sou · H4B319 · 2016-03-11 00:00:00 — CRC/C/SWE/Q/5/Add.1, Replies of to the list of issues. of the Child. CPRD/C/SWE/CO/1 (2014), Concluding observations on the ini- tial report of . för rättigheter för perso- ner med funktionsnedsättning. Hodgkin, and , , Implementation Handbook for the Convention on the Rights of the Child. Fully revised third edi- tion. United Nations Children’s Fund, 2007. Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights, Legislative History of the Convention on the Rights of the Child: Vol 1 and 2. and , 2007. Sérgio , , World report on violence against children. United Nations Secretary-General’s Study on violence against children. för grundläggande rättigheter (FRA) och , Handbook on European law relating to the rights of the child. Euro- pean for Fundamental Rights and , 2015. , Riktlinjer från för ett barnvänligt rättsväsende. Coun- cil of . , International Human Rights and Practice, Conference (2004). Publikationer från svenska organisationer , och , , Barnets bästa? En studie om asylsökande barn i barnavård. , Se hela mig! Barns egna ord om sin psykiska ohälsa. Studie från 2012. , kommentar till regerings femte periodiska rapport till kommitté för barnets rättigheter om imple- menteringen av konventionen om barnets rättigheter 2007–2012. Handikappförbunden, Lyssna på oss! med exempel från verksamheter runtom i landet från projektet växtkraft. Jörnrud, och , , status. En utvärdering av för- och nackdelar med som svensk lag. , Tilläggsrapport till för barnets rättig- heter angående femte rapport. , , Barn(straff)rätt. , och Warnling- Nerep, (red.) Backer, , Om gjennomføringen av barnekonvensjonen i norsk rett, m.fl. ), Bonus Pater : festskrift til . Backer, , Kan foreldrene gi barna en ”lett klaps”? Fauchald, (red.) Dog fred er ej det bedste: festskrift til . , och , , Barnets bästa? En studie om asylsökande barn i barnavård. byrå, Barnets rättigheter i – 2009. , och , , Medför BBIC ett för- bättrat barnperspektiv? En studie om arbetet med implementering av BBIC och barns delaktighet i sju nordostkommuner. FoU Nordost i nr. 19/2012. , , Normative instruments in international human rights law: locating the general comment, , working paper number 17, 2008. , , Monism och dualism i går och . , och , (red. ), Folkrätten i svensk rätt. , , , och , , och folkrätten. 2011 och 5 uppl. , , m.fl., Stöd till barn som bevittnat våld mot mamma. Resultat från en nationell utvärdering. , , m.fl., Riktat föräldrastöd. En aktionsforskningsansatsför att kartlägga behov och förbättra stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. FoU i Väst/ . , , Normkonflikter och EKMR. , 2007 s. 854 f. , och Warnling-Nerep, (red.) , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. Detrick, , A Commentary on the United Nations Convention on the Rights of the Child. Elgesem, , Vurdering av fordeler og ulemper ved eventuell norsk tilslutning til FNs barnekonvensjons tilleggsprotokoll om indivi- duell klagerett. En juridisk analyse. , , Barnperspektiv i LSS-handläggning – en aktstudie. FoU-Södertörns skriftserie nr 115/13. , , Barnet i utredningen – en uppföljningsstudie om barns ställning i barnavårdsutredningar genomförda i BBIC. Ergas, , International Surrogacy Arrangements Legal Regula- tion at the International Level, Red. , , , och , , Barn- rättsbyrån 2012–2013. En svensk pilotverksamhet ur juridiskt och socialt perspektiv. Haikkola, och , , Legislation, Policy and Participatory Structures as Opportunities for Children’s Participa- tion? A Comparison of and , i Children, Youth and Environments (17:4). , , Rättsfallsundersökning: Domstolarnas användning av . Hirschfeldt, , Författningens kärnvärden – symbolik, politik och juridik. , (red. ), Regeringsformen . De Lege årsbok 2014. Hodgkin, and , , Implementation Handbook for the Convention on the Rights of the Child. Fully revised third edi- tion. United Nations Children’s Fund, 2007. , m.fl., Grundlagarna. , , , och , , Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i – en nationell kartläggning 2011. Jareborg, och , , Brotten mot person och för- mögenhetsbrotten. Jänterä-Jareborg, och , , Folkrätten i familje- rätten – familjerätten i folkrätten. , och , (red. ), Folkrätten i svensk rätt. Jörnrud, och , , status. En utvärdering av för- och nackdelar med som svensk lag. Kaldal, , Parallella processer – En rättsvetenskaplig studie av riskbedömningar i vårdnads- och LVU-mål. Kvalø, , Å ha rett eller å få rett. Gir norsk rett effek- tive rettsmidler ved krenkelser av FNs barnekonvensjon? thesis, , 2014. Linderfalk, , Om tolkningen av traktater. , , The Best Interests of the Child Principle in Swedish Asylum Cases: The Marginalization of Children’s Rights, . , , , och , , Nya sociallagarna: med kommentarer i lydelsen . Mahmoudhi, , , , och , Child-friendly . A Quarter of a Century of the UN Convention on the Rights of the Child. , , Barnet och rättsprocessen: Rättssäkerhet, integritets- skydd och autonomi i samband med beslut om tvångsvård. Jurist- förlaget i . , Kasey, Human Rights Stan- dards – Treaty Body General in Domestic Courts. No 2015/03. , , som normbildare. , , Barn i rättens gränsland. Om barnperspektivet vid pröv- ning om uppehållstillstånd. Peczenik, , Juridikens metodproblem. Ponnert, , Mellan klient och rättssystem. Tvångsvård av barn och unga ur socialsekreterares perspektiv. , m.fl., Social barnavård – några utmaningar. Glim- tar från forskning ur olika perspektiv. Meddelanden från 2011:6. , , Utvärdering av BBIC på . FoU-Södertörns skriftserie nr 99/11. ), Barnekonvensjonen. Barns rettigheter i . 2. utgave. Sandesjö, , Barnrättsperspektivet i asylprocessen. Sandesjö, och , , Utlänningslagen med kom- mentar. , , Bevisvärdering av utsagor i brottmål. Sérgio , , World report on violence against children. United Nations Secretary-General’s Study on violence against children. , , Barnets bästa: Om barns rättsliga ställning i familj och samhälle. , , Vårdnad, boende och umgänge samt verkställigheten av sådana avgöranden och överenskommelser. , , Konstitusjonelt demokrati. Bergen, 2015. , , FNs konvensjon om barnets rettigheter. ), Barnekonvensjonen. Barns rettigheter i . 2. utgave. , , En systematisk kunskapsöversikt. Lyssna på mig! Barn och ungdomar med funktionsnedsättningar vill vara delaktiga i möten med samhällets stödsystem. , sektionen för hälsa och samhälle. Søvig, , Barnets rettigheter på barnets premisser – utford- ringer i møtet mellom FNs barnekonvensjon og norsk rett. En ut- redning gjort på oppdrag fra Barne- og likestillingsdepartementet. Toftegaard Nielse, , Voldelige kvinder – der ikke kann slå en flue ihjel. Verheyde, , , , A Commentary on the United Nations Convention on the Rights of the Child, Articles 43–45: of the Child. , , En offensiv . Några reflektioner kring HD:s rättsbildning. , 2014 s. 1 f. , , Rättsutlåtande om inkorporation av . Översyn av barnets rättigheter i svensk rätt En särskild utredare ska göra en kartläggning inom särskilt ange- lägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Utredaren ska också analysera för- och nack- delar med att inkorporera i svensk rätt. –identifiera vilka områden som är särskilt angelägna för kartlägg- ningen, –kartlägga hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överens- stämmer med och de tilläggsprotokoll som har tillträtt inom dessa områden, –bedöma omfattningen och beskriva karaktären av eventuella av- vikelser vid rättstillämpningen i förhållande till barnkonvention- en och de tilläggsprotokoll som har tillträtt, –analysera orsakerna till eventuella avvikelser och, när det gäller tydliga avvikelser, lämna förslag till åtgärder samt vid behov före- slå kompletteringar och förtydliganden i lagstiftningen för att förstärka barnets rättigheter, –analysera vilka fördelar och nackdelar en inkorporering i svensk rätt av och de tilläggsprotokoll som tillträtt skulle