sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — För elever som använder teckenspråk i de muntliga delproven kan dock en av- identifiering vara extra svår eller kanske t.o.m. omöjlig, eftersom elevens ansikte och händer behöver synas för att språket ska kunna uppfattas. Hur elevlösningar av de nationella proven ska avidentifieras bör regleras av finns det skolor och huvudmän som avidentifierar elevlösningarna av de nationella proven, även om det inte är så van- ligt. Skolinspektionen anger att av proven är av- identifierade vid bedömningen.12 Vi har vid våra skol- och huvud- mannabesök träffat några skolor och huvudmän som avidentifierar elevlösningarna. I stället för att eleverna anger sitt namn på provet får de en kod. Därigenom vet inte lärarna vems prov de bedömer. Vi menar att det bör vara möjligt att avidentifiera elevlösningar av de nationella proven, t.ex. genom att eleverna får en kod. När alla nationella prov är datorbaserade och genomförs i ett digitalt system bör avidentifieringen kunna hanteras automatiskt av systemet. bör då i sina föreskrifter reglera hur elevlös- ningar av proven ska avidentifieras. En fråga som särskilt behöver beaktas är om och i så fall hur svar på muntliga delprov kan göras anonyma vid bedömningen. 10.2En försöksverksamhet med extern bedömning och medbedömning av nationella prov Utredningens förslag: En försöksverksamhet med extern bedömning av nationella prov ska bedrivas inom ramen för 12 Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. En mer likvärdig bedömning av nationella prov försöket med datorbaserade nationella prov. Försöksverk- samheten ska pågå 2018–2021. Medbedömning av elevlösningar ska vara en del av det som prövas i försöksverksamheten. 10.2.1Lärare bedömer oftast sina egna elevers nationella prov , i cirka fyra av fem fall, är det elevernas undervisande lärare som bedömer elevlösningar av de nationella proven.13 10.2.2Sambedömning av nationella prov är vanligt förekommande och kan öka likvärdigheten i bedömningen Sambedömning innebär att lärare samarbetar om bedömning eller betygssättning, t.ex. genom att bedöma elevers prestationer tillsam- mans eller genom att diskutera bedömningen av elevprestationerna. finns det ingen reglering som anger att lärare ska bedöma de nationella proven tillsammans med varandra, men trots det genom- förs sambedömning på många skolor. Det vanligaste är att sam- bedömning används i skrivuppgifterna (uppsatserna) i engelska, svenska och svenska som andraspråk. För dessa delprov anger tre av fyra lärare att vissa, många eller samtliga elevprestationer har sam- bedömts.14 Sambedömning är ett sätt att öka likvärdigheten i bedömningen och betygssättningen. Genom att arbeta med sambedömning kan lärarna utveckla en ökad samsyn kring vad som ska bedömas, dvs. vilka krav, kriterier eller kännetecken bedömningen ska utgå från.15 Dessutom ger sambedömning mindre skillnader mellan olika bedömare.16 Lärarna själva upplever att sambedömning av nationella prov ökar likvärdigheten i bedömningarna och deras generella bedömar- 13Se även avsnitt 3.5. 14Se även avsnitt 3.5.1. 15Skolverket (2013). Sambedömning i skolan – exempel och forskning. I stöd- materialet behandlas såväl nationell som internationell forskning. slutsatser bygger på denna forskningsgenomgång. 16Enligt Skolinspektionens ombedömning, se Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. Se även avsnitt 3.5.2. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Många lärare känner sig tryggare i sina bedömningar när de har gjort dem tillsammans med kollegor. Också eleverna är positiva. De uppskattar en genomskinlig bedömningsprocess där flera lärare är inblandade.17 I lärarinformationen till de nationella proven anger att lärarna kan använda sig av sambedömning för att åstadkomma en mer likvärdig och rättvis bedömning samt att öka bedömningens tillförlitlighet. Skolinspektionen18 rekommenderar att skolorna i så stor utsträckning som möjligt använder sig av sambedömning. Skol- verket har tidigare föreslagit att regeringen bör överväga om sam- bedömning av nationella prov ska regleras.19 Då ansåg att krav på sambedömning borde regleras men att åtgärden skulle bli kostnadshöjande för skolor och huvudmän. 