sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — I delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) presenterade indikatorer som användes för att få en bild av status och aktivitet inom den digitala agendans 22 sakområden. Särskilt fokus låg på fem områden: digitalt innanförskap, jämställdhet, skola och undervisning, digital kompetens och entreprenörskap och företagsutveckling. Betänkandet innehöll inga förslag. I delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) konstaterade kommissionen att åtgärderna i den digitala agendan för till största delen genomförts. Digitaliseringen utvecklas snabbt och påverkar i princip alla områden i samhället. Utredningen har lagt fram flera förslag avseende grund- och gymnasieskolan. Förslagen är huvudsakligen inriktade mot förändringar i läroplaner och kursplaner, insatser som avser att höja it-kompetensen hos skolans personal och åtgärder för bättre kunskap om effekterna av användning av it i skolan. Betänkandet har remitterats. fick i uppdrag (dnr U2015/03844/S m.fl.) att genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Insatser ska bl.a. avse kompetensutvecklings- och stödinsatser när det gäller it som pedagogiskt och administrativt verktyg. fick i uppdrag (dnr U2015/04666/S) att föreslå nationella itstrategier för skolväsendet. I uppdraget ingår att föreslå målsättningar och nödvändiga insatser för att säkerställa en likvärdig tillgång till it inom skolväsendet, en stärkt digital kompetens hos elever och lärare och en it-strategisk kompetens hos skolledare samt att digitaliseringens möjligheter tas till vara för skolutveckling och för utveckling av undervisningen. Uppdragen till inkluderar sakfrågor som berörs i delbetänkandet. I delbetänkandet Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) konstaterade kommissionen att digitaliseringen är en del av vardagen för de flesta människor. Utvecklingen av datorer, läsplattor och smarta mobiltelefoner med uppkopplingsmöjligheter till internet har starkt bidragit till att de flesta individer använder digitala verktyg och tjänster. Det skapar ett behov av att utveckla digital kompetens. Kommissionen konstaterar även att den digitala delaktigheten behöver öka. Betänkandet innehåller bl.a. förslag om insatser som syftar till att öka den digitala delaktigheten. Förslagen bereds inom . Betänkandet Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65) handlar om digitaliseringens utmaningar och möjligheter. Antologin samlar texter av forskare och experter som för resonemang om möjliga orsaker till position som ledande it-nation och hur den kan bibehållas. Betänkandet innehåller inga förslag. ska slutredovisa sitt nuvarande uppdrag. Därutöver har kommissionen anordnat två forum för dialog riktade till signatärerna av den digitala agendan. har även byggt upp en webbplats, , där rele- vanta indikatorer för att mäta utveckling i förhållande till det it-politiska målet presenteras och finns tillgängliga för nedladdning. Digitaliseringen kommer sannolikt att ske ännu snabbare än den har gjort. De stora utmaningarna för samhället kommer att vara att förhålla sig till tekniken. Hur ska den användas, av vem, på vilket sätt och vad blir konsekvenserna för samhället och individen? Det är ett paradigmskifte i så måtto att det är svårare att följa med i effekterna av den tekniska utvecklingen än det är att ta fram tekniken. Det har visat sig att automatiseringen av jobben går snabbare än tidigare prognoser indikerat och att digitaliseringen främjar välutbildad arbetskraft. Bristen på jämställdhet inom it-sektorn är ett stort problem i och med att denna sektor kommer att ha betydande inflytande på hela samhällsutvecklingen. Det är därutöver ett tillväxtproblem i och med att det saknas arbetskraft med digital kompetens. Utvecklingen innebär stora utmaningar för de nuvarande arbetsmarknads- och socialförsäkringssystemen. Digitaliseringen påverkar även medielandskapet och hur människor tillgodogör sig information vilket kan få såväl politiska och ekonomiska som kulturella konsekvenser. Det kan i sin tur påverka den sociala tilliten i samhället och därmed förutsättningarna för en välfungerande demokrati. Digitaliseringen innebär också att det finns tillgång till enorma datamängder och att det finns maskiner som kan analysera dessa. Detta kan i sin tur leda till stora förbättringar när det gäller att hitta lösningar på komplexa samhälleliga problem. uppstår utmaningar som att se till att skydda den personliga integriteten, t.ex. vid samkörningar av data. Det kan även uppstå klyftor mellan de som har god tillgång till digitala tjänster och de som har sämre tillgång till dem, t.ex. i områden med dålig