kunna medföra, –analysera erfarenheter i andra länder, både i länder som har och inte har inkorporerat , och –analysera konkreta skillnader inom barnrättsområdet mellan och länder som har inkorporerad. Uppdraget ska redovisas . hade en framträdande roll vid arbetet med konventionen och var ett av de första länderna att ratificera den. Konventionen trädde i kraft . Artikel 4 i konventionen för- pliktar staten att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder samt ad- ministrativa och andra åtgärder som behövs för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. För att förstärka och fördjupa åtagandena i finns det numera tre fakultativa protokoll till den. De två första protokollen, fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättig- heter om indragning av barn i väpnade konflikter och fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi, antogs av FN:s general- församling . ratificerade dessa protokoll respektive . Det tredje proto- kollet, fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter om ett klagomålsförfarande, antogs av och har inte ratificerats av . Internationella konventioner i svensk rätt Det mest förekommande sättet att införliva konventionsåtaganden i svensk rätt är genom transformering eller konstaterande av norm- harmoni. Transformering innebär att, i den utsträckning det anses behövligt, införa eller ändra svenska bestämmelser så att de överens- stämmer med konventionens krav. I vissa fall konstateras i stället att normharmoni råder, dvs. att svensk rätt redan överensstämmer med konventionen varför några lagändringar inte är behövliga. När det gäller har både konstaterande av normharmoni och transformering använts. Några lagstiftningsåt- gärder bedömdes inte behövas för att skulle kunna tillträda , eftersom svensk rätt ansågs stå i god överens- stämmelse med konventionens bestämmelser (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). Därefter har flera åtgärder vidtagits för att bringa svensk rätt i överensstämmelse med konven- tionen. Ett annat tillvägagångssätt att införliva en konvention i svensk rätt är genom inkorporering, dvs. att i lag föreskriva att bestämmelser- na i en konvention ska gälla som lag i . Konventionens original- text blir därmed gällande som svensk lag. Ofta publiceras en över- sättning vid sidan av originaltexten. Konventionen kan antingen ges företräde framför annan lagstiftning eller vara jämställd med den. Den enda konvention om mänskliga rättigheter som inkorpo- rerats i sin helhet i svensk rätt är den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundlägg- ande friheterna () som har inkorporerats genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I lagen föreskrivs att med tilläggsprotokoll ska gälla som lag här i landet. har ställning som vanlig lag men en bestämmelse i regeringsformen stadgar att lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med konventionen. Europa- konventionens ställning är således svagare än grundlag men starkare än vanlig lag. är, oavsett om en konvention inkorporeras, transformeras eller normharmoni konstateras, folkrättsligt förpliktat att följa de konventioner som tillträds. och regeringen ska säkerställa att den nationella lagstiftningen stämmer överens med inter- nationella åtaganden. Enligt principen om fördragskonform tolkning ska svensk rätt, så långt det är möjligt inom ramen för lagens orda- lydelse, av domstolar och myndigheter tolkas på ett sätt som är för- enligt med konventionsåtaganden. I fall där det finns en direkt konflikt mellan bestämmelser i nationell rätt och en internatio- nell konvention som inte har inkorporerats har dock den nationella rätten företräde. Sedan ratificerades har frågan om den svenska rättens överensstämmelse med utretts . Återkommande diskussioner har också förts om att inför- liva konventionen med svensk rätt genom inkorporering, dvs. att göra konventionen till svensk lag. tog upp frågan om