10.2.3Medbedömning ger en ökad säkerhet i bedömningen Sambedömning definieras alltså som att två eller fler lärare sam- arbetar om bedömningen. I internationell forskning20 talar man i stället ofta om double/multiple marking, vilket innebär att två eller fler bedömare oberoende av varandra bedömer en elevlösning och att det därmed ges ett andra utlåtande. Utredningen har valt att kalla denna form av bedömning för medbedömning. 17Skolinspektionen (2013). Tillsyn av bedömning och betygssättning. Med fokus på skolor med stora avvikelser i förhållande till Skolinspektionens omrättning och i relationen mellan nationella prov och slutbetyg. 18Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013; Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. 19Skolverket (2009). Redovisning av regeringsuppdrag att ge förslag på hur det nationella provsystemet bör utvecklas och utformas. 20Se t.ex. Ofqual (2014). Review of Quality of Marking in Exams in A levels, GCSEs and Other Academic Qualifications. Ofqual (2014). Review of Marking Internationally. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Flera oberoende bedömningar ger en högre reliabilitet och bättre bedömaröverensstämmelse Enligt internationell forskning21 ger medbedömning en högre reli- abilitet och bättre bedömaröverensstämmelse, särskilt vid komplexa bedömningar. Det här lyfts också fram i svenska sammanhang. I en rapport från SNS Utbildningskommission22 ifrågasätts Skolinspektionens rekommendation att använda sambedömning. För att stärka lik- värdigheten bör lärarna, enligt rapporten, inte bedöma de nationella proven tillsammans. I stället bör flera lärare göra sin bedömning oberoende av varandra, dvs. medbedömning bör användas, inte sambedömning. När flera oberoende bedömningar vägs samman, t.ex. för uppsatser, ges en ökad säkerhet i bedömningarna. Även om den enskilda bedömningen har låg reliabilitet ger ytterligare be- dömningar grund för en sammanfattande bedömning med hög reliabilitet. I en undersökning23 visar också och från att bedömarvariationen reduceras med fler bedömare. Redan med några få extra bedömare minskar variationen snabbt. och föreslår tre bedömare per uppsats, eller av kostnadsskäl två som vid oenighet utökas med en tredje. Trots att medbedömning ger positiva effekter för bedömaröver- ensstämmelsen finns det studier24 som pekar på att det är svårt att motivera de ökade kostnader och det merarbete som de dubbla bedömningarna medför. 21Se t.ex. Ofqual (2014). Review of Quality of Marking in Exams in A levels, GCSEs and Other Academic Qualifications. Ofqual (2014). Review of Marking Internationally. 22Gustafsson, J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. SNS ; , J-E & , G (2013). To trust or not to trust? – teacher marking versus external marking of national tests. 25: s. 69–87. 23Borgström, E. & , P. (2014). Bedömarvariation: Balansen mellan teknisk och hermeneutisk rationalitet vid bedömning av skrivprov. Språk & Stil, (24): s. 133–165. 24Se t.ex. Ofqual (2014). Review of ; Ofqual (2013). A review of literature on marking reliability research. En mer likvärdig bedömning av nationella prov 10.2.4Definition av extern bedömning Utredningen har valt att definiera begreppet extern bedömning som att bedömningen görs av någon annan än den lärare som har under- visat eleven. Om en annan lärare på skolan bedömer de nationella proven handlar det alltså, enligt vår definition, om extern bedöm- ning. I begreppet ligger också att bedömningen kan göras av en eller flera lärare på en annan skola eller av särskilt för uppgiften anlitade lärare. Rent definitionsmässigt kan en person