sou · H4B358d2 · 2016-09-15 00:00:00 — ingsriktningar samt olika delar av inte vara juryman. länet vara företrädda. Juryman, som fyllt , äge avsäga sig uppdraget. Vill juryman eljest avgå, pröve tings- rätten, om giltigt hinder förelig- ger för honom att utöva uppdra- get. Upphör juryman att vara valbar, vare uppdraget förfallet. Juryledamöters avgång och ersättare En juryledamot som har fyllt får avsäga sig uppdraget. Om en juryledamot vill avgå av något annat skäl, prövar tings- rätten om det finns giltigt hinder för honom eller henne att utöva uppdraget. Är en juryledamot inte längre valbar, upphör upp- draget. Avgår juryman eller upphör han att vara valbar, skall inom den grupp av jurymän, som den avgångne tillhörde, valmyndig- heten utse annan i hans ställe för återstoden av valperioden. Valet får i ställe företagas av ; dock gäller sådant val endast för tiden intill nästkommande möte. Klagan över val av juryman skall föras hos tingsrätten. Ehuru klagan ej föres, pröve rätten den valdes behörighet. Beträffande fullföljd av talan mot tingsrätts beslut i fråga, som avses i första stycket, gälle vad i lag är stadgat om fullföljd av ta- Om en juryledamot avgår eller uppdraget upphör, ska valmyndig- heten enligt 9 § utse en ersättare för återstoden av valperioden. Valet ska göras inom den jury- grupp som juryledamoten tillhörde. Valet får göras av landstings- styrelsen i stället för av lands- tingsfullmäktige. Ett sådant val gäller dock endast fram till full- mäktiges nästa möte. Överklagande av val av juryledamot Val av en juryledamot kan överklagas till tingsrätten. Även om valet inte överklagas ska tingsrätten självmant pröva jury- ledamöternas behörighet. Vid överklagande av tingsrättens beslut i en fråga som avses i första stycket tillämpas vad som föreskrivs lan mot underrätts beslut i rätte- i lag om överklagande av en tings- Mot hovrätts beslut må rätts beslut under rättegång. talan ej föras. rättens beslut får inte överklagas. Föres klagan, lände valet dock Beslut om val av juryledamot till efterrättelse, om ej rätten för- gäller även om det överklagas, om rätten inte beslutar något annat. Hur jury bildas i mål Förfarandet när jury bildas De som äro utsedda till jury- De som är utsedda till jury- män skola uppföras å en jury- ledamöter ska föras upp på en I denna skall varje lista över juryledamöter. grupp upptagas särskilt. ska varje grupp tas upp särskilt. I ett mål i vilket jury skall delta, skall rätten föredra jury- mannalistan och behandla frågan, om det föreligger jäv mot någon som är upptagen på listan. jäv mot juryman gäller vad som i lag är stadgat om domare. Därefter skall juryn bildas av de ojäviga jurymännen på så sätt att vardera parten får utesluta tre jurymän inom den första gruppen och en inom den andra samt att rätten genom lottning bland de övriga tar ut så många till supple- anter att sex kvarstår i den första gruppen och tre i den andra. För jury i får vardera parten utesluta fem jury- män inom den första gruppen och två inom den andra. Vad som föreskrivs i lag om jäv för domare gäller även jury- I ett mål där en jury ska delta redogör rätten för listan över jury- ledamöter och behandlar frågan om det finns jäv mot någon som är upptagen på listan. Därefter ska juryn bildas av de juryledamöter som inte är Det sker genom att var- dera parten får utesluta tre jury- ledamöter inom den första grup- pen och en inom den andra. Bland de kvarvarande tar rätten sedan genom lottning ut så många till suppleanter att sex juryleda- möter kvarstår i den första grup- pen och tre i den andra. För en jury i får vardera parten utesluta fem juryledamöter inom den första gruppen och två inom den andra. Äro å ena sidan flera parter Om endast en av flera med- och vill endast någon av dem parter vill utesluta