in- korporering . Förslaget om inkorporering avvisa- des men socialutskottet framhöll att en fortlöpande kontroll och anpassning av all svensk lagstiftning och tillämpning är nödvändig (bet. 1995/96:SoU4, rskr. 1995/96:62). tillkallades en parlamentarisk kommitté () med uppgift att bl.a. göra en bred översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sig till bestämmelser (dir. 1996:15). Kommittén överlämnade delrapporten och utlänningslagen (SOU 1996:115) och slutbetänkandet Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116) . bedömning var att artiklarna i barn- konventionen i huvudsak återspeglades väl i svensk lag och att inte hade något att vinna på en inkorporering av . Enligt var det viktigare att göra en ordentlig översyn av huruvida de nationella lagarna överensstämmer med barnkon- ventionen och att anda och innebörd i fortsätt- ningen beaktas i varje lagstiftningsärende. Regeringen konstaterade 2008 i en skrivelse till (skr. 2007/08:111) att någon ytter- ligare sådan samlad översyn inte gjorts och att regeringen därför kommer att överväga om det finns behov av att se över gällande lag- stiftning och tillämpningen av denna. Regeringen har tagit initiativ till en ny strategi (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11: SoU3, rskr. 2010/11:35) som syftar till att stärka barnets rättigheter inom alla berörda områden och verksamheter på statlig och nivå. I strategin anges bl.a. att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . Vidare aviserade regeringen en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i konven- tog regeringen initiativ till en sådan kartlägg- ning som resulterade i departementspromemorian Hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheter- na i – en kartläggning (Ds 2011:37). I samband med behandling av propositionen om en strategi för att stärka barnets rättigheter togs frågan om inkorpo- rering av i svensk rätt upp på nytt. Social- utskottet hänvisade i sitt betänkande till det pågående arbetet med att kartlägga hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med de rättigheter som slås fast i (bet. 2010/11:SoU3 s. 20). Utskottet konstaterade också att Delegationen för mänsk- liga rättigheter i i sitt betänkande föreslår att lämpligheten av en inkorporering av fler konventioner om mänskliga rättigheter, bl.a. , i svensk rätt bör utredas (SOU 2010:70 s. 318). Utskottet ansåg att det pågående arbetet inom bör inväntas och att det förväntar sig att regeringen, när detta arbete har slutförts, skyndsamt lämnar en redovisning av hur regeringen avser att gå vidare i frågan om inkorporering av barnkon- ventionen. Utvecklingen av barns rättigheter både när det gäller svensk lag- stiftning och tillämpningen av densamma har genomgått successiva förändringar sedan konventionen ratificerades . Utöver de ovan nämnda översynerna av svensk lagstiftnings överensstämmelse med konventionen har flera satsningar gjorts för att driva på genom- förandet av konventionen inom offentlig verksamhet som rör barn, bl.a. genom arbete men även genom arbete inom flera frivilligorganisationer. gav regeringen i uppdrag till att genomföra insatser för att sprida och kommunicera den ovan nämnda strategin (S2011/8293/FST) till statliga myndigheter, kommuner och landsting. En viktig markering när det gäller det allmännas skyldighet har fr.o.m. förts in i regeringsformen. Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen ska det allmänna verka för att alla människor ska uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas tillvara (prop. 2009/10:80). Regeringen har också ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) (S2010/4938/FST) för att stärka barnets rättigheter. Syftet med överenskommelsen är att intensifiera och utveckla arbetet med barnets rättigheter i kommuner och lands- ting. har på uppdrag av regeringen utvecklat en plattform för att följa barns levnadsvillkor inom olika områden utifrån , genom ett uppföljningssystem för barnrättspoli- tiken. ansvarar för drift, spridning och utveckling av uppföljningssystemet, Max18. Behovet av en utredning Frågan om hur rättstillämpningen överensstämmer med I den senaste kartläggningen av hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i (Ds 2011:37) konstateras att svensk lagstiftning överlag får anses väl utbyggd med hänsyn till rättigheterna i konventionen och att de svenska reglerna överstiger de minimikrav som ställs i konventionen. Lagstiftningen kan dock inte försäkra att rättigheterna för varje enskilt barn efter- levs i varje situation, utan det är givetvis av central betydelse att även tillämpningen är förenlig med aktuella rättigheter. I kartlägg- ningen anges exempel där tillsynsmyndigheter och Barnombudsman- nen pekat på avvikelser från konventionens innebörd i tillämpningen av lagstiftningen. Det är enligt regeringens mening nödvändigt att grundligt redo- visa och analysera hur rättstillämpningen i domstolar, förvaltnings- myndigheter och andra rättstillämpande offentliga organ överens- stämmer med och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Vidare är det av särskilt intresse att få kunskap om hur rättstillämpningen överensstämmer med grundprinciperna i barnkon- ventionen (artiklarna 2, 3, 6 och 12). Även om den senaste kartlägg- ningen omfattar både lagstiftning och tillämpningen av densamma, har tyngdpunkten lagts på att redovisa relevant lagstiftning. Praxis redovisas endast i en mindre omfattning. Regeringen anser därför att det finns behov av ytterligare kunskap om hur rättstillämpningen överensstämmer med och de tilläggsprotokoll som tillträtt inom bl.a. de områden där tillsynsmyndigheter och uppmärksammat avvikelser men även inom andra områden. Det finns enligt regeringens mening också behov av kunskap om omfattningen och karaktären av eventuella avvikelser vid rättstillämpningen i förhållande till och de tilläggsprotokoll som har tillträtt, samt orsakerna till dessa avvikelser. Regeringen och har bedömt att det inte är lämpligt att inkorporera internationella konventioner om mänskliga rättig- heter. Frågan om bör inkorporeras har väckts särskilt ofta. Som argument för att inkorporera har det från olika håll bl.a. framhållits att det är viktigt att synlig- göra barnets rättigheter i lagstiftningen och rättstillämpningen samt att ge en signal om att just barnets rättigheter är särskilt värdefulla och att tar barnets rättigheter på stort allvar. Som argument emot att inkorporera har det bl.a. framförts att konventionen innehåller relativt många vaga formuleringar och mål- sättningsartiklar som siktar till ett gradvist genomförande i takt med ländernas ekonomiska förutsättningar och som är svåra för dom- stolar och myndigheter att tolka direkt. Den enda konvention om mänskliga rättigheter som har inkorporerats, , skiljer sig bl.a. genom att den gäller lika för alla anslutna länder, oberoende av ekonomiska förutsättningar. Vidare har det framförts att en risk med inkorporering av är att det skulle lägga över tolkningsansvaret alltför mycket på domstolar och rätts- tillämpande myndigheter på ett sätt som inte följer av den svenska rättsliga traditionen. är folkrättsligt förpliktat att följa konven- tionen genom att den har ratificerats. anger inte på vilket sätt konventionen ska genomföras och inom folkrätten anses det att varje enskild stat själv kan avgöra hur den ska uppfylla förpliktelser som uppkommer genom en internationell konvention. för barnets rättigheter (barnrättskommittén) framförde 2009 i sina rekommendationer till att med alla nödvändiga åtgärder bör säkerställa att den nationella lagstift- ningen står i överensstämmelse med konventionen och att bör fortsätta med och förstärka sina insatser för att konventionen formellt ska erkännas som svensk lag. Vidare har Barnombudsman- nen i en skrivelse (S2009/8846/FST) till regeringen föreslagit att regeringen bör låta utreda rättsliga