som inte är lärare också utföra en extern bedömning av nationella prov. När bedömningen sker i regi av staten, t.ex. i form av Skol- inspektionens ombedömning eller om ett särskilt bedömnings- institut skulle inrättas, handlar det också om extern bedömning. används även begreppet central bedömning. Vår tolkning är att det i vissa fall används synonymt med extern bedömning, i vissa fall för att beteckna att bedömningen görs av ett statligt institut eller av personer som är särskilt anlitade för uppgiften. Medbedömning innehåller inslag av extern bedömning, eftersom åtminstone en av bedömarna är en annan person än den under- visande läraren. Bedömning av avidentifierade elevlösningar räknas inte som extern bedömning om det är den undervisande läraren som genomför bedömningen. Om en annan lärare gör bedömningen är den förstås att beteckna som extern. 10.2.5För- och nackdelar med att undervisande lärare bedömer sina egna elevers prov Som tidigare nämnts är det oftast elevernas undervisande lärare som bedömer elevlösningar av de nationella proven. Enligt Skol- inspektionen25 uppger lärare att det kan ha både för- och nackdelar att bedöma sina egna elevers provlösningar. Fördelen är att lärarna får information om sina egna elevers kunskapsutveckling. Nack- delen är att de lägger in sina egna värderingar om eleverna i bedöm- ningen. 25 Skolinspektionen (2013). Tillsyn av bedömning och betygssättning. Med fokus på skolor med stora avvikelser i förhållande till Skolinspektionens omrättning och i relationen mellan nationella prov och slutbetyg. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Flera av de intressenter som utredningen har träffat betonar vikten av att lärarna själva bedömer sina elevers nationella prov. Lärarnas egen bedömning tjänar, enligt dessa intressenter, flera syften. Ett är att proven är en informationskälla om elevernas kun- skaper. Ett annat är att lärarna får återkoppling på sin egen under- visning och vilken kvalitet den håller. Dessutom är det lärarna som har det samlade ansvaret för betygssättningen, vilket gör det rimligt att de också bedömer proven. Gemensam bedömning förordas av flera intressenter, men på lokal nivå i en skola eller hos en huvud- man. Det är, enligt dessa intressenter, ett bra sätt att stödja lärarnas professionsutveckling. Trots fördelarna med att lärare själva bedömer de nationella proven anger nästan alla de intressenter vi har träffat att bedöm- ningen av elevlösningarna är alltför tidskrävande och att tids- åtgången behöver minska. Det här bekräftas också av olika under- sökningar.26 10.2.6OECD riktar kritik mot den svenska modellen Olika aktörer, bl.a. OECD27, anser att det är problematiskt att undervisande lärare i bedömer sina egna elevers lösningar av nationella prov och får kritik för att helt förlita sig på dessa bedömningar. Enligt behöver öka reliabiliteten i proven, t.ex. genom att ett urval av elevlösningar bedöms externt och att svenska lärare får mer bedömarträning. 10.2.7Varför ska nationella prov bedömas externt? De huvudsakliga motiv som brukar framhållas för extern bedöm- ning är dels att den främjar en likvärdig bedömning av hög kvalitet, dels att den minskar lärares arbetsbelastning. Att likvärdig bedöm- ning främjas beror bl.a. på att eleven och den externa bedömaren inte känner varandra, dvs. att subjektiviteten i bedömningen minskar.28 För att bedömningen ska vara av hög kvalitet behöver 26Se avsnitt 3.14.3. 27OECD (2015). Improving Schools in : An Perspective; (2011). Reviews of Evaluation and Assessment in Education. 