mobbning. De inblandade personerna medgav att de varit med och agerat på nätet, men såg inte det inträffade som en form av mobbning. Forskarna bakom studien menar att detta kan bero på att de som utsätts för mobbning på nätet känner sig mer kapabla att slå tillbaka jämfört med vid traditionell mobbning. Forskarna resonerar kring att maktstruktur- erna på nätet kan se annorlunda ut jämfört med vid traditionell mobbning, som främst sker ansikte mot ansikte. När de tradition- ella maktstrukturerna suddas ut på nätet påverkas alla inblandades syn på och tolkning av vad som faktiskt sker på internet.85 83Berne 2014, s. 4–108. 84Dunkels 2013, s. 154–167.