ställning i . Som redovisats ovan har också socialutskottet uttryckt en förväntan om att regeringen ska återkomma till i frågan om inkorporering av . Som framgått ovan har därtill Delegationen för mänskliga rättig- heter i i sitt slutbetänkande Ny struktur för skydd av mänsk- liga rättigheter (SOU 2010:70) lämnat förslag om att en utredning ska ges i uppdrag att utreda lämpligheten av en inkorporering av fler konventioner om mänskliga rättigheter i svensk rätt, vid sidan om . Även Utredningen för utvärdering av natio- nella handlingsplanen för mänskliga rättigheter har föreslagit att det utreds i särskild ordning om fler konventioner om de mänskliga rättigheterna än bör inkorporeras i svensk rätt. En sådan utredning bör, enligt utredaren, även omfatta en under- sökning av hur svenska domstolar förhåller sig i sin rättstillämpning till olika konventioner om mänskliga rättigheter som har förbundit sig att följa (SOU 2011:29). En kontinuerlig anpassning har gjorts av svensk lagstiftning till , s.k. transformering. Den svenska lagstiftningen har bedömts vara i god överensstämmelse med kon- ventionens krav, senast vid den kartläggning som redovisades 2011. Utgångspunkten för regeringen är fortsatt transformering av barn- konventionen, men regeringen anser att det är angeläget att göra en grundlig och aktuell analys av fördelar och nackdelar med en inkor- porering av och de tilläggsprotokoll som tillträtt. En sådan analys bör bl.a. ha sin utgångspunkt i en kartlägg- ning och analys av hur rättstillämpningen överensstämmer med och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Kartlägga hur rättstillämpningen överensstämmer med En särskild utredare ska göra en kartläggning inom särskilt ange- lägna områden av hur tillämpningen av lag och andra föreskrifter i ett urval av domstolsavgöranden och förvaltningsbeslut överensstäm- mer med och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Utredaren ska särskilt belysa grundprinciperna i barn- konventionen (artiklarna 2, 3, 6 och 12). I uppdraget ingår att i dialog med berörda myndigheter identifiera vilka områden som är mest angelägna att kartlägga bl.a. mot bakgrund av de problem som t.ex. tillsynsmyndigheter och har uppmärksammat. Utredaren ska inom identifierade områden göra en bedömning av omfattningen och beskriva karaktären av eventuella avvikelser vid rättstillämpningen i förhållande till konventionen och de tilläggs- protokoll som har tillträtt och analysera orsakerna till dessa avvikelser. I uppdraget ingår också att, vad gäller tydliga avvikelser, lämna förslag till åtgärder samt vid behov lämna förslag till komplet- teringar och förtydliganden i lagstiftningen med målet att ytterligare förstärka barnets rättigheter i svensk lagstiftning. Utredningen ska tillgodogöra sig resultatet av Kartläggningen om hur svensk lag- stiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i barnkon- ventionen (Ds 2011:37) och dessa resultat ska vara en utgångspunkt för utredningen. Analysera för- och nackdelar med inkorporering av Utredaren ska, bl.a. mot bakgrund av sin kartläggning, analysera och redovisa vilka för- och nackdelar en inkorporering av barnkonven- tionen och de tilläggsprotokoll som har tillträtt skulle kunna medföra. En sådan analys kommer också innebära att för- och nack- delar med fortsatt transformering redovisas. Redovisningen ska även omfatta en analys av internationella erfarenheter utifrån ett urval av länder, såväl från länder där gäller som lag som länder som valt att inte inkorporera konventionen. Utredaren ska särskilt analysera konkreta skillnader inom barnrättsområdet mellan och aktuella länder. I detta ingår att beskriva hur barnkon- ventionen genomförts i t.ex. lagstiftning, praxis och genom över- gripande strategiska insatser för att på så sätt få ett så allsidigt under- lag som möjligt. Utifrån analysen ska utredaren ta ställning till på vilket sätt barnets rättigheter kan stärkas mest effektivt.