juryledamöter, begagna sin uteslutningsrätt, gälle gäller den uteslutningen även för den uteslutning han företager även för de övriga. är överens om vilka juryleda- parter utesluta olika jurymän och möter som ska uteslutas, avgör kunna de ej enas, företage rätten rätten frågan genom lottning. uteslutningen genom lottning. Ej må någon utan laga förfall undandraga sig att tjänstgöra i jury. Kan på grund av jäv eller laga förfall för juryman nödigt antal ledamöter i någon grupp ej er- hållas, nämne rätten för varje juryman som erfordras tre till jurymän inom gruppen behöriga personer. Av de sålunda nämnda äge vardera parten utesluta en. Ej må till juryman nämnas någon som förut i samma mål uteslutits. Förfarandet vid jäv eller laga förfall för juryledamot Den som inte har laga förfall är skyldig att tjänstgöra som juryledamot. Om det på grund av jäv eller laga förfall för juryledamöter inte finns tillräckligt antal ledamöter i någon jurygrupp, utser rätten tre juryledamöter för varje ledamot som saknas. Av dessa ledamöter får vardera parten utesluta en. De som utses ska uppfylla de krav som ställs på juryledamöter i den aktuella gruppen. En juryledamot som har uteslutits från samma mål får inte utses. Ytterligare bestämmelser om rättegången Om flera mål ska prövas av mål, vari jury skall deltaga, må jury, får rätten besluta att samma rätten, efter parternas hörande, jury ska tjänstgöra i målen. förordna att samma jury skall erna ska tillfrågas innan rätten tjänstgöra i alla målen. fattar ett sådant beslut. utses gemensamt för flera mål, äge Ska det utses en gemensam vad i 11 § är stadgat om uteslut- jury för flera mål, tillämpas 17 § ning av juryman i mål, vari å ena om det finns flera parter på någon sidan äro flera parter, motsva- Föres i mål om ansvar jämväl talan om enskilt anspråk mot annan än den tilltalade, skola de åtgärder av svarandepart, som av- ses i 2 § första stycket, 10 § andra stycket och 12 § andra stycket, ankomma på den tilltalade. Då talan utan samband med åtal föres om tryckt skrifts kon- fiskering eller om enskilt anspråk gälle om rättegången i sådant mål vad i 2 och 10–13 §§ är före- skrivet; har frågan huruvida brott föreligger tidigare prövats i tryck- frihetsmål avseende ansvar för brott, skall dock prövning av samma fråga ej ånyo äga rum. I ansökningsmål skall den uteslut- ning av jurymän, som eljest an- kommer på parterna, företagas av rätten genom lottning. Talan om skadestånd eller konfiskering Om det i ett mål om ansvar för brott även förs talan om skade- stånd mot någon annan än den tilltalade, är det den tilltalade som vidtar de åtgärder som avses i 3 § andra stycket, 16 § andra stycket och 18 § andra stycket. Vid talan om skadestånd som inte har samband med ett åtal gäller 3–6 och 15–19 §§. Om det i ett tryckfrihetsmål om ansvar för brott har prövats om brott föreligger, ska dock samma fråga inte prövas på nytt. Det- samma gäller talan om konfisker- ing av en tryckt skrift utan sam- band med åtal. I ett ansökningsmål enligt 9 kap. 8 § ska den uteslutning av göras av parterna i stället utföras av rätten genom lottning. gäller även talan om borttagande av information ur en databas enligt 9 kap. 9 §. Närmare föreskrifter om rät- meddelas i lag. meddelas i lag. Äro inom samma län flera Om det i samma län finns flera tingsrätter som är behöriga tryckfrihetsmål, skola de uppgif- att pröva tryckfrihetsmål, be- ter, som avses i 4, 6, 8 och 9 §§, stämmer regeringen vilken tings- fullgöras av den tingsrätt reger- rätt som ska utföra de uppgifter som avses i 9 § tredje stycket samt 11, 13 och 14 §§. För fall då riket är i krig eller Om riket är i krig eller krigsfara eller det råder sådana krigsfara eller det råder sådana extraordinära förhållanden som är är föranledda av krig eller föranledda av krig eller