sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — On the basis of various reports and other material that we have read, we have noted that unlawful threats and other offences that violate privacy targeting editors, journalists, debaters and other opinion-makers occur frequently and can be a threat to freedom of expression. In our view, there may therefore be grounds to consider greater protection in criminal law against offences that are committed with the aim of preventing someone from exercising their freedom of expression or attacking someone who has exercised that right. However, this issue lies beyond our terms of reference. We have also noted that several principle issues arise concerning how this kind of greater protection in criminal law could be designed and delimited. This issue is therefore not within our remit. If someone is subjected to a number of disparaging and abusive comments from various people, this can feel like a collective attack. This is largely linked to the greater opportunities that exist for communicating and expressing oneself via the internet. The proposals we have presented will help such aspects have a greater impact on criminal law assessments, along with the fact that the general rules on perpetratorhood and complicity in an offence are applied. We have reached the conclusion that the introduction of special provisions – applicable to acts that could be experienced as collective attacks via the internet – would be difficult to implement. This would therefore have to be considered in a different context. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med beaktande av det i 1 kap. angivna syftet med en allmän tryckfrihet ska såsom tryckfrihetsbrott anses följande gärningar, om de begås genom tryckt skrift och är straffbara enligt lag: 14. förtal, 14. förtal, lämnar uppgift om att någon är eller klandervärd i sitt levnadssätt brottslig eller en annan nedsätt- eller annars lämnar uppgift som ande uppgift om någon som är är ägnad att utsätta denne för ägnad att skada anseendet hos den andras missaktning, och, om den som uppgiften avser och, om den förtalade är avliden, gärningen är är sårande för de efterlevande sårande för de efterlevande eller eller annars kan anses kränka annars kan anses kränka den den frid, som bör tillkomma den frid, som bör tillkomma den avlidne, dock inte om det med avlidne, dock inte om det med var försvarligt att lämna uppgift var försvarligt att lämna uppgift i saken och han eller hon visar i saken och han eller hon visar 1 Senaste lydelse 2014:1370. att uppgiften var sann eller att att uppgiften var sann eller att han eller hon hade skälig grund han eller hon hade skälig grund 15. förolämpning, varigenom 15. förolämpning, varigenom någon smädar annan genom någon genom beskyllning, ned- kränkande tillmäle eller beskyll- sättande uttalande eller föröd- ning eller genom annat skymfligt beteende mot honom eller henne; någon annan på ett sätt som är ägnat att kränka den andres självkänsla eller värdighet; 16. olaga hot, varigenom 16. olaga hot, någon hotar annan med brottslig någon hotar någon annan med gärning på ett sätt som är ägnat brottslig gärning på ett sätt som att hos den hotade framkalla är ägnat att hos den hotade allvarlig fruktan för egen eller framkalla allvarlig oro för sin annans säkerhet till person eller egen eller annans säkerhet till person, egendom, Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 4 kap. 4 b, 5, 7 och 11 §§ samt 5 kap. 1–3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 6 b § och 4 kap. 6 c §, av följande lydelse. Den som förföljer en person Den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som genom brottsliga gärningar som 5 § eller försök till sådant brott 5 § eller försök till sådant brott som inte är ringa, som inte är ringa, 2. olaga tvång 2. olaga tvång 4 § första stycket, 4 § första stycket, 3. olaga hot enligt 4 kap. 5 § 3. olaga hot enligt 4 kap. 5 § 4. hemfridsbrott eller intrång enligt 4 kap. 6 §, intrång enligt 4 kap. 6 §, enligt 4 kap. 6 a §, enligt 4 kap. 6 a §, enligt 4 kap. 6 b §, 6. ofredande enligt 4 kap. 7 §, 7. ofredande enligt 4 kap. 7 §, 6 kap. 10 §, 6 kap. 10 §, 8. skadegörelse enligt 12 kap. 9. skadegörelse enligt 12 kap. 1 § eller försök till sådant brott, 1 § eller försök till sådant brott, 12 kap. 2 § 10. åverkan enligt 12 kap. 2 § första stycket, eller första stycket, eller 2 Senaste lydelse 2013:366. förbud enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud döms, om var och en av gärn- ingarna har utgjort led i en upp- repad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse till fängelse i högst . förbud enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud döms, om var och en av gärn- ingarna har utgjort led i en upp- repad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse till fängelse i högst . Om någon lyfter vapen mot Den som hotar någon annan annan eller eljest hotar med med brottslig gärning på ett sätt brottslig gärning på sätt som är som är ägnat att hos den hotade ägnat att hos den hotade fram- framkalla allvarlig oro för sin kalla allvarlig fruktan för egen egen eller annans säkerhet till eller annans säkerhet till person person, egendom, frihet eller eller egendom, döms för olaga frid, döms för olaga hot till hot till böter eller fängelse i böter eller fängelse i högst ett Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst och högst . Den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida 1. bild eller annan uppgift om 2. bild eller annan uppgift om någons hälsotillstånd, 3. bild eller annan uppgift om att någon utsatts för ett allvarligt brott, 4. bild på någon som befinner sig in en mycket utsatt situation, 5. bild på någons nakna kropp, eller 6. annan liknande bild eller uppgift om någons privatliv döms, om spridningen var 3 Senaste lydelse 1993:207. ägnad att medföra kännbar skada för den som bilden eller uppgiften rör, för olaga integritetsintrång till böter eller fängelse i högst . Det ska inte dömas till ansvar om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter var försvarlig. grovt, döms för grovt olaga integritetsintrång till fängelse i lägst och högst fyra brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen med hänsyn till eller sättet för och omfattningen av spridningen var ägnad att för den som bilden eller uppgiften Den som agerar hänsynslöst antastar eller medelst skottlossning, mot någon annan på ett sätt som är ägnat att kränka den andres hänsynslöst beteende eljest ofredar frid på ett kännbart sätt, döms annan, döms för ofredande till för ofredande till böter eller böter eller fängelse i högst ett fängelse i högst . 4 Senaste lydelse 1993:207. intrång som inte är grovt, intrång som inte är grovt, olovlig avlyssning som inte för- övats på allmän plats eller avlyssning som inte förövats på ofredande som inte förövats på till sådant brott, ofredande som allmän plats eller intrång i förvar inte förövats på allmän plats får åtalas av åklagare endast om eller intrång i förvar får åtalas av åklagare endast om målsäganden åtal eller om åtal är påkallat från anger brottet till åtal eller om åtal är påkallat från allmän gäller olaga tvång genom hot att åtala eller ange annan för brott olaga tvång genom hot att åtala eller att om annan lämna menligt eller ange annan för brott eller att om annan lämna menligt förberedelse till sådant brott. förberedelse till sådant brott. Den som lämnar uppgift om såsom brottslig eller klandervärd i att någon är brottslig eller en sitt levnadssätt eller eljest lämnar uppgift som är ägnad att utsätta någon döms, om uppgiften var ägnad att skada anseendet hos dömes för förtal till böter. den som uppgiften avser, för förtal till böter. Var han skyldig att uttala sig Om han eller hon var skyldig eller var det eljest med hänsyn att uttala sig eller om det annars med hänsyn till omständig- att lämna uppgift i saken, och heterna var försvarligt att lämna visar han att uppgiften var sann uppgiften, och visar han eller hon eller att han hade 5 Senaste lydelse 2013:366. för den, skall ej dömas till han eller hon hade skälig grund för den, ska det inte dömas till Är brott som i 1 § sägs att Är brott som avses i 1 § grovt anse som grovt, skall för grovt döms för grovt förtal till böter förtal dömas till böter eller eller fängelse i högst . fängelse i högst . brottet är grovt skall särskilt brottet är grovt ska särskilt beaktas, om uppgiften genom sitt beaktas om gärningen med hän- innehåll eller den omfattning i syn till uppgiftens innehåll eller vilken den blivit spridd eller eljest sättet för och omfattningen av var ägnad att medföra allvarlig spridningen var ägnad att med- föra allvarlig skada för den som Den som genom beskyllning, mot någon annan på ett sätt som dömes, om gärningen ej är är ägnat att kränka den andres belagd med straff enligt 1 eller självkänsla eller värdighet döms, 2 §, för förolämpning till böter. om gärningen inte är belagd med straff enligt 1 eller 2 §, för föro- lämpning till böter. Är brottet grovt, dömes till Är brottet grovt, döms till böter eller fängelse i högst sex böter eller fängelse i högst sex Denna lag träder i kraft i fråga om 5 kap. 1, 2 och 3 §§ och i övrigt . lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor Härigenom föreskrivs att 5 och 7 §§ lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor ska ha följande lydelse. Om en användare sänder in Om en användare sänder in elektronisk anslagstavla ska den elektronisk anslagstavla ska den bort meddelandet från tjänsten bort meddelandet från tjänsten eller på annat sätt förhindra eller på annat sätt förhindra vidare spridning av meddelandet, vidare spridning av meddelandet, uppenbart är sådant som avses uppenbart är sådant som avses 16 kap. 5 § om olaga hot, 4 kap. 16 kap. 8 § om hets 6 b § om olaga integr- folkgrupp, 16 kap. 8 § om hets mot folkgrupp, 16 kap. 10 a § brotts- eller 16 kap. 10 c § om olaga våldsskildring, eller 2. det är uppenbart att använd- 2. det är uppenbart att använd- aren har gjort intrång i upphovs- aren har gjort intrång i upphovs- rätt eller i rättighet som skyddas rätt eller i rättighet som skyddas genom föreskrift i 5 kap. lagen genom föreskrift i 5 kap. lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att sända in meddelandet. genom att sända in meddelandet. 6 Senaste lydelse 2010:401. För att kunna fullgöra sin skyldighet enligt första stycket har den som tillhandahåller tjänsten rätt att ta del av meddelanden som förekommer i tjänsten. Skyldigheten enligt första stycket och rätten enligt andra stycket gäller också den som på tillhandahållarens uppdrag har uppsikt över tjänsten. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 5 § första stycket döms till böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . I ringa fall ska inte dömas till ansvar. Första stycket tillämpas inte, om det för gärningen kan dömas till ansvar enligt eller lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Brott mot 5 § första stycket får i de fall meddelandets innehåll är sådant som avses i bestämmelsen i åklagare endast om målsäganden anger brottet till åtal eller om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 35 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller hos domstol Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds pers- för uppgift om en enskilds pers- onliga eller ekonomiska förhåll- onliga eller ekonomiska förhåll- anden, om det kan antas att den anden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i mål om ansvar för förekommer i mål om ansvar för. 1. sexualbrott, 1. sexualbrott, 2. utpressning, 2. utpressning, 3. brytande av post- eller tele- 3. brytande av post- eller tele- 4. intrång i förvar, 4. intrång i förvar, 5. olovlig avlyssning, 5. olovlig avlyssning, 6. dataintrång, 6. dataintrång, 7. brott mot tystnadsplikt, 7. brott mot tystnadsplikt, 8. brott genom vilket infekt- 8. brott genom vilket infekt- ion av HIV har eller kan ha över- ion av HIV har eller kan ha över- 9. människorov, eller 9. människorov, 10. människohandel. 10. människohandel, eller 11. olaga integritetsintrång. Motsvarande sekretess gäller i mål om ersättning för skada med anledning av brott som anges i första stycket. 7 Senaste lydelse 2010:372. Därutöver gäller sekretess hos domstol för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i mål om 1.ansvar för barnpornografibrott, 2.ersättning för skada med anledning av sådant brott, och 3.förverkande av skildring med sådant innehåll. Sekretessen enligt första och tredje styckena gäller även i ärende som rör brott som anges i denna paragraf. Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte för uppgift om vem som är tilltalad eller svarande. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322) Härigenom föreskrivs att 5 § brottsskadelagen (2014:322) ska ha följande lydelse. för den skada det innebär att för den skada det innebär att dennes person, frihet eller frid dennes person, frihet eller frid (kränkning). (kränkning). betalas också för den skada det Brottsskadeersättning för kränkning bestäms enligt 5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen (1972:207). I den utsträckning en domstol i sak har prövat ett yrkande om skadestånd för kränkning får brottsskadeersättningen i denna del inte bestämmas till ett lägre belopp än vad som följer av domstolens avgörande, om inte annat följer av denna lag. Denna lag träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Direktiven för vårt uppdrag beslutades vid regeringssammanträdet (dir. 2014:74). Av direktiven framgår att utred- ningens övergripande uppgift har varit att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet, sär- skilt när det gäller hot och andra kränkningar. Uppdraget har inne- burit att analysera om det straffrättsliga skyddet är ändamålsenligt eller om det bör