28Se t.ex. (2008). Central rättning av nationella prov. En mer likvärdig bedömning av nationella prov den vara såväl valid som reliabel. En valid bedömning säkerställer att rätt saker prövas på lämpligast sätt. En reliabel bedömning handlar om en elev skulle uppnå samma resultat om hon eller han t.ex. genomförde provet en annan dag eller blev bedömd av en annan lärare.29 Att lärares arbetsbelastning minskar förutsätter att någon annan än lärarna svarar för den externa bedömningen. Flera av de intressenter utredningen har träffat förordar extern bedömning. De menar att det både ger en kvalitetssäkring av bedömningen och underlättar för lärare. Det finns, enligt dessa intressenter, ingen motsättning mellan att proven bedöms externt och att läraren får en återkoppling av resultaten. Återkopplingen kan ges av den externa bedömaren, vilket ytterligare bidrar till en ökad bedömarkompetens hos lärarna. har undersökt grundskollärares inställ- ning till extern bedömning av nationella prov.30 Undersökningen är gjord genom en webbenkät som förbundet skickade ut till 2 860 lärare i . Av dessa var det 2 051 som svarade, dvs. en svarsfrekvens på . På frågan om nationella prov i så stor utsträckning som möjligt bör bedömas centralt31 svarade ja. har fördelar med att den undervisande läraren bedömer sina egna elevers prov lyfts fram. Dessa fördelar kan förstås vändas till nackdelar gentemot extern bedömning. Den nackdel som, ut- över dessa, brukar betonas är att extern bedömning ofta innebär ökade kostnader för provverksamheten.32 Skälet till att extern bedömning kostar mer är att den undervisande läraren fortfarande ofta är inblandad i bedömningen på något sätt. , när bedöm- ningen sker på lokal nivå, ersätter staten huvudmännen för deras kostnader för arbetstiden för bedömningen. Om bedömningen i stället ska göras på någon annan nivå, t.ex. statlig, får kostnaden förflyttas. En risk som har lyfts fram av några av de intressenter vi 29Ofqual (2013). Review of Quality of Marking in Exams in A levels, GCSEs and Other Academic Qualifications. 30Lärarnas (2015). Så tycker grundskollärarna i en rad aktuella skolpolitiska frågor . 31I Lärarnas Riksförbunds undersökning används begreppet central bedömning. Det definieras inte, men av texten framgår att det avses att bedömningen kan ske centralt antingen i kom- munen eller av staten. 32Se t.ex. (2008). Central rättning av nationella prov. En mer likvärdig bedömning av nationella prov har träffat är att en extern bedömare som inte behöver stå till svars för bedömningen kanske blir lite mindre noggrann. 10.2.8Extern bedömning och anpassning I utredningens samtal med funktionshindersorganisationer har frågan om extern bedömning av anpassade nationella prov diskuterats. Organisationerna har olika syn på frågan. Enligt vissa av organisationerna skulle det kunna fungera med en extern bedömare. Hon eller han måste dock ha kunskaper om an- passningar, om elevens enskilda behov och om den aktuella funk- tionsnedsättningen som sådan. En del organisationer förordar extern bedömning, eftersom man menar att undervisande lärare ibland nedvärderar elevernas kunskaper och har låga förväntningar på elever med funktionsnedsättning. Andra funktionshindersorganisationer anser att undervisande lärare, dvs. den som anpassar provets genomförande för en elev, också bör vara den som bedömer elevens prov. Genomförande och bedömning hänger ihop och den som bedömer måste veta vilka anpassningar som är gjorda. Rent generellt betonar funktionshindersorganisationerna vikten av att elevernas kunskaper bedöms, inte deras funktionsnedsätt- ning, beteende eller relation till läraren. Här kan extern bedömning vara både till för- och nackdel. 10.2.9Huvudmän och skolor har utarbetat olika modeller för extern bedömning Skolinspektionen33 anger att många skolor har någon form av organisation kring bedömningen av de nationella proven. Organis- ationen innebär ofta att flera lärare är involverade i bedömningen. Enligt Skolinspektionen förekommer det att lärare i samma ämne bedömer tillsammans, att lärare byter prov med varandra och inte bedömer sina egna elevers prov, att lärare bedömer själva för att 33 Skolinspektionen (2013). Tillsyn av bedömning och betygssättning. Med fokus på skolor med stora avvikelser i förhållande till