sou · H4B319 · 2016-03-11 00:00:00 — Informationen kan t.ex. leda till att barnet överklagar beslutet (CRC/C/GC/12, p. Hur informationen ges – muntligen eller skriftligen – och av vem den ges får avgöras efter vad som är bäst i varje enskilt fall. Informationen ska, enligt tredje stycket, anpassas till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar. Informationen får alltså anpassas utifrån förhållandena i det enskilda fallet så att barnet kan ta till sig informationen. Med andra individuella förutsättningar avses t.ex. möjligheter för barnet att förstå till följd av funktions- nedsättning, sjukdom eller språkliga hinder. Hur och vilken information som lämnats barnet och barnets åsikter bör framgå av dokumentationen i ärendet. För att bestämmelsen om barnets bästa och barnets rätt att få ut- trycka sina åsikter ska få genomslag krävs en dialog som bara kan komma till stånd om mottagaren förstår den information som ges. Enligt fjärde stycket åligger det därför den som ger informationen att så långt som möjligt försäkra sig om att barnet har förstått in- formationen. Förståelsen bör omfatta såväl innehållet i som betydel- sen av informationen. 8 c § Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Paragrafen, som är ny, motsvarar delvis hittillsvarande 8 § andra stycket. Den ger i första stycket uttryck för barnets rätt enligt arti- kel 12 i att beredas möjlighet att, antingen direkt eller genom företrädare, komma till tals i alla domstolsförfaranden och administrativa förfaranden som rör barnet. Syftet med samtalet med barnet är att få fram ett fullödigt beslutsunderlag. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i alla frågor som rör barnet, oavsett om beslutande myndighet anser att det till- för utredningen något eller inte. Barnet ska ges förutsättningar att vara delaktig och skyddas i sitt deltagande, inte skyddas genom att hindras från delaktighet (se CRC/C/GC/12, p. Barn som är i stånd att bilda egna åsikter ska tillförsäkras rätten att framföra sina Detta ska inte ses som en begränsning utan snarare som en skyldighet att i största möjliga utsträckning bedöma barnets kapacitet att bilda en egen åsikt. Man kan sålunda inte utgå från antagandet att ett barn inte är i stånd att bilda egna åsikter. Tvärtom ska förut- sättas att barnet är i stånd att bilda sina egna åsikter och erkänna att barnet har rätt att uttrycka dessa. Det är inte barnets ansvar att först bevisa sin förmåga (CRC/C/GC/12, p. 19 f.). Varken förevarande bestämmelse eller artikel 12 i barnkonven- tionen har någon angiven åldersgräns för barnets rätt att uttrycka sina åsikter. Barn anses kunna bilda åsikter , även om barnet inte kan uttrycka dessa åsikter verbalt. Icke verbal kom- munikation kan ske genom lek, kroppsspråk, ansiktsuttryck, teck- ningar och målningar som mycket små barn kan använda för att visa att de förstått samt för att uttrycka sina val och preferenser (CRC/C/GC/12, p. Det måste också säkerställas att barnets rätt enligt artikel 12 genomförs för barn som har svårt att föra fram sina åsikter. Till exem- pel ska man förse barn som har en funktionsnedsättning med de kommunikationsverktyg som behövs för att de lättare ska kunna ut- trycka sina åsikter, och göra det möjligt för dem att använda dessa verktyg. Ansträngningar måste vidare göras för att flyktingbarn och andra barn som inte talar majoritetsspråket ska få reella möjligheter att framföra sina åsikter (CRC/C/GC 12, p. Beslutande myndighet har ett stort ansvar när det gäller att ge barn möjligheter att få uttrycka sina åsikter. Det är viktigt att barnet får möjlighet att framföra sina åsikter i en miljö som känns trygg för barnet och att metoder och arbetssätt är väl anpassade till barnets förutsättningar. Barnets förmåga att förstå det som han eller hon ska uttrycka sin åsikt om måste bedömas i varje enskilt ärende och situa- tionen och informationen anpassas utifrån det (jfr. CRC/C/GC/12, p. Rätten att få framföra sina åsikter och bli lyssnad på ska inte sammanblandas med förmågan att kunna tala eller uttrycka sig på annat sätt. Beträffande barn som inte har förmåga att ge uttryck för sina åsikter bör barnets åsikter, så långt det är möjligt, inhämtas på annat sätt Med hänsyn till principen om barnets bästa är det därvid angeläget att barnets åsikter klargörs på ett sätt som iakttar respek- ten för barnets integritet och självbestämmande. Det kan ske genom inhämtande av uppgifter från experter, barnets närstående, någon annan företrädare för barnet, andra som känner barnet och genom dokumentation av vad barnet tidigare framfört i det aktuella ären- det