tillgång till bredband med hög överföringskapacitet. Digitaliseringen har en viktig roll att spela när det gäller att möta klimatutmaningen och nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Digitaliseringen kan under rätt förutsättningar stödja omställningen till en grön resurseffektiv ekonomi och ett hållbart samhälle i alla delar av landet. För att detta ska ske krävs det bättre kunskap om under vilka förutsättningar digitaliseringen kan bidra till detta. är fortfarande ett av världens mest framgångsrika länder i it-relaterade frågor enligt index som mäter digitaliseringen i olika länder och som sammanställs av och . Det är dock tydligt i indexens olika delar att itanvändningen i vissa andra länder ökar fortare än i . Det finns en risk att tappar placeringar i jämförelse med andra länder om utvecklingen fortsätter på samma sätt. ges i uppgift att: Redovisa kunskapssammanställningar och omvärldsanalyser En ökad förståelse för digitaliseringens inverkan på samhället kan bidra till att organisationer, verksamheter, företag och individer ges möjlighet att på bästa sätt nyttja digitaliseringens möjligheter. I detta ingår att analysera hur it-politiken kan utvecklas för att bidra till nationella mål för sysselsättning, miljö och jämställdhet. Kunskap och analys är en förutsättning för att identifiera nytta, värde och utmaningar och . Digitaliseringen sker globalt och den internationella utvecklingen behöver följas kontinuerligt. lanserade en strategi för inre digitala marknad och det är angeläget att följa utvecklingen med denna, som också påverkar svenska initiativ på området. Därutöver är det viktigt att lärdomar från framgångsrika strategier i andra länder tillvaratas. Fokus bör läggas på kunskapsuppbyggnad kring digitalisering och hållbar tillväxt. ska i sitt slutbetänkande: •redovisa kunskapssammanställningar från forskning, rapporter osv. avseende digitaliseringens effekter i samhället och på individer, •genomföra omvärldsanalyser av den internationella utvecklingen. Stödja regeringens arbete i digitaliseringsfrämjande frågor Den höga förändringstakten på grund av digitaliseringen gör att behovet av digitaliseringsfrämjande insatser snabbt kan ändra karaktär och behoven flyttas mellan olika målgrupper. Utvecklingen är svår att förutse eftersom den påverkas av ett komplext samspel mellan bl.a. teknologiska, politiska, ekonomiska och sociala faktorer. •bistå i den fortsatta utvecklingen av digitaliseringspolitiken, bl.a. genom att ta fram underlag, •bistå i internationellt arbete inom främst EU och . har redovisat sitt arbete i fyra delbetänkanden (SOU 2013:31, SOU 2014:13, SOU 2015:28, SOU 2015:65) och ytterligare ett betänkande kommer att lämnas . Kunskapssammanställningar samt omvärldsanalyser ska redovisas i slutbetänkande . Övriga uppdrag ska redovisas löpande till (). Vid genomförandet av uppdraget ska samråda med berörda myndigheter, organisationer och parter. Förteckning över artiklar och skribenter Det datadrivna samhället (Temarapport 2016:1) : Datadriven digitalisering – översikt och strukturering , och : Digitaliseringens välstånd bortom : Infrastruktur för ett digitalt samhälle : Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna Det sociala kontraktet i en digital tid (Temarapport 2016:2) : Medborgarskap och delaktighet : Det digitala samhällskontraktet : Högskola och livslångt lärande – vilken roll bör högskolan spela för att svara mot kunskapssamhällets behov av kompetensutveckling? : Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande : Den enskildes frihet, styrning av byråkratin och det allmännas roll i en digitaliserad tid : Digitaliseringen och välfärden: nya möjligheter och utmaningar : Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet : Modeller för vuxnas kompetensutveckling : Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Digitalisering för ett hållbart klimat (Temarapport 2016:3) : IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål : Scenario: ”Beam me up ” – På spaning mot det digitaliserade transportsamhället : Smarta hållbara städer – en lösning för att nå klimatmål : Digitalisering, innovation och hållbar urbanisering Den högre utbildningens roll i en digital tid (Temarapport 2016:4) : Den högre utbildningens roll i en digital tid Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65) och : Deconstructing the digital economy – progressing towards a holistic ICT-policy framework : Det biologiska samhället : Digitaliseringens möjligheter och utmaningar och : Digital Disruption at Work : Digitaliseringen av det vardagliga : Digitaliseringen och den framtida välfärdsteknologin : Växlande förbindelser – konkurrens och samverkan mellan stat