förändras. Utredningen har utöver det haft i upp- drag att överväga det straffrättsliga ansvaret för den som tillhanda- håller en elektronisk anslagstavla och om brottsskadeersättning ska kunna beviljas även för kvalificerade ärekränkningsbrott.1 Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt. Utredningen har haft tio sammanträden med experterna, varav ett tvådagarssammanträde i internatform. Det har dessutom förekommit omfattande under- handskontakter med experterna. Utredningen har haft fem sammanträden med den parlament- ariska referensgruppen. Utredningen har under arbetet haft kontakt och samråd med olika myndigheter och organisationer, bl.a. Justitiekanslern, , , Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor och Diskrimineringsbyrån . Utredningen har även träffat företrädare för Facebook. 1 Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete har utöver det sammanträffat med flera olika forskare. Bl.a. gjordes ett besök i , där utredningen sammanträffade med forskare verksamma vid vid . Utredningen har anordnat två hearings på temat ”Hot och kränkningar på internet” med olika myndigheter och organisat- ioner som inte varit företrädda genom att ha experter i utred- ningen. I bilaga 2 anges vilka myndigheter och organisationer som medverkade . Utredningen har anordnat två praxismöten med advokater och åklagare. I bilaga 3 anges vilka som deltog vid dessa möten. Utredaren och sekreteraren har besökt , , och sammanträtt med finska forskare, advokater och företrädare för det finska . Utredningen har samrått med (Ju 2014:09), (Ju 2014:17), sexualbrottskom- mitté (Ju 2014:21), Utredningen om tillsynen över den personliga integriteten (Ju 2015:02), Utredningen om politisk information i skolan (U 2014:13) och (Ku 2015:01). Riksåklagaren har genom en skrivelse överlämnat en hovrätts- dom för utredningens kännedom. 3 Begreppet personlig integritet Vårt uppdrag innebär att vi ska göra en bred översyn av det straff- rättsliga skyddet för enskildas personliga integritet. I våra direktiv anges att innebörden av begreppet ”personlig integritet” har varit föremål för överväganden av flera utredningar och att någon en- tydig och allmänt accepterad definition av begreppet har varit svår att finna. Som en utgångspunkt för våra fortsatta överväganden görs i detta kapitel en genomgång av den språkliga betydelsen av begrep- pet ”personlig integritet” och hur begreppet har behandlats i olika lagstiftningsärenden.1 I beskrivs ordet integritet som orub- bat tillstånd; okränkbarhet; oberoende. Enligt kommer ordet ”integritet” från latinets inte´gritas, av i´nteger, ”orörd”, ”hel”, ”fullständig”, ”oför- vitlig”, ”hederlig”. Det innebär enligt en rätt att få sin per- sonliga egenart och inre sfär respekterad och att inte utsättas för personligen störande ingrepp (personlig integritet). Personlig integritet har enligt ett nära samband med människans värdighet. Kränkning av den personliga integriteten kan enligt ske på fysisk väg (våld, tvång, aga) eller psykisk väg (förned- ring, diskriminering, indoktrinering). Ordet ”integritetskränkning” för enligt tankarna till personlighetsskyddet. 1 I avsnitt 8.1 (i kapitlet om allmänna utgångspunkter) redovisas hur utredningen ser på begreppet personlig integritet och i vilka avseenden det kommer att behandlas i betänkandet. har rätt att ha ett område som är skyddat mot intrång. Den som inte respekterar den personliga integriteten kan, i de fall som okränkbarheten uttryckligen har kriminaliserats, dömas för brott. 3.3.11977 års ändringar av regeringsformen I 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) finns en målsättningsparagraf som i fjärde stycket anger att det allmänna ska verka för att demo- kratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Bestämmelsen trädde i kraft och ingick i en proposition som syftade till att utvidga och förstärka de med- borgerliga fri- och rättigheterna.2 Bestämmelsen grundade sig på fri- och rättighetsutredningens betänkande Medborgerliga fri- och rättigheter (SOU 1975:75). Utredningen behandlande skyddet för den personliga integriteten och i betänkandet konstaterades att det redan fanns ett sådant skydd i RF genom reglerna som skyddar mot husrannsakan, intrång i brev och dylikt. Utredningen tog upp om det bland RF:s fri- och rättigheter borde införas något ytter- ligare mer allmänt rättsligt skydd gentemot det allmänna för en- skilds privatliv. Utredningen underströk att begreppet personlig integritet visserligen förekom i svensk lagstiftning men inte hade kunnat ges någon klar avgränsning. Utredningen såg ett allmänt integritetsskydd i grundlagen som uteslutet om det utformades som en rättsregel.3 När det inte var möjligt att föra in någon rätts- regel, fann utredningen att skyddet för integriteten i stället skulle uttryckas som ett målsättningsstadgande om att den offentliga makten bör utövas så att den enskildes privat- och familjeliv skyddas. Regeringen delade utredningens uppfattning att grundsatsen om den enskildes rätt till en fredad sektor är av så väsentlig betydelse i en demokratisk stat att den borde komma till ett mera allmänt 1975/76:209 s. 136. 