krigsfara krigsfara vari riket har befunnit som riket har befunnit sig i, får sig får föreskrifter om anstånd föreskrifter meddelas i lag om med val av jurymän och om un- dantag från jurymäns rätt att avsäga sig sitt uppdrag meddelas i – undantag från juryledamöters lag eller, efter bemyndigande i lag, rätt att avsäga sig uppdraget. av regeringen genom förordning. Efter bemyndigande i lag, får regeringen meddela sådana före- skrifter genom förordning. Om utrikes tryckta skrifter m.m. Skrifter tryckta utomlands I fråga om skrift som tryckts utom riket och som utges här skall, om inte annat sägs nedan, i tillämpliga delar gälla vad som är föreskrivet i 1 kap., 3 kap., 6 kap., 7 kap., 8 kap. 1, 2, 5–7 och 10– 12 §§ samt 9–12 kap. I fråga om skrifter som tryckts utomlands och som ges ut i gäller, om inte annat föreskrivs, i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i –1 kap. om tryckfriheten, –3 kap. om rätten att vara anonym, –6 kap. om spridning av tryckta skrifter, –7 kap. om tryckfrihetsbrott, – 8 kap. 1–3, 6–8 och 11– 14 §§ om vem som är ansvarig för tryckfrihetsbrott, –9 kap. om tillsyn och åtal, –10 kap. om särskilda tvångs- medel, –11 kap. om skadestånd, samt –12 kap. om rättegången i tryckfrihetsmål. Skrift, som tryckts utom riket, skall anses här utgiven då den på sätt i 1 kap. 6 § sägs blivit utläm- nad för spridning inom riket. En skrift som har tryckts ut- omlands anses utgiven i när den har blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt här. Är periodisk skrift, som tryckes utom riket, huvudsakligen avsedd för spridning inom riket, gälle i till- lämpliga delar vad i 5 kap. är stadgat; vad där sägs om ägares be- hörighet skall icke äga tillämpning. För utgivning här i riket av annan utom riket tryckt periodisk skrift erfordras ej utgivningsbevis. Finnes sådant bevis, skall i fråga om skriften tillämpas vad i första stycket sägs. Vad i denna förordning är stadgat om ansvarighet för den som tryckt skrift skall i fråga om skrift, som tryckts utom riket, avse den som låtit utlämna skrif- ten för spridning inom riket eller, om det ej kan visas vem han är eller han ej, då skriften gavs, ägde hemvist inom riket, den som enligt 6 kap. är att anse som utspridare. Om en periodisk skrift som huvudsakligen är avsedd att spridas i har tryckts utomlands, gäller i tillämpliga delar 5 kap. om utgivning av periodiska skrifter. Utgivningsbevis krävs inte för att ge ut en periodisk skrift som har tryckts utomlands och som inte huvudsakligen är avsedd att spridas i . Om utgivnings- bevis finns, gäller i tillämpliga delar 5 kap. om utgivning av periodiska skrifter. Ansvar för den som har lämnat ut skriften för spridning Om en skrift har tryckts ut- omlands, ska vad som anges i denna grundlag om tryckarens ansvar gälla för den som har låtit lämna ut skriften för spridning i . Om det inte kan visas vem som har låtit lämna ut skriften för spridning, är i stället den ansvarig som enligt 6 kap. är att anse som spridare. den som har låtit lämna ut skrif- ten för spridning här inte hade hemvist i när skriften Skyldighet att bevara exemplar Om skyldighet att för gransk- i 4 kap. 4 § ning bevara exemplar av skrift, gäller också skrifter som har som tryckts utom riket, och att lämna exemplar av sådan skrift till bibliotek eller arkiv före- skrives i lag. I fråga om en skrift som trycks Det som sägs om meddelar- utom riket och som ges ut här i 1 kap. 7 § men som inte huvudsakligen är gäller även i fråga om en skrift avsedd för spridning inom riket som har tryckts utomlands och och för vilken det inte heller finns som ges ut här men som inte hu- vudsakligen är avsedd att spridas melserna i 1 kap. 1 § tredje och Första stycket gäller dock inte om meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för fandet innefattar brott mot rikets fandet innefattar brott mot rikets sådant utlämnande eller tillhan- 7 kap. 3 § första dahållande som avses i 22 § första stycket 2, eller 3. meddelandet utgör uppsåtligt 3. meddelandet utgör ett uppsåt- åsidosättande av tystnadsplikt. ligt åsidosättande av tystnadsplikt. Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , om meddelandet läm- nades eller anskaffandet ägde rum här, oavsett om skriften trycks här eller utomlands. Med den som lämnar meddelande för offentlig- görande jämställs den som på annat sätt medverkar till fram- ställning i periodisk skrift såsom författare eller annan upphovs- man. Är meddelandet eller anskaf- fandet straffbart enligt första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet om detta. Mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts ska handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller det som är föreskrivet i 3 kap. Be- stämmelsen i 3 § 3 ska dock om- fatta även andra brott mot rikets säkerhet än de som avses där. Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 7 § tillämpas för en skrift som inte har getts ut i , om uppgiften meddelats eller anskaffats här. I fråga om periodiska skrifter jämställs med meddelaren en författare eller någon annan upp- hovsman som medverkat till en framställning i skriften. Meddelaren har i fall som av- ses i 7 och 8 §§ rätt till anonymi- tet enligt 3 kap. Bestämmelsen om undantag från tystnadsplikt i 3 kap. 4 § 3 ska även omfatta brotten – trolöshet vid förhandling med främmande makt, – egenmäktighet vid förhand- ling med främmande makt, – obehörig befattning med hemlig uppgift, – vårdslöshet med hemlig upp- samhet mot främmande makt, samhet mot person, – olovlig värvning, – tagande av utländskt under- stämpling till trolöshet vid för- handling med främmande makt eller olovlig underrättelseverk- samhet mot främmande makt eller olovlig underrättelseverk- samhet mot person, eller – försök eller förberedelse till obehörig befattning med hemlig uppgift. Om ett meddelande eller an- skaffande enligt 7 eller 8 § är straffbart, gäller vad som anges i denna grundlag om meddelar- och anskaffarbrott. Mål om ansvar eller skade- stånd på grund av ett sådant brott handläggs enligt bestämmelserna om tryckfrihetsmål, om inte an- nat följer av 12 kap. 1 § andra stycket. Vad i lag är stadgat om res- ning i mål i allmänhet gälle, utan hinder av att jury prövat huruvida brott föreligger, även dom i tryckfrihetsmål. Beviljas resning i mål, vari jury prövat huruvida brott före- ligger, och grundas resningen på omständighet som kan antagas hava inverkat på juryprövningen, skall beslutas att målet skall ånyo upptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet. Om resning beviljas till den till- talades förmån och saken är uppen- bar, får den domstol som beviljar resningen i stället ändra domen. För resning i tryckfrihetsmål gäller vad som föreskrivs i lag. Om resning beviljas i ett mål som har prövats av jury, ska rät- ten besluta att målet ska tas upp inför en ny jury av den domstol som först dömde i målet. Detta gäller under förutsättning att beslutet om resning grundas på en omständighet som kan antas ha haft betydelse för juryns pröv- ning. Om saken är uppenbar får den domstol som beviljar resning till förmån för den tilltalade dock ändra domen. Då på grund av högre rätts beslut tryckfrihetsmål, vari jury deltagit, skall ånyo upptagas inför jury av den rätt som först dömt i målet, gälle om juryns tillsättande vad i 12 kap. 10–14 §§ är stadgat. Tryckfrihetsmål och annat mål om brott mot bestämmel- serna i denna förordning skola alltid skyndsamt behandlas. I allt varom bestämmelse ej meddelats i denna förordning eller i särskild lag, som utfärdas med stöd därav, gälle vad i lag eller författning eljest är stadgat. Utlänning