och näringsliv i utvecklingen av svensk teleindustri : Nätet, politiken och nätpolitiken : Vilken effekt har spelandet haft för digitalisering? : Är tekniken en Man? Bi Puranen: Våra värderingar driver den digitala världen : Värdeskapandets nya logik : Framtidens medielandskap, demokratin och den sociala sammanhållningen : Framtidsfolket – Modernitet och svensk nationell identitet : Framtidens digitala landskap och miljöer har tidigare publicerat sex delbetänkanden, varav tre innehåller förslag. Nedan presenteras dessa tre delbetänkandena i korthet och förslagen presenteras i en tabell utifrån strategiska områden. delbetänkanden som innehåller förslag En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) I delbetänkandet uppmärksammades särskilt ett av den digitala agendans sakområden: Skola och undervisning. Utredningen presenterade en fördjupad lägesgenomgång och ett antal förslag som på olika sätt syftade till att öka digitaliseringen i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) Digitala verktyg och tjänster används av individer i privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Detta ger ett starkt ökat behov av digital kompetens, i alla delar av livet, under hela livet. I betänkandet lade förslag för att bidra till att öka förståelsen för behovet av digital kompetens och ge förutsättningar för individen att stärka sin digitala kompetens. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) gjorde i detta delbetänkande en omvärldsanalys som belyser utvecklingen och vad digitaliseringen betyder inom fyra områden i samhället där det finns såväl möjligheter som utmaningar: ekonomi, arbete, samhällsinstitutioner och infrastruktur. Kommissionen identifierade även sex strategiska områden som bör prioriteras i den framtida digitaliseringspolitiken, samt lämnade ett antal förslag som presenteras nedan. förslag inom de sex strategiska områdena Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället Regeringen bör säkerställa en kontinuitet i de nationella insatserna för digitaliseringen genom att organisera det nationella främjandearbetet på ett stabilt och uthålligt sätt. för att främja användningen av digitaliseringens möjligheter behöver innefatta systematisk kunskaps- uppbyggnad om samtidens och framtidens sak- frågor, analys för att identifiera nytta, värde och utmaningar, stöd för myndigheter och kommuners utvecklingsarbete, utveckling av strategisk sam- verkan samt framtagande av policyunderlag av Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att ta fram ett förslag för organisering av det nationella främjandearbetet och det kontinuerliga statliga Regeringen bör ge () i uppdrag att göra en översyn av vilka statistik- områden inom den officiella statistiken som påverkas starkt av digitaliseringen och lämna förslag till hur statistiken bör utvecklas för att bättre fånga effekter av digitaliseringen. Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att göra en kartläggning över digitaliseringsförsvårande lagstiftning i samhället. Utredningen bör även ha i uppgift att utvärdera och analysera resultatet av kartläggningen i syfte att föreslå lämpliga åtgärder för att bereda frågorna Utredning om arbetsrätt och konsumenträtt i den digitala ekonomin Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över om någon del av arbetsrätten och konsument- lagstiftningen behöver anpassas mot bakgrund av nyttjande- och delningsekonomin. Bilaga 6 SOU 2016:89 Regeringen bör tillsätta en utredning eller på annat lämpligt sätt se över om socialförsäkringens nuvarande för anpassning till den utformning behöver justeras för att anpassas till delvis nya och förändrade förhållanden för arbets- tagarna som utvecklas på arbetsmarknaden genom Digital kompetens för det digitala samhället Regeringen bör inrätta ett samverkansråd för digitala jobb med uppdrag att utveckla och främja tillhandahållet av skräddarsydda it-utbildningar på Regeringen bör ge i uppdrag att inrätta ett program för att främja näringslivets digitalise- ring med särskilt fokus på små och medelstora Regeringen bör ge i uppdrag att arbetsmiljö i den digitala definiera begreppet digital arbetsmiljö samt att om behov finns meddela ytterligare föreskrifter och utforma riktlinjer eller allmänna råd om hur digital arbetsmiljö hanteras i enlighet med befintlig arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning. Ett incitamentsprogram bör genomföras där under- för att öka könsbalansen på representerat kön som påbörjar och fullgör vissa högre it-utbildningar får sina studiemedel för sex terminer, motsvarande kandidatnivå, avskrivna efter erlagd examen. Antagning ska ske utifrån studiemeriter enligt rådande praxis. riktas