sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Digitaliseringens effekter på individ och samhälle Digitaliseringens effekter på individ och samhälle SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslag: , Urbant Tryck: , 2016 beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom om- rådet fullföljs (dir. 2012:61). förordnades , professor vid KTH, som ordförande. beslutade regeringen om ett tilläggsdirek- tiv (dir. 2015:123) där uppdrag för- längdes till . Enligt direktivet bestod uppdraget av att redovisa kunskapssammanställningar om digitaliseringens effekter på samhället och individen samt att stödja regeringens arbete i digitaliseringsfrämjande frågor. var huvudsekreterare och kanslichef t.o.m. då hon entledigades. AnnSofi förordnades till huvudsekreterare och kanslichef . förordnades till sekreterare . har publicerat fyra temarapporter: Det datadrivna samhället (temarapport 2016:1), Det sociala kontraktet i en digital tid (temarapport 2016:2), Digitalisering för ett hållbart klimat (temarapport 2016:3) och Den högre utbild- ningens roll i en digital tid (temarapport 2016:4). Temarapporterna är samlade i detta delbetänkande Digitaliseringens effekter på individ och samhälle (SOU 2016:85), som härmed överlämnas till regeringen. Vi befinner oss mitt i utvecklingen från ett industrisamhälle till ett digitalt samhälle. Digitaliseringen innebär att de saker som vi redan gör kan göras på helt nya sätt och framförallt att helt nya saker är möjliga att göra. I tider av genomgripande förändringar är det sär- skilt angeläget att bygga upp bred kunskap om utvecklingen genom att lyfta fram och beskriva skilda perspektiv och aspekter på olika områden. För att digitaliseringens möjligheter ska kunna användas på bästa sätt, men också för att de risker och utmaningar som finns ska identifieras och uppmärksammas, behöver vi synliggöra kun- skap och tankar om vad utvecklingen kan komma att betyda. strävar efter att presentera kvalifi- cerat analysarbete på ett lättillgängligt sätt och bidra till att bygga upp kunskap om digitaliseringens effekter. Digitaliseringskommis- sionen har därför valt att ge skribenter i uppdrag att skriva artiklar om digitaliseringens effekter inom ett antal områden. Skribenterna är verksamma inom akademi, forskningsstiftelser och näringslivet. Detta betänkande samlar alla artiklar, som har presenterats i fyra separata temarapporter: –Temarapport 1 – Det datadrivna samhället –Temarapport 2 – Det sociala kontraktet i en digital tid –Temarapport 3 – Digitalisering för ett hållbart klimat –Temarapport 4 – Den högre utbildningens roll i en digital tid. Syftet med artiklarna har varit att: fördjupa kunskapen om utvecklingen och vilka faktorer och aspek- ter som har, eller kommer att få, betydelse (kunskapsuppbygg- ande) bidra till förståelse för/vara tankeväckande kring digitaliseringens påverkan på individ och samhälle och de möjligheter och utma- ningar som utvecklingen innebär (främjande) bidra till innovativa eller nya lösningar på de identifierade utma- ningarna (utvecklingsinriktade) utgöra underlag för analyser och rekommendationer (policydrivande). Vår förhoppning är att artiklarna ska inspirera till tankar och samtal och till att fler personer deltar i en bred debatt om den samhälls- utveckling vi befinner oss i och hur vi tillsammans kan arbeta för att på bästa sätt använda digitaliseringens möjligheter. har inte tagit ställning till artiklarnas innehåll, utan varje författare ansvarar själv för innehåll, slutsatser och policyrekommendationer i sitt bidrag. Redaktörer för temarapporten och ansvariga för det inledande kapitlet har varit utredningssekreterare och kansli- chef . är professor i statsvetenskap vid . Hans forskning är inriktad på nya politiska skiljelinjer, samhällets individualisering samt digitaliseringens betydelse för makt och demo- krati. Bland hans böcker kan nämnas ”Den nödvändiga politiken. Makt och motstånd i en individualiserad tid” (2011, med ) samt ”Förhandla eller DÖ. December- överenskommelsen och svensk demokrati i förändring” (Bokförlaget 2016, med och ). är forskningsledare vid , ett forsk- informations- och kommunikations- teknik. Han har en doktorsexamen i data- och systemvetenskap från Kungliga Tekniska . har lett många forskningsprojekt om digitalisering, i synnerhet med koppling till hållbar stadsutveckling samt personlig integritet och it. är professor i statsvetenskap vid univer- sitet. Hennes forskning är inriktad på komparativ politik (särskilt politiska partier), nya politiska skiljelinjer samt ideologier och opi- nionsbildning. Bland hennes böcker kan nämnas ”Den nödvändiga politiken. Makt och motstånd i en individualiserad tid” (2011, med ) samt ”åt svenskarna. stånd och mobilisering mot invandring och invandrare i ” (Bokförlaget , 2014). är vice VD för där han har ett särskilt ansvar för Institutets policyinriktade verksamhet. Han har arbetat som analyschef på där han bland annat undersökt vårt framtida behov av vård och omsorg. har också arbetat på , Arbetsmarknadsdeparte- mentet och . är digitaliserings- och framtidsekonom på bank med en bakgrund från och Statsråds- beredningen. Hon har en från i samt har studerat Internationella relationer i . har publicerat artiklar om digitaliseringens inverkan på arbetsmarknad, inflation och produktivitet i ett antal tidsskrifter och publikationer. är nationalekonom, chef för och adjungerad professor i nationalekonomi vid Kungliga Tekniska Hög- skolan i . har varit chef för och chefsekonom för . bok revolutionen lanserades 2015 och handlar om ekonomisk utveckling, välfärd och demokrati i robotarnas tidevarv. är Sustainability Director på koncern- nivå för . Hon har en of Science i Industriell ekonomi, inklusive Miljöledning. har arbetat för inom områdena hållbar utveck- ling, strategiskt genomförande och som General inom är medlem i Momentum for Change Advisory Panel, som leds av FN:s klimatsekretariat, samt styrelse- ledamot i e-Sustainability (GeSI). Hon har arbetat för som miljöchef och chef för två produktionsanläggningar. , mera känd som Gulan, är professor i Människa-dator- interaktion och dekan för skolan för datavetenskap och kommunika- tion på KTH. Han är också ordförande för sionen och Digital champion of för . Gulan doktorerade i systemanalys vid och be- driver forskning inom användbarhet och tillgänglighet av it, digitala arbetsmiljöer, användarcentrerad systemdesign, samt digitalisering och ledarskap. är en svensk ämbetsman, akademisk ledare, och före detta universitetskansler (2010–2014). Han har varit rektor för Cam- pus vid (2007–2010). –2007 var han rektor för . Haikola var ordförande för organisationskommittén som genomförde sam- manslagningen av och till Linnéuniversitetet. är ansvarig för affärs- och innovationsområdet ICT Lear- ning på (Swedish ICT). har verkat och forskat i gränslandet mellan lärande och digitalisering i många olika sammanhang. medverkar i ett antal utvecklingsprojekt inom svensk skola , bland annat i den nationella testbädden Maker- skola – ett Vinnovaprojekt för att utveckla användning av IT som material och programmering i skolan. är också rådgivare inom frågor rörande digitalisering och lärande för företag, myndigheter och organisationer i som utomlands. är anställd på dotterbolaget . är docent i civilrätt vid och bedriver forskning i gränsområdet mellan privat avtalsrätt och offentligrättslig reglering. Han har varit lektor på Inter- i och adjungerad ledamot av . är affärs- och projektutvecklare på (Swedish ICT) och arbetar med tillämpad informations- och kommunikationsteknik med fokus på hur digitaliseringen kan bidra till ett mer hållbart transportsystem. har en kandidat- examen inom området Informationssystem och har sin industriella bakgrund i kollektivtrafik och sjöfart, där han arbetat med verk- samhetsutveckling med hjälp av it. är anställd på dotter- bolaget och är involverad i flera FoI-projekt som rör nya mobilitetstjänster och dess effekter på hållbarhet. är doktorand vid i . Hennes forskning handlar om ”peer-to-peer” innovationer och hur de påverkar finanssektorn. är en av författarna till rapporter om delningsekonomin, FinTech och crowdfunding i , ut- givna av Entreprenörskapsforum Business Region och . har medgrundat och drivit flera digitala byråer, och har jobbat med att utveckla digitala tjänster . är hon medlem i statsministerns innovationsråd, och hon är en varm förespråkare för öppna data, standardisering och designmetodik som strategiskt verktyg. är forskare vid . Han disputerade vid KTH med en avhandling som handlar om tillämpad etik och i synnerhet om hur vi bör förhålla oss till de utmaningar och möjligheter som den teknologiska utvecklingen ställer oss inför. Just nu forskar om riskerna med artificiell intelligens (AI), kulturell evolution och evidensbaserad policy. doktorerade 2014 vid KTH i i planering och beslutsanalys med inriktning mot miljöstrategisk analys, med avhandlingen “Smart Cities and Climate targets; Reducing cities’ energy use with ICT and information”. Hon är verksam som forskare vid () vid KTH och chef för avd. för Miljöstrategisk Analys. Hennes forsk- ning är inriktad på att utforska hur informations- och kommunika- tionsteknologi kan bidra till att nå klimatmål i städer. Hon har erfarenhet från it- och telekombranschen genom sitt arbete på företagen . , ekon. dr, är associerad forskare vid strategi vid i samt föreståndare