Skolinspektionens omrättning och i relationen mellan nationella prov och slutbetyg. En mer likvärdig bedömning av nationella prov sedan diskutera och tillsammans bedöma tveksamma fall samt att lärare bedömer helt själva utan organiserad samverkan. I en del skolor avidentifieras proven. Det kan göras oavsett vem som be- dömer dem men är sannolikt viktigast om den undervisande läraren själv bedömer sina egna elevers prov. Extern bedömning är, enligt Skolinspektionen34, betydligt ovanligare än sambedömning och förekommer för cirka ett av fem prov. Modeller för extern bedömning Vi har i våra skol- och huvudmannabesök stött på ett antal olika sätt att organisera extern bedömning av nationella prov. Nedan grupperar vi dessa i tre olika modeller. Den första modellen bygger på att bedömningen görs gemensamt i en kommun eller hos en enskild huvudman. I den andra modellen organiseras bedömningen inom en skolenhet. Den tredje modellen bygger på att huvudman- nen eller rektorn anlitar särskilda bedömare för proven. I modell- erna görs ingen skillnad mellan skolformer utan alla tre modeller är tillämpliga för såväl som gymnasieskolan. De skolor och huvudmän vi har besökt har ofta valts ut för att de arbetar på ett intressant sätt bl.a. med bedömningen av de nat- ionella proven. Här beskriver vi de modeller som bygger på en mer uttalad tanke och organisation. Sedan har vi förstås också träffat skolor och huvudmän som inte har en uttalad organisation för be- dömningen av proven men som tillämpar olika former av med- eller sambedömning samt extern bedömning på lärares egna initiativ. Modell 1: Bedömningen av de nationella proven organiseras gemensamt i kommunen eller hos den enskilda huvudmannen Den första modellen bygger på att bedömningen av de nationella proven organiseras gemensamt i en kommun eller hos en enskild huvudman. Utredningen har träffat huvudmän där alla behöriga lärare deltar i bedömningen av de nationella proven. Vi har också träffat huvudmän som väljer ut några lärare som bedömer alla prov. väljs de lärare som anses mest lämpade, t.ex. förstelärare 34 Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. En mer likvärdig bedömning av nationella prov eller lärare som utses av kollegor och rektorer. utses nya lärare , så att alla ges möjlighet att delta. väljs de som undervisar i den aktuella årskursen eller kursen och ibland de som nästkommande år kommer att undervisa i den aktuella års- kursen eller kursen. Oavsett om alla eller några av huvudmannens lärare deltar i be- dömningen av proven sätts lärarna ihop i bedömningsgrupper om cirka tre–fem lärare. Varje grupp bedömer vissa uppgifter, ett visst delprov eller ett visst prov för samtliga elever i kommunen eller hos den enskilda huvudmannen. De huvudmän som tillämpar denna modell eftersträvar att lärarna inte ska bedöma sina egna elevers nationella prov. I vissa fall är strävan dessutom att lärarna inte ska bedöma prov från elever på sin egen skola. Ofta är elevlösningarna avidentifierade, men . Bedömningen sker på särskilda bedömningsdagar. för- läggs dessa till studiedagar eller friluftsdagar och ibland till vanliga undervisningsdagar. Vid behov ersätts de lärare som deltar i bedöm- ningen av vikarier. Bedömningstiden varierar en hel del beroende på hur bedömningen är organiserad och hur många prov som bedöms. Mellan en och ägnas åt den gemensamma bedömningen av proven. När det gäller resultatredovisningen varierar den mellan de olika huvudmännen. Det kan vara den lärare eller den grupp av lärare som har bedömt ett visst prov som rapporterar in elevresultaten, men denna uppgift kan också ligga på den undervisande läraren. Gemensamt är att alla huvudmän använder resultaten på de nation- ella proven på ett medvetet sätt. Vid bedömningen får lärarna ofta syn på vad elever lyckas med och vad de misslyckas med, vilket ger en värdefull återkoppling till undervisningen. Resultaten används alltså för en analys av