m.m. Förhållandena i det enskilda fallet kan också vara sådana att barnet av någon anledning inte vill framföra sina åsikter. Rätten enligt arti- kel 12 att uttrycka åsikter handlar om en möjlighet för barnet, inte en skyldighet. Därför ska barnets önskan om att inte framföra några åsikter respekteras och åsikterna ska heller inte eftersökas på annat sätt mot barnets vilja. Det bör framgå av dokumentationen att barnet valt att inte framföra några åsikter. En annan sak är att beslutande myndighet, i sin utredande verk- samhet, på olika sätt måste inhämta information för ett fullödigt beslutsunderlag, såväl i fråga om vad som kan anses vara barnets bästa som för att få underlag för ett materiellt riktigt beslut. Detta är dock inte är detsamma som att barnets åsikter till varje pris måste utrönas. I alla ärenden som rör barn bör det framgå om barnets åsikter har inhämtats samt hur de har inhämtats och beaktats, liksom om barnet valt att inte framföra sina åsikter. Artikel 12, eller förevarande be- stämmelse i LSS, innehåller inga åldersgränser. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mog- nad vilket framgår av andra stycket. I varje enskilt fall måste bedömas barnets förmåga att förstå det som han eller hon ska uttrycka sin åsikt om. Det måste också fästas vikt vid att artikel 12 relaterar till artikel 5 i i vilken uttrycks principen om den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga och att barn i allt större utsträckning tillägnar sig kunskaper, kompetenser och förståelse, bl.a. när det gäller att förstå vilka rättigheter de har och hur de bäst kan förverkligas. 10.6Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) 10 § I fall som rör ett barn ska barnets bästa utredas och särskilt be- aktas. Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter i enlighet med 11 a §. Paragrafen reglerar principen om barnets bästa och motsvarar delvis hittillsvarande bestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.6. Bestämmelsen har formulerats med 6 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) som förebild. Den knyter an till artikel 3 och artikel 12 i . Att hän- synen till barnets bästa ska avse alla beslut enligt utlänningslagen framgår redan av förarbetena till nu gällande lag (prop. 1996/97:25 s. 238). I övrigt hänvisas till författningskommentaren till 6 a § LSS. 11 § I fall som rör ett barn ska barnet få relevant information, om exempelvis –vilka rättigheter barnet har, –hur handläggningen går till, och –de beslut som kan komma att fattas och konsekvenserna av dessa. Barnet ska informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången. Den information som barnet får ska anpassas till barnets ålder, mog- nad och andra individuella förutsättningar. Den som lämnar information ska så långt det är möjligt försäkra sig om att barnet har förstått informationen. Paragrafens innehåll är nytt och reglerar barnets rätt att få informa- tion. gällande lydelse av paragrafen återfinns i omarbetat skick i 11 a §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.6. För den närmare innebörden hänvisas till författningskommen- taren till 8 b § i LSS. 11 a § Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Paragrafen, som är ny, reglerar barns rätt att få framföra sina åsikter. Den motsvarar delvis hittillsvarande 11 § men har omformulerats och utvidgats till att gälla alla frågor som rör barnet, inte bara frågor om tillstånd. Detta för att bättre överensstämma med artikel 12 i . För den närmare innebörden hänvisas till författningskommen- taren till 8 c § LSS. Nedan anges de huvudsakliga källor utredningen har använt sig av. Riksdagsskrivelser, betänkanden från utskott och yttranden yttrande 1998/99:KU2y 2003/04: SoU9 Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. 1971:125 Godkännande av internationella konventionen om eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheter 1973:90 Förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Prop. 1974:158 Godkännande av om traktaträtten Prop. 1975/76:209 Ändring i regeringsformen 1978/79:67 Förbud mot aga 1987/88:120 Ändring i m.m. (straffmätning och påföljdsval m.m.) 1989/90:12 Om ändring i lagen (1976: 633) om kungörande av lagar och andra författningar 1989/90:107 Godkännande av om barnets rättigheter 1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv Prop. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen 1997/98:55 Kvinnofrid 1997/98:95 Ändringar i kriminalvårdslagstiftningen, m.m. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i 1999/2000:137 Barn – här och . Redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättig- heter 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 2001/02:96 En förstärkt 2001/02:166 Barnpolitiken – arbetet med strategin för att för- verkliga FN:s konvention om barnets rättigheter 2001/02:178 Barn i väpnade konflikter – Fakultativt protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. 2003/04:47 Utveckling av den nationella strategin för att för- verkliga FN:s konvention om barnets rättigheter 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden 2005/06:68 Försäljning av barn, barnprostitution och barn- pornografi – Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 2006–2009 2005/06:206 Ett för barn – redogörelse för regeringens barn- politik 2007/08:111 Barnpolitiken – en politik för barnets rättigheter 2009/10:31 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asyl- procedurdirektivet 2009/10:80 En reformerad grundlag 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet 2009/10:192 Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i Prop. 2011/12:85 Stärkt skydd för barn i internationella situationer Prop. 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och 2013/14:91 Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och upp- växtvillkor i 2013/14:216 Särskilt ömmande omständigheter Prop. 2015/16:1 Budgetpropositionen SOU 1953:14 betänkande Förslag till brotts- balk SOU 1972:15 Grundlagsberedningens huvudbetänkande Ny regerings- form, ny riksdagsordning SOU 1974:100 Betänkande av Utredningen om författningspubli- cering m.m. Internationella överenskommelser och svensk rätt SOU 1975:75 fri- och rättighetsutrednings betänkande Medborgerliga fri- och rättigheter SOU 1986:14 huvudbetänkande Påföljd för brott SOU 1991:70 Betänkande av Utredningen om barnombudsman Ombudsman för barn och ungdom SOU 1993:40, del B, Fri- och rättighetskommitténs delbetänkande SOU 1996:115 delbetänkande och utlänningslagen SOU 1997:116 huvudbetänkande Barnets bästa i främsta rummet. FN:s konvention om barnets rättigheter i Bilaga: Barnets Bästa – en antologi SOU 2000:77 betänkande Omhändertagen – Sam- hällets ansvar för utsatta barn och unga SOU 2001:72 Betänkande av Kommittén mot barnmisshandel Barn- misshandel – Att förebygga och åtgärda SOU 2008:2 Betänkande av Utredningen om statsimmunitet i svensk rätt Immunitet för stater och deras egendom SOU 2008:77 huvudbetänkande Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funk- tionsnedsättning SOU 2008:125 betänkande En reformerad grundlag SOU 2010:70 Slutbetänkande av Delegationen för mänskliga rättig- heter i Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter SOU 2010:87 Betänkande av Utredningen om det allmännas ansvar enligt Skadestånd och SOU 2011:29 Betänkande av Utredningen för utvärdering av natio- nella handlingsplanen för mänskliga rättigheter Samlat, genom- tänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella hand- lingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009 SOU 2012:17 betänkande Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd SOU 2014:3 Delbetänkande av Utredningen om tvångsvård för barn och unga Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga SOU 2014:49 Betänkande av den nationella samordnaren mot våld i nära relationer Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete SOU 2015:71 Slutbetänkande av Utredningen om tvångsvård för barn och unga Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU Ds 2011:37 Hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i – en kartläggning Nytt Juridiskt Arkiv II NJA II s. 472 Förbud mot aga Dir. 1991:119 Utvidgat skydd för grundläggande fri- och rättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslut Dir. 1996:15 och svensk rätt Dir. 2006:27 Delegationen för mänskliga rättigheter i Dir. 2009:118 Utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättig- heterna 2006–2009 (samt tilläggsdirektiv 2010:122) Dir. 2012:79 Översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, m.m. Dir. 2014:10 Bättre möjligheter att motverka diskriminering (samt tilläggsdirektiv 2014:79 och 2015:129) Dir. 2014:84 En utvärdering av vårdnadsreform S2010/4938/SF Handslaget – en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter S2011/8293/FST Uppdrag att sprida strategin för att stärka barnets rättigheter S2013/2348/FST Uppdrag angående information till barn som brotts- offer S2013/5139/FST Uppdrag att utforma och sprida information till barn och unga om och dess verksamhet S2013/8812/FST Godkännande av en överenskommelse om att stärka barnets rättigheter S2014/1697/FST Uppdrag att lämna förslag på en regional stöd- struktur A2014/1944/DISK Uppdrag för att samordna och utveckla läns- styrelsernas arbete för mänskliga rättigheter A2014/2289/DISK Överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka arbetet med mänskliga rättigheter på nivå A2014/3095/DISK Uppdrag angående kompetensutveckling om mänskliga rättigheter för statligt anställda U2014/3843/UC Uppdrag om barnrätts- och ungdomsperspektiv U2014/7521/för avseende S2015/06288/FST Uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser för barn och unga om sina rättigheter Betænkning om inkorporering mv. inden for menneskeretsområdet. 