för före- tagshistorisk forskning (EHFF). Hans forskning är inriktad på hur organisationer – offentliga och privata – hanterar extern förändring, som ny lagstiftning, ny teknik eller nya marknader. Hans forskning är publicerad i bland annat Business History, QJAE och IEEE Access. är affärs- och innovationsområdeschef för vid (Swedish ICT). har en PhD i optisk kom- munikation från i samarbete med . fokuserar speciellt på hur teknik- och tjänsteleveran- törer tillsammans med offentliga aktörer kan skapa och införa öppna plattformar för digitala tjänster. har sin anställning på dotter- bolaget där han bland annat projektleder det stora Smarta hem i samverkan med 25 partners från näringslivet och offentlig sektor. är docent vid avdelningen för teknik, vetenskap och samhälle, . doktorerade 2005 i sociologi vid Science, efter att ha arbetat med digitalisering inom samt inom ramen för konsultverksamhet och startup-företag. Hans senaste bok heter ”: Mellan segregation och kreativitet” (2016), och är samförfattad med och . ingår i expertgrupp. är konsult, och driver företaget . Han har en bakgrund i fackliga organisationer och , där han var verksam i Statsrådsberedningen och . Har medverkat i en rad statliga utredningar inom arbetsmarknadsområdet och ledde A-kasseutred- ningen . är affärs- och innovationsområdeschef för e-hälsa vid (Swedish ICT), ett informations- och kommunikationsteknik. Han är också chef för vid dotterbolaget . har examen i management från i och i elektroteknik från KTH i . har arbetat med digi- talisering och var bland annat ansvarig för hemkommunikationsområdet inom . har fokus legat på digitala e-hälsotjänster med basen både inom stadsledning och inom SICS Swedish ICT. har 45 pågående projekt inom området e-hälsa. DET DATADRIVNA SAMHÄLLET ......................................... Stora datamängder och algoritmer är en del av vår vardag ............. Datadriven innovation kan öka tillväxt och konkurrenskraft .......... Analys av stora datamängder ger detaljerad information om Introduktion till artiklarna ............................................................... Datadriven digitalisering – översikt och strukturering Digitalisering, två begrepp i samma term .............................. Data, data, data, … ............................................................................ Tekniker för databearbetning................................................. Data och digitalisering – sammanfattning och reflektioner Infrastruktur för ett digitalt samhälle – ............ En uppdaterad infrastruktur ............................................................ Nuläget för öppna data i ........................................... Incitament för öppna data utanför offentlig sektor ............. Incitament i form av bättre information till Interoperabilitet är nödvändigt........................................................ Nationell samordning behövs................................................ Innovationsmotorer river silos ........................................................ Lärdomar och möjligheter för ............................................. Lansera en plattform som mobiliserar Undersök möjligheter till affärsmodeller som ger Inrätta en statlig innovationsmotor som river silos ............. … Några ord om integritet .............................................................. Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna Digitaliseringen, företagen och förtroendet ................................... Kunddata får allt större betydelse........................................ Anseende är en allt viktigare strategisk fråga...................... Hantering av kunddata är en fråga för företagsledningar .. Digitalisering som konsumentfråga............................................... Digitaliseringen och samhället: Tillbaka till dåtiden .................... – , , .......... Nya ekonomiska mönster............................................................... Digitaliseringen har transformerat samhället men det syns inte i BNP-statistiken ........................................ BNP och digitalisering.......................................................... Kvalitetsförbättringar underskattas i BNP-statistiken....... Tidsoptimering bland konsumenter mäts inte i BNP- Hur nationalräkenskaperna påverkas av digitaliseringen.............. Digitala kvalitetsförbättringar gav avtryck runt , men fångas övergången från hårdvara till innehåll?.................................................. Några räkneexempel om det icke inräknade digitala Mot en ny makroekonomisk verktygslåda .......................... DET SOCIALA KONTRAKTET I EN DIGITAL TID ................. Vad är det sociala kontraktet? Det sociala kontraktet i det industrialiserade samhället ..... Statsindividualismen – har en unik utgångspunkt i det sociala kontraktet ....................... stöd för omfördelning av resurser .............................. Mot ett tjänstebaserat kunskapssamhälle ...................................... Livslångt lärande allt viktigare.............................................. Det digitala samhället...................................................................... Individen i centrum .............................................................. Verksamhetsutveckling sker ihop med användarna ........... Ökad effektivitet och kvalitet genom analys av stora Vad är det statliga åtagandet i en digital tid?................................. Områden i temarapporten.............................................................. Det digitala samhällskontraktet – ................. Data – en kollektiv vara med externa effekter .............................. Det nya digitala samhällskontraktet för datautbyte ..................... Statens som (o)möjliggörare? Rationellt förbättringsarbete är nyckeln ............................. Data till stöd för styrning .................................................... En snäv tolkning av integritet hindrar att data används Data – ett första nödvändigt, men inte tillräckligt, villkor för förbättring................................................. Infokrati – ett andra nödvändigt villkor för förbättring .... behöver en ny mix av kompetenser och ett annat sätt att arbeta ....................................... Slutsatser för det sociala digitala kontraktet ................................. Utveckla en central informationsmotor.............................. e-ID är nödvändigt ............................................................... Bilda organ till stöd för utvecklingsarbetet......................... Integriteten i det sociala digitala kontraktet – ett förslag.. 2.0 – vad behöver göras? Digitaliseringen och välfärden: nya möjligheter och utmaningar Den digitala välfärden ........................................................... Individualismen och människan ..................................................... Hur digitalisering kan användas för att öka jämlikhet och Samhällsvetenskap och samhällsteknologi..................................... Hotar detta den personliga integriteten?....................................... Den enskildes frihet, styrning av byråkratin och det allmännas roll i en digitaliserad tid – ................ Terminologiska anmärkningar – några utgångspunkter ............... Staten, samhället, det offentliga och det allmänna.............. En ideologisk och en kulturell positionering ...................... Den teoretiska utgångspunkten ..................................................... Öka(n)de förväntningar på individuell service ................... Det allmänna som den enskilda frihetens garant ................ Den potentiella konflikten mellan det allmänna och den Byråkratins gränser: kan individualisering över huvud taget förenas med en regelstyrd byråkrati? En privat sfär i informationssamhället? Behovet av ett val .................................................................. Valet och rollen för det allmänna................................................... Valet: ska det finnas någon regelstyrd byråkrati?............... Valet: ska det finnas någon enskild sfär? Hur debatten ser ut ..................................................... Problemet: snabba tekniska framsteg och långsamma Vad det allmänna kanske kan göra ...................................... Nya tider – nya seder...................................................................... Den digitala revolutionen och samhällets individualisering......... Nya politiska skiljelinjer växer fram.................................... Genom individualiseringen ställs frihetliga och auktoritära värderingar mot varandra........................ Individualistiska värden är starka i ......................... Medborgare mer engagerade i sakfrågor än i politiska Digitaliseringens konsekvenser för den politiska demokratin..... Konsekvenser för representativ demokrati ......................... Konsekvenser för deltagardemokrati .................................. Konsekvenser för liberal demokrati .................................... Partiernas kris?................................................................................ Är politiska partier fortfarande en länk mellan medborgarna och de folkvalda?................................. Hur kan digitaliseringen underlätta för de politiska partierna att stärka sin ställning som länk mellan medborgarna och de beslutsfattande institutionerna? Framväxten av nya (digitala) gemenskaper i en Konkreta råd till politiska partier ................................................... Högskola och livslångt lärande – vilken roll bör högskolan spela för att svara mot kunskapssamhällets behov av Den svenska högskolans syfte ........................................................ Fyra syften med högre utbildning ....................................... Den svenska högskolans särdrag öppnar för Samhällets ökade behov av fort- och vidareutbildning, kompetensutveckling och livslångt lärande......................... Några röster om ökat behov ................................................ Tillgång och efterfrågan........................................................ Ökat tryck på högskolan ...................................................... Utbildningsutbudet för livslångt lärande....................................... Fristående kurser, distanskurser, deltidskurser .................. Fort- och vidareutbildning – kompetensutveckling och Återkommande utbildning – vilka återkommer till Vad är högskolans bidrag till det ökade behovet av – med ett folk i utbildning....................................... Livslångt lärande – individens behov ................................... Uppdragsutbildning – arbetslivets behov............................ Modeller för vuxnas kompetensutveckling En arbetsmarknad under förändring ............................................. Vuxenutbildning för vetgiriga........................................................ Kompetens för arbete – förslag i tiden .......................................... Arbetsgrupp för arbete ..................................... Sammanfattning av förslagen ............................................... Den svenska partsmodellen – vilken roll spelar den för det livslånga lärandet?................................................................. Omställningsfonderna kan beställa utbildning................... Livslångt lärande – dags att gå från ord till handling .................... Utveckla en kompetensförsäkring för framtiden ............... Tillsätt en utredning om kompetensförsäkring.................. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Livssituation: Äldre multisjuk ....................................................... Livssituation: Äldre omsorgstagare ............................................... Livssituation: Ung med psykisk ohälsa ......................................... Slutledningar och rekommendationer............................................ En affärsmöjlighet för ........................................................ Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet – ......................... Dagens ”smarta hem”...................................................................... Dagens situation samt målbild för digitala omsorgstjänster ........ I det smarta hemmet delar man på infrastruktur och data ........... Samutnyttjande av infrastruktur och data ........................... Vertikala strukturer bromsar marknaden ............................ Affärsmodeller och aktörsroller i smarta hemmet.............. Olika betydelser av ”öppet”............................................................ Öppenhet och öppen plattform ........................................... Restriktioner i öppenheten................................................... Tekniken kan initiera organisationsförändringar................ Behovet av nationell samordning ......................................... Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande – .................................... Decennier av digitalisering ............................................................. Digitaliseringen är många olika saker ............................................ Skolans digitala organisering................................................ Digitalisering av undervisning ............................................. Elevernas egna digitala miljön.............................................. Scenario – Skoldag i en inte allt för avlägsen framtid ................... Förslag för innovation och nya lösningar ..................................... Innovation för en utvecklad digital organisering................ Digitalisering av undervisning ............................................. Den egna digitala miljön ...................................................... DIGITALISERING FÖR ETT HÅLLBART KLIMAT ................. Digitaliseringens potential att begränsa klimatförändringar........ På vilket sätt kan digitalisering ha effekt?........................... Områden där digitalisering har stor potential att minska Transporter och resor...........................................................