3SOU 1975:75 s. 168 f. uttryck i RF. Regeringen anslöt sig också till uppfattningen att det inte var möjligt att utforma en regel av sådan innebörd och med ett så klart avgränsat innehåll att den kunde göras rättsligt bindande, och anslöt sig till att den borde avfattas som ett målssättningsstadgande om skydd för den enskildes privatliv. Att i detta sammanhang, som några remissinstanser hade förordat, använda det ”för många män- niskor svårbegripliga uttrycket personlig integritet” fann regeringen mindre lämpligt.4 3.3.22011 års ändringar av regeringsformen I kapitlet om grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. RF har det numera införts en uttrycklig bestämmelse till skydd för den personliga integriteten. Lagändringen trädde i kraft den 1 januari 2011.5 I 2 kap. 6 § andra stycket RF föreskrivs det att – utöver vad som sägs i första stycket om skydd mot bl.a. påtvingade kroppsliga ingrepp, kroppsvisitation och husrannsakan – var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Be- stämmelsen innebär att enskilda, vid sidan av vad som redan följer av första stycket, är skyddade mot åtgärder från det allmännas sida som innefattar betydande intrång i den personliga integriteten. Bestämmelsen träffar inte åtgärder som en enskild vidtar i förhål- lande till en annan enskild.6 Ändringen byggde på slutbetänk- ande Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3). Kom- mittén konstaterade i det betänkandet att begreppet personlig integritet är svårt att fånga genom någon positiv och heltäckande beskrivning, eftersom det rymmer alltför många aspekter för att det ska vara möjligt. Kommittén anförde vidare att tidigare försök på grundlagsnivå hade resulterat i att man inte funnit det möjligt. 1975/76:209 s. 131. 2009/10:80. 7SOU 2008:3 s. 245. Det sagda hindrar inte att det finns vissa moment i den personliga integriteten som är särskilt viktiga att ha i åtanke när rättighets- inskränkande åtgärder övervägs. Det rör dels en rätt till skydd som tar sikte på den enskildes privata tankar och förtroliga kommunikation med andra, den egna kroppen samt möjligheten att själv avgöra om känsliga uppgifter, som rör t.ex. hälsa eller sexualliv, skall spridas till andra, dels en rätt att stänga om sig, dvs. att kunna avskärma sig från omgivningen. Dessa särskilt viktiga moment som formar uppfatt- ningen om vad som utgör en människas personliga integritet bildar också en utgångspunkt för kommitténs överväganden huruvida skyd- det för den personliga integriteten behöver och bör förstärkas genom ny lagstiftning. I förarbetena togs också upp frågan om innebörden av begreppet personlig integritet. Regeringen konstaterade att det tidigare hade gjorts försök att definiera begreppet personlig integritet, och an- förde därefter:8 Någon entydig och allmänt accepterad definition av begreppet synes emellertid svår att finna. Möjligen kan det sägas att kränkningar av den personliga integriteten utgör intrång i den fredade sfär som den en- skilde bör vara tillförsäkrad och där intrång bör kunna avvisas. framhåller är det emellertid knappast nödvändigt att formulera en allmängiltig definition av begreppet per- sonlig integritet för att kunna bedöma vilka intressen som har ett sådant skyddsvärde att de bör omfattas av ett särskilt starkt skydd mot omotiverade ingrepp. 3.4Integritetsbegreppet i annan lagstiftning Begreppet ”personlig integritet” används i ett stort antal författ- ningar.9 Begreppet förekommer i de flesta fall i författningar som reglerar olika myndigheters hantering av register och personupp- gifter. Som exempel kan nämnas kustbevakningsdatalagen (2012:145), försäkringsrörelseförordningen (2011:257), varumärkes- förordningen (2011:594) och förordningen (2004:331) om anmäl- ningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. I kameraöver- vakningslagen (2013:460) förekommer begreppet vid bedömningen av tillstånd ska ges till kameraövervakning. 2009/10:80 s. 175. 9En sökning i rättsdatabasen utvisar att begreppet ”personlig integritet”, (i olika böjelser) förekommer i över 50 olika författningar.