1546 (om inkorporering mv. inden for menneskeretsområdet), 2014. RP 269/1990 Regeringens proposition till om godkännande av vissa bestämmelser i konventionen om barnets rättigheter 3 (1998–99) Om lov om styrking av menneskerettighetenes i norsk rett (menneskerettsloven) 29 (2002–2003) Om lov om endriniger i barneloven mv. 45 (2002–2003) Om lov om endring i menneskeretts- loven mv. (innarbeiding av barnekonvensjonen i norsk lov) 104 (2008–2009) Om lov om endringer i barnelova mv. – (flytting, delt bosted, samvær, vold mv.) 135 L (2010–2011) Endringer i straffeloven, straffeprosessloven, straffegjennomføringsloven, konfliktrådsloven m.fl. (barn og straff) NOU 1972:16 Gjennomføring av lovkonvensjoner i norsk rett – fra et utvalg til å utrede spørsmålene ved transformasjon av inter- nasjonale lovkonvensjoner til norsk rett (Transformasjonskomitéen) NOU 1993:18 Lovgivning om menneskerettigheter (Menneskerettig- hetslovutvalget) NOU 2008:15 Barn og straff – utviklingsstøtte og kontroll (utvalget mot alvorlig ungdomskriminalitet) Høring – Innarbeiding av barnekonvensjonen i norsk lov (14.02.2001, Det Kongelige Justis- og politidepartement, ref. 01/1694 EO TME/mk) (2010a), I’m sorry – Röster från särskilda ung- domshem. (2010b), Upp till 18 – fakta om barn och ung- dom. , Bakom fasaden. Barn och ungdomar i den sociala barnavården berättar. (2012a), underlag till reger- ingen inför femte FN-rapportering (bilaga 2 till ). (2012b), Signaler. Våld i nära relationer. Barn och unga berättar. (2014a), till för barnets rättigheter angående femte periodiska rapport . (2014b), Bryt tystnaden. Barn och unga om sam- hällets stöd vid psykisk ohälsa. , Välkommen till verkligheten. Barn och unga om samhällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan. Brottsförebyggande Rådet (BRÅ), Den polisanmälda barnmiss- handeln. Handisam, Hur är läget 2013? Uppföljning av funktionshinderpoli- tiken. Handisam Serie A 2013:1. Handisam, Barn äger. Handisams slutsatser och förslag utifrån studien ”Barn och unga med funktionsnedsättning – en beskrivning av deras vardag”. Handisam Serie A 2014:4. Inspektionen för vård och omsorg (), Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Slutrapport från en nationell tillsyn 2012–2013. i , Barnrättsperspektivet i regional och lokal samhällsstyrning. Förslag på en regional stödstruktur för barnets rättigheter. i Meddelande nr 2014:31. , femte periodiska rapport till FN:s kom- mitté för barnets rättigheter om genomförande –2012. , Konventionen om barnets rättigheter – med strategi för att stärka barnets rättigheter i . (2011a), Att förstärka och kvalitetsutveckla stödet till våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare – en uppföljning av utvecklingsmedel. (2011b), Våld. om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. , Dokumentation av barnets bästa inom . , Konsekvensutredning – förslag till föreskrifter och all- männa råd om våld i nära relationer. (2014a), Barn och unga – Utreda, planera och följa upp öppenvårdsinsatser enligt socialtjänstlagen. (2014b), Stöd till barn och unga med funktions- nedsättning. vid handläggning och utförande av LSS-insatser. (2014c), Öppna jämförelser 2014. Stöd till brottsoffer. Nationella resultat, metod och indikatorer. (2015a), Barn och unga i psykiatrisk tvångsvård. Om rättigheter och tvångsåtgärder. (2015b), Bedöma barns mognad för delaktighet. Kun- skapsstöd för , hälso- och sjukvården samt tandvården. (2015c), Dina rättigheter i tvångsvården. Informa- tion för dig som är och behöver psykiatrisk tvångsvård. (2015d), Dina rättigheter i tvångsvården. Informa- tion för dig som är och behöver rättspsykiatrisk vård. (2015e), Nya bestämmelser för den sociala barn- och ungdomsvården. Uppföljning av ändringar av SoL och LVU. , Fokus 12 – Levnadsvillkor för unga med funk- tionsnedsättning. , Hur mänskliga rättigheter, mäns våld mot kvinnor och våld mot barn beaktas i högre utbildning. Rappor- tering av ett regeringsuppdrag. , Mänskliga rättigheter. Övergripande program för kompetensutvecklingsinsatser