vare, såvitt ej an- nat följer av denna förordning eller annan lag, likställd med svensk medborgare. Tillsättande av en ny jury Om ett tryckfrihetsmål efter beslut av högre rätt ska tas upp på nytt inför jury av den domstol som först dömde i målet, tillsätts den nya juryn enligt 12 kap. 15– 21 §§. Tryckfrihetsmål och andra mål om brott mot bestämmel- serna i denna grundlag ska be- handlas skyndsamt. I fråga om internationellt rättsligt bistånd gäller vad som föreskrivs i lag. Sådant bistånd får inte lämnas i strid med svenska allmänna rättsprinciper på det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området. Andra än svenska medborgare För andra än svenska med- borgare får särskilda begräns- ningar göras genom lag i fråga om tryckfriheten. Frågor som inte regleras i grundlagen I frågor som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i en särskild lag som har meddelats med stöd av grundlagen, gäller vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i tryckfrihetsförordningen i dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen dels att 1, 3 och 7 kap. ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 8–11 kap. ska betecknas 9–12 kap., dels att nuvarande 1 kap. 7 § ska betecknas 11 kap. 1 §, 2 kap. 3– 5 §§ ska betecknas 2 kap. 3–7 §§, 4 kap. 4–6 §§ ska betecknas 4 kap. 4–7 §§, 5 kap. 1–6 §§ ska betecknas 5 kap. 1–8 §§, 6 kap. 1–4 §§ ska betecknas 6 kap. 1–7 §§, 8 kap. 2–4 §§ ska betecknas 9 kap. 2–7 §§, 10 kap. 1 och 2 §§ ska betecknas 11 kap. 2–7 §§ och 11 kap. 1 § ska betecknas 12 kap. 1, 3 och 4 §§, dels att 2 kap., 4 kap., 5 kap., 6 kap., 9 kap., 10 kap., 11 kap. och 12 kap. samt att rubrikerna till 2 kap., 4 kap., 5 kap., 6 kap., 9 kap., 10 kap. och 11 kap. ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya kapitel, 1, 3, 7 och 8 kap., en ny paragraf, 12 kap. 2 §, och närmast före 2 kap. 3 och 5–7 §§, 4 kap. 1, 4, 6 och 7 §§, 5 kap. 1, 4 och 6–8 §§, 6 kap. 1 och 3–7 §§, 9 kap. 1, 2 och 7 §§, 11 kap. 1–3 §§ samt 12 kap. 2–4 §§ nya rubriker av föl- jande lydelse, dels att det ska införas tre nya ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser av följande lydelse. Yttrandefriheten enligt denna grundlag 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, tv och vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen ut- trycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 2 § I denna grundlag avses med program: innehållet i ljudradio, tv eller i andra sådana över- föringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromag- netiska vågor samt innehållet i offentliga uppspelningar ur en data- bas, tekniska upptagningar: upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel, databas: en samling av information lagrad för automatiserad be- handling. 3 § Denna grundlag är tillämplig på sändningar av program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Som sändningar av program anses också tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av direktsända eller inspelade pro- gram, om starttidpunkten och innehållet inte kan påverkas av mottagaren. Det som föreskrivs om program i denna grundlag gäller även program som förmedlas genom satellitsändning som utgår från . 4 § Denna grundlags föreskrifter om sändningar av program tilläm- pas också när information ur en databas tillhandahålls allmänheten 1. av någon av följande: a)en redaktion för en periodisk skrift eller ett program som av- ses i 3 §, b)ett företag för yrkesmässig framställning av sådana skrifter som avses i tryckfrihetsförordningen eller av tekniska upptag- ningar, c)en nyhetsbyrå, eller d) någon annan om det finns utgivningsbevis för verksamheten enligt 5 §, och 2. på något av följande sätt: a)överföring på särskild begäran, b)enligt överenskommelse i förväg, c)framställning av tekniska