mot individen. Incitamentsprogrammet bör införas för de högre it-utbildningar som har en könsbalans på under av underrepresenterat kön. programmet bör genomföras under ett antal antag- ningsperioder och längst tills dess att en utbildning når en könsbalans på minst 30/70. En myndighet bör få i uppdrag att hantera admini- strationen kring programmet. En informationsinsats bör genomföras innan programmet påbörjas och under program- SOU 2016:89 Bilaga 6 Regeringen bör anslå 1 miljon för informationsinsatser före programmets införande samt för rekrytering under de år programmet genomförs. Medel avsätts till programmet utifrån vilka antal antagningsperioder som väljs och utifrån antaganden om procentuell ökning av underrepresenterat kön. Regeringen bör anslå medel för att genomföra ett program för ett digitalt kompetenslyft hos chefer och ledare i kommuner. en överenskommelse med Kommuner och Landsting för att genomföra programmet. Regeringen bör inrätta ett samverkansråd för digitala jobb med uppdrag att utveckla och främja tillhandahållet av skräddarsydda it-utbildningar på representanter från näringsliv och lärosäten. Utbildningarna ska utformas utifrån näringslivets behov för verksamheter med högt it-innehåll. Regeringen bör ge i uppdrag att inrätta ett program för att främja näringslivets digitalisering med särskilt fokus på små och medel- Programmets syfte är att stärka Regeringen bör ge i uppdrag att arbetsmiljö i den digitala definiera begreppet digital arbetsmiljö samt att om behov finns meddela ytterligare föreskrifter och ut- forma riktlinjer eller allmänna råd om hur digital arbetsmiljö hanteras i enlighet med befintlig arbets- miljö- och arbetstidslagstiftning. Regeringen bör ge i uppdrag att följa och analysera utvecklingen av digital kompetens inom högre utbildning samt föreslå åtgärder för hur digital kompetens kan vidareutvecklas inom verksamheterna. Regeringen bör ge i uppdrag att kontinuerligt följa och analysera köns- balansen inom it-utbildningar samt föreslå åtgärder i syfte att uppnå ökad könsbalans Regeringen bör införa en skattereduktion för kom- petenshöjande insatser för digital kompetens i Skattereduktionen för it-relaterade tjänster avser exempelvis handledning och teknisk support och syftar till att öka individers digitala kompetens- nivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. Bilaga 6 SOU 2016:89 kommuner bör erbjuda digitala service- center till invånarna för att utveckla invånarnas Stödet ska utformas så att det möjliggör för alla att ta del av grundläggande sam- hällstjänster på internet. hur stödet utformas och organiseras. Utöver kommunernas egna digitala tjänster bör kommunernas service även innefatta digitalt service- stöd för användande av statliga e-tjänster för olika Regeringen bör anslå statliga medel som kommuner kan söka för att upprätta digitala service- Statliga medel bör även avsättas för nationell samordning och uppföljning av arbetet. ges i uppdrag att senast föreslå en revidering av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i syfte att föra in begreppet digital kompetens som en basfärdighet. Vidare ges i uppdrag att revidera kurs- planerna i ämnena bild, historia, matematik, sam- hällskunskap, slöjd, svenska och teknik i syfte att stärka logiskt tänkande och kreativ problemlösning samt källkritik med hjälp av digitala verktyg. Slutligen ges i uppdrag att revidera kunskapskraven i kursplaner samt i gymnasieskolans ämnesplaner så att de omfattar de digitala förmågor som de reviderade läro- planerna, kursplanerna och ämnesplanerna ges i uppdrag att utreda hur digitalt prov i grund- och baserade nationella prov kan införas i grund- och gymnasieskolan samt kostnader och tidsplan för Utgångspunkt ska vara de förtydligade kunskapskraven utifrån ett digitaliserings- perspektiv som föreslås i läro- och kursplaner. Regeringen tillsätter en utredning om ökade möjlig- heter för skolhuvudmän att erbjuda och använda nätbaserad undervisning som ett komplement till och en kvalitetsförstärkning av den lokala under- Bedömning: Vi bedömer att det bör vara ett krav i gymnasieskolan att en elev ska ha genomgått minst en helt nätbaserad kurs inom ramen för sin gym- nasieutbildning för att få ut sin gymnasieexamen. SOU 2016:89 Bilaga 6 En nationell satsning för att lyfta lärarnas digitala få möjlighet att enskilt eller i samverkan med andra skolhuvudmän och högskolor genomföra kompetens- utvecklingsinsatser som utgår från lokala erfaren- heter och goda exempel. ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och upplägg samt kostnads- beräkning för en sådan kompetensutvecklings- I ett andra steg ges myndigheten i uppdrag att genomföra satsningen och fördela medel till skolhuvudmän efter ett ansökningsförfarande. ges även i uppdrag att påskynda kodi- fieringen av framgångsrika lokala praktiker för digitalt baserad undervisning till att bli beprövad erfarenhet som kan användas i kompetensutveck- lingsinsatser i hela landet. Bedömning: I framtagandet av nationella kompetens- utvecklingsinsatser bör ett digitalt perspektiv finnas med redan från början. En nationell satsning för att lyfta rektorers digitala ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och kostnadsberäkning för en satsning där myndigheten fördelar medel till skolhuvudmän efter ansökan. ett andra steg genomförs satsningen där samordnar insatsen och fördelar medel till skol- huvudmän efter ansökan. Bedömning: Det är viktigt att frågor kring digitali- seringens roll för skola och undervisning i högre utsträckning genomsyrar rektorsutbildning och ordinarie fortbildningsinsatser som genomförs riktade till verksamma rektorer. förändra sina regler för upphandling av rektors- utbildning från högskolorna så att frågor om skol- utveckling med hjälp av digitala verktyg och it- juridiska frågor får en framträdande plats inom den Regeringen tar initiativ till översyn av examens- målen för lärarutbildningarna i syfte att förtydliga och föra in ytterligare krav om pedagogisk och ämnesinriktad digital kompetens. En undersökning av den pedagogiska digitala kom- petensen hos personal som undervisar inom lärar- Bilaga 6 SOU 2016:89 ges i uppdrag att följa upp användningen av digitala resurser och den digitala kompetensen i förskola, skola och vuxenutbildning i syfte att skapa bättre beslutsunderlag för lokala och nationella beslutsfattare. FoU-medel anslås i syfte att stärka den svenska kunskapsbasen kring it och lärande. särskilt ligga på pedagogiska effekter av använd- ning av digitala resurser i undervisningen. Verket för innovationssystem () ges i uppdrag att stödja etableringen av testbäddar för framtidens lärande, samt fördela FoU-medel för att driva fram nyskapande digitala läromedel och undervisnings- Syftet är att underlätta och stimulera skol- huvudmännens arbete med att utveckla, införa och använda it som en integrerad del i undervisningen. Infrastruktur för att främja digitaliseringen Regeringen bör fasa ut tradi- tionell posthantering från de statliga myndigheterna och ge samtliga individer och företag tillgång till en digital postlåda för att hantera post från myndig- Den som så önskar ska på ett enkelt sätt, genom ett aktivt val, kunna behålla en traditionell Vissa juridiska frågeställningar bör klargöras innan förslaget genomförs, utredningen bedömer att detta kan ske under den 3-åriga Datadriven innovation för tillväxt och välfärd Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla ett förslag till en nationell strategi för datadriven Uppdraget bör genomföras i samarbete med relevanta myndigheter och aktörer inom privat och offentlig sektor. Ett nationellt kompetenscenter kring stora datamängder Regeringen bör ge i uppdrag att se till att ett nationellt kompetenscenter inrättas kring metoder för insamling, analys och nyttiggörande av stora data- Beskrivning av strategiska områden och utgångspunkter Sex strategiska områden för staten Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället Det finns behov av långsiktighet i statens engagemang att främja digitaliseringsutvecklingen i samhället. Det finns ett kontinuerligt behov av ökad kunskap kring vad digitaliseringen innebär för samhället i stort, för enskilda verksamheter och individer samt hur offentliga aktörer kan och bör bidra i utvecklingen. Kunskap kommer kontinuerligt behöva byggas upp för att förstå vad utvecklingen innebär för individens rättigheter och skyldigheter i förhållande till det offentliga, näringslivet, civilsamhället och andra människor. Den höga förändringstakten gör att behoven av digitaliseringsfrämjande insatser snabbt kan ändra karaktär och behov flytta mellan olika områden och målgrupper. Det finns ett generellt behov av att tydliggöra och synliggöra nyttan med digitalisering och att visa på de utmaningar som föreligger Utvecklingen är svår att förutse eftersom den följer av ett komplext samspel mellan teknologiska, politiska, ekonomiska och sociala faktorer.1 Det finns även betydande behov av att kontinuerligt följa utvecklingen generellt och inom olika områden. Kunskap och analys är en förutsättning för insikt och medvetenhet och för att identifiera nytta, värde och utmaningar och framöver. Staten har en unik position för att skapa en helhetssyn över utvecklingen såväl inom olika sektorer som regionalt, nationell och internationellt. 1 , Svenska framtidsutmaningar, Ds. 2013:19: s. 73–76.