om mänskliga rättigheter för stats- anställda. Dnr UUE 2014/25. Avdelningen för uppdragsutbild- ning. Dokument från för barnets rättigheter Samtliga allmänna kommentarer, förutom CRC/C/GC/18, är över- satta till svenska och finns tillgängliga på webb- plats. CRC/GC/2001/1, allmänna kommentar nr 1 (2001), Artikel 29.1: Utbildningens mål. för barnets rättigheter. CRC/GC/2002/2, allmänna kommentar nr 2 (2002), Rollen för oberoende nationella institutioner för mänskliga rättigheter i arbetet med att främja och skydda barnets rättigheter. för barnets rättigheter. CRC/GC/2003/3, allmänna kommentar nr 3 (2003), Hiv/aids och barnets rättigheter. för barnets rättigheter. CRC/GC/2003/4, allmänna kommentar nr 4 (2003), Ungdomars hälsa och utveckling inom ramen för konven- tionen om barnets rättigheter. för barnets rättig- heter. CRC/GC/2003/5, allmänna kommentar nr 5 (2003), Allmänna åtgärder för genomförandet av konventionen om barnets rättigheter (artikel 4, 42 och 44.6). för barnets rättigheter. CRC/C/GC/6, allmänna kommentar nr 6 (2005), Behandlingen av ensamkommande barn och barn som har skilts från föräldrarna utanför ursprungslandet. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/7, allmänna kommentar nr 7 (2005), Genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/8, allmänna kommentar nr 8 (2006), Barnets rätt till skydd mot kroppslig bestraffning och andra grymma eller förnedrande former av bestraffning (bl.a. artiklel 19, 28.2 och 37). för barnets rättigheter. CRC/C/GC/9, allmänna kommentar nr 9 (2006), Rättigheter för barn med funktionsnedsättningar. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/10, allmänna kommentar nr 10 (2007), Barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöver- trädare. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/11, allmänna kommentar nr 11 (2009), Barn som tillhör ursprungsbefolkningar och deras rättig- heter enligt konventionen. för barnets rättig- heter. CRC/C/GC/12, allmänna kommentar nr 12 (2009), Barnets rätt att bli hörd. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/13, allmänna kommentar nr 13 (2011), Barnets rätt till frihet från alla former av våld. FN:s kom- mitté för barnets rättigheter. CRC/C/GC/14, allmänna kommentar nr 14 (2013) om Barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/15, allmänna kommentar nr 15 (2013) om Barnets rätt till bästa uppnåeliga hälsa (art. 24). för barnets rättigheter. CRC/C/GC/16, allmänna kommentar nr 16 (2013) om Staternas skyldigheter rörande näringslivets påverkan på barnets rättigheter. för barnets rättigheter. CRC/C/GC/17, allmänna kommentar nr 17 (2013) om Barnets rätt till vila, fritid, lek och rekreation samt till det kulturella och konstnärliga livet (art. 31). för barnets rättigheter. CEDAW/C/GC/31-CRC/C/GC/18, Joint general recommenda- tion/general comment No. 31 of against Women and No. 18 of of the Child on harmful practices. against Women, of the Child. Rekommendationer och sammanfattande slutsatser till CRC/C/SWE/CO/4 (2009), Sammanfattande slutsatser på fjärde periodiska rapport. för barnets rättigheter. CRC/C/SWE/CO/5 (2015), Sammanfattande slutsatser och rekom- mendationer avseende femte periodiska rapport. FN:s kom- mitté för barnets rättigheter. CRC/C/OPAC/SWE/CO/1 (2007), Sammanfattande kommentarer på första rapport rörande det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om barn i väpnade konflikter. för barnets rättigheter. CRC/C/OPSC/SWE/CO/1 (2011), Sammanfattande kommentarer på första rapport rörande det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barn- prostitution och barnpornografi. för barnets rättig- heter. A/RES/66/138, Optional Protocol to the Convention on the Rights of the Child on a communications procedure. Resolution adopted by the General . CRC/C/4/Rev.4, Rules of procedure. of the Child. CRC/C/5, General guidelines regarding the form and content of ini- tial reports to be submitted by States parties under article 44, para- graph 1 (a), of the Convention. Committe on the Rights of the Child. CRC/C/58/Rev.2, Treaty-specific guidelines regarding the form and content of periodic reports to be submitted by States parties under article 44, paragraph 1 (b), of the Convention on the Rights of the Child. of the Child. CRC/C/SWE/Q/4, List of issues to be taken up in connection with the consideration of the fourth periodic report of (CRC/C/SWE/4). of the Child. CRC/C/SWE/Q/4/Add.1, Written replies by the Government of to the list of issues (CRC/C/SWE/Q/4). of the Child. CRC/C/SWE/Q/5, List of issues in relation to the fifth periodic report of . of the Child.