hur undervisningen kan utvecklas. När bedömningen görs på uppgiftsnivå, dvs. att samma lärare eller grupp av lärare bedömer en viss uppgift för alla elever, ges mycket in- formation om hur olika elever har löst uppgiften. Då får man också ett användbart underlag för att analysera t.ex. mer systematiska missförstånd som kan ha sin grund i hur lärarna undervisar om ett visst område. Återkopplingen av elevernas resultat till den undervisande läraren sker på lite olika sätt. görs den skriftligt i form av ett En mer likvärdig bedömning av nationella prov kommenterat resultat eller en kunskapsprofil, ibland görs den både skriftligt och muntligt. Erfarenheter från skol- och huvudmannabesöken visar att det finns effektivitetsvinster med denna modell. En sådan är att samma grupp av lärare bedömer alla uppgifter, delprov eller prov av ett visst slag. Lärarna blir experter på att bedöma just sin del. Det finns också likvärdighetsvinster inom kommunen eller hos den enskilda huvudmannen. Däremot kan man inte säga något om likvärdig- heten i relation till andra huvudmän. En annan fördel med modellen är att lärarna ser det som en fortbildning att bedöma tillsammans och att det ökar deras bedömarkompetens. Nackdelar är att det finns lärare som har svårt att acceptera att någon annan bedömer deras elevers prov eller som inte är nöjda med den återkoppling de får av elevernas resultat. sker den gemensamma bedöm- ningen sent på vårterminen, vilket försvårar återkopplingen till eleverna och möjligheten att låta dem ta igen delar som de miss- lyckats med i proven. Dessutom är det problematiskt att hitta vikarier som ersätter de lärare som deltar i bedömningen, och kvaliteten på undervisningen kan påverkas negativt om det är vikarier som håller i den. Av detta skäl har enstaka huvudmän valt att förlägga bedömningen helt på studiedagar. Vi har särskilt uppmärksammat två framgångsfaktorer hos de huvudmän där bedömningen av de nationella proven görs gemen- samt. Den ena är att det finns en utpekad person som håller i arbetet. Det kan vara en person som arbetar på förvaltningsnivå eller motsvarande eller en lärare med avsatt tid i sin tjänst. Den andra framgångsfaktorn är att det finns en tydlig organisation för arbetet. Vi har besökt huvudmän som erbjuder gemensam inform- ation till alla lärare, bedömarträning för alla bedömare, struktur- erade och väl förberedda bedömningsdagar samt uppföljning och återkoppling till samtliga lärare. För de största svenska kommunerna kan det vara svårt att hitta en kommunövergripande organisation för bedömningen av proven. Därför är erfarenheterna som ligger till grund för modell 1 ofta hämtade från mindre kommuner. Det finns dock också större kom- muner som organiserar sin bedömning kommunövergripande. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Modell 2: Bedömningen av de nationella proven organiseras gemensamt inom skolenheten Vid några av de skol- och huvudmannabesök som utredningen har gjort är organisationen runt bedömningen av de nationella proven inte gemensam hos huvudmannen utan görs inom skolenheten. Denna modell bygger dels på att bedömningen görs inom skolan, dels på att lärare inte bedömer sina egna elevers prov. är proven avidentifierade. I flera fall samarbetar lärarna inom sina ämneslag. Ett sätt att organisera bedömningen enligt denna modell är att lärarna tillsammans går igenom bedömningsanvisningarna och sedan bedömer några prov tillsammans. Därefter gör lärarna egna eller parvisa bedömningar av de prov som de har tilldelats. Ofta bedöms varje uppsats av två lärare. Ett annat sätt är att en lärare eller en grupp av lärare bedömer en uppgift eller ett delprov i alla prov på skolan, dvs. på samma sätt som görs hos en del huvudmän i modell 1. Ytterligare ett sätt är att några lärare utses som bedömare av samtliga prov. Lärare kan också byta prov med varandra och bedöma lika många prov, men inte prov från sina egna elever.