upptagningar, skrifter eller bilder, d)offentlig uppspelning. För verksamhet som avses i första stycket 2 a och c tillämpas grundlagen under förutsättning att innehållet i databasen kan ändras endast av den som driver verksamheten. Även om viss in- formation i databasen har tillförts av annan gäller grundlagen för sådana delar av databasen där det framstår som klart att informa- tionen härrör från den som driver verksamheten. Vad som anges i denna paragraf gäller inte sådana tillhandahåll- anden ur en databas som avses i 3 § andra stycket. Särskilt om databaser med utgivningsbevis 5 § Utgivningsbevis utfärdas om 1.verksamheten är ordnad på det sätt som anges i 4 § och över- föringarna utgår från , 2.en behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget, och 3.verksamheten har ett namn som är sådant att det inte lätt kan förväxlas med namnet på en annan databas som omfattas av denna grundlag. 6 § Ett utgivningsbevis gäller . Därefter upphör beviset. Beviset får förnyas, om det finns förutsättningar att utfärda ett Det förnyas varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden. Om det inte längre finns förutsättningar att utfärda ett utgiv- ningsbevis, får det återkallas. Detsamma gäller om verksamheten inte har påbörjats från den dag då utgivningsbe- viset utfärdades eller om den som driver verksamheten har anmält att verksamheten upphört. 7 § Varje databas ska ha ett namn. Närmare föreskrifter om utfärdande, upphörande, förnyelse och återkallelse av utgivningsbevis samt om namn på databaser får meddelas i lag. Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som har meddelats med stöd av andra stycket får meddelas i lag. 8 § Grundlagen är tillämplig på tekniska upptagningar som är ut- givna. En teknisk upptagning anses utgiven när den har blivit ut- lämnad för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. En teknisk upptagning ska inte anses utlämnad för att spridas till allmänheten i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet med utgångspunkt i vad som kan antas om spridningen. Om det inte framgår något annat av omständigheterna, ska grundlagen an- ses tillämplig på en upptagning som är försedd med sådana uppgif- ter som avses i 3 kap. 16 § eller 4 kap. 5 §. Program och tekniska upptagningar som jämställs med tryckta skrifter 9 § Att vissa program och tekniska upptagningar ska jämställas med tryckta skrifter framgår av 1 kap. 5 och 6 §§ tryckfrihetsförord- ningen. 10 § Det står var och en fritt att meddela uppgifter i vilket ämne som helst i syfte att göra dem offentliga i program eller genom tekniska upptagningar (meddelarfrihet). Denna frihet avser upp- gifter som lämnas till författare eller andra upphovsmän samt utgi- vare, redaktioner, nyhetsbyråer och företag för yrkesmässig fram- ställning av tekniska upptagningar. Det står också var och en fritt att anskaffa uppgifter i vilket ämne som helst i syfte att meddela eller offentliggöra dem enligt första stycket (anskaffarfrihet). I dessa friheter får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. Censurförbud och förbud mot andra hindrande åtgärder 11 § Myndigheter och andra allmänna organ får inte granska något som är avsett att framföras i program eller tekniska upptagningar. Det är inte heller tillåtet för en myndighet eller ett annat allmänt organ att på grund av innehållet förbjuda eller hindra framställning, offentliggörande eller spridning bland allmänheten av ett program eller en teknisk upptagning, om åtgärden inte har stöd i denna grundlag. 12 § Trots bestämmelserna i 11 § får det i lag meddelas föreskrifter om granskning och godkännande av rörliga bilder i en sådan of- fentlig uppspelning ur en databas som avses i 4 § första stycket 2 d. Detsamma gäller rörliga bilder i tekniska upptagningar som ska visas offentligt.