sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — En kort men i detta sammanhang tillräcklig definition av sakernas internet (på engelska internet of things, förkortat IoT) skulle kunna vara ”saker” och vardagsföremål såsom apparater eller sensorer (med undantag för datorer, smarta telefoner och surfplattor) som över 38 Datainspektionens beslut i dnr 1822-2013, 1823-2013, 1826-2013 och 1838- 2013. De ovan nämnda bristerna förelåg i en molntjänst för e-post som ett av de granskade företagen använde i sin kundtjänst. internet kopplar ihop sig med varandra, kommunicerar med varandra eller överför information mellan varandra – utan mänsklig inbland- ning (eller med mänsklig inblandning bara i enstaka led).39 I stort sett alla föremål kan göras smarta och därmed ingå i saker- nas internet. Det som behövs är att föremålet förses med sensorer (som kan mäta olika saker som temperatur eller rörelse osv. ), proces- sorer (som kan räkna det uppmätta eller göra nödvändiga beräkningar med värdena), lagringsenheter (som kan spara mätvärden och beräk- ningar för senare användning), nätuppkoppling (som gör det möjligt att överföra data och instruktioner) och batterier (som gör att det smarta förmålet faktiskt fungerar).40 Exempel på uppkopplade saker är s.k. kroppsnära teknologi (eng. wearables), bestående av sensorer som är inbyggda i föremål som är lätta att bära med sig, som armband, eller i vardagsföremål som alla redan är vana att alltid bära med sig, som klockor och glasögon. Andra exempel är personvågar, kylskåp, dörrlås, lampor. Det kan också handla om sensorer som mäter rörelser, luftfuktighet, tempe- ratur. Det handlar också om uppkopplade bilar, klockor, aktivitets- armband, kameror och många, många andra saker. Via nätverk, oftast internet, kommunicerar sakerna med andra saker, men också med människor. Bland icke-bärbara saker kan nämnas olika uppkopplade enheter i hemmet. Det finns exempelvis företag som tagit fram sensorer för ytterdörren som automatiskt aktiverar termostaten i hemmet, så att värmen dras ned när det inte är någon i huset. Andra exempel är smart belysning som kan stängas av och sättas på via en app i mobil- telefonen och kaffemaskiner som också kan aktiveras via en app. Det finns även sensorer som med hjälp av rörvibrationer och tryckför- ändringar ska kunna mäta vattenförbrukningen i hemmet för att visa hur mycket vatten som går åt till toalettbesök, till duschning, till vattning i trädgården och så vidare. Ett annat viktigt område för sakernas internet är olika slags medi- cintekniska produkter, alltifrån konsumentens egen blodtrycksmä- tare som via mobilen och en app lagrar uppgifter i molnet, till avance- rad och dyrbar, utrustning på sjukhus, som t.ex. magnetkameror och 39 Rapporten of Things – in a Connected World, FTC Staff- Report, . 40 Norska och Datatilsynets gemensamma rapport 2015 – tillstand og trender, . kirurgiska robotar, som kan skicka uppgifter över nätet om utrust- ningens prestanda till sin tillverkare och ta emot uppdateringar av programvaran. Sakernas internet har slagit igenom på bred front inom vissa delar av industrin, men har ännu inte nått samma spridning bland produkter i konsumentledet. Emellertid finns det anledning att anta att det uppkopplade hemmet kommer att bli allt vanligare i och med att konsumentelektronik i allt större utsträckning får möj- lighet att koppla upp sig mot nätet. De siffror som brukar nämnas när framtiden för sakernas internet kommer på tal är förstås relativt osäkra. Somliga menar exempelvis att det kommer finnas 50 miljarder saker som är uppkopplade i världen.41 Ett område av sakernas internet som kan sägas leda utvecklingen, är uppkopplade bilar och lastbilar. Moderna fordon är försedda med ett antal mätare och datorer som uppkopplade mot nätet rapporterar in data om fordonets framförande och tillstånd. Här finns det åtskilliga frågor om datahanteringen som ännu är oklara för både konsumenterna och branschen. Det handlar om allti- från vem som har rätt att använda uppgifterna (som är en värdefull tillgång för att kunna utveckla och kontrollera fordonen och även för att kunna utföra rätt sorts underhåll), till frågor om information till de enskilda, samtycke, vidareanvändning och skydd av uppgifterna. Särskilt dataintensiv är den pågående utvecklingen av självkörande bilar och lastbilar. För att kunna konstruera de lösningar som låter en dator i stället för en mänsklig förare fatta beslut om hur fordonet ska framföras, krävs stora mängder ny teknik. Fordonen utrustas med ett ännu större antal sensorer än vanliga fordon, bland annat i form av kameror och radarutrustning som tillsammans ger en bild av vad som händer i omgivningen. Radiokommunikation, både med bilar i omedelbara närheten och med andra fordon via tjänster på nätet är också en viktig del. Utvecklingen kommer att ske stegvis och redan 41 Nationell agenda internet of things – Summering av projektet , Kungl. (), 2013. finns en del sådan teknik i fordon som rullar på vägarna . Hit hör bland annat adaptiva farthållare som anpassar sig till framförvarande bil och utrustning som ser till att bilen inte lämnar sitt körfält. Företag i anses ligga långt framme i utvecklingen av själv- körande fordon. T.ex. finns Drive Me som är ett storskaligt försök för självkörande personbilar. Planen är att 100 sådana ska rulla på större vägar runt . När varje fordon som rullar på vägarna blir en rörlig sensorplatt- form innebär det inte bara att den kan köra själv utan också att detaljerad data om väderförhållanden och trafiksituation kan samlas in och användas som underlag i de beslut som datorn fattar om rutt eller hastighet. Den information som samlas in kommer inte bara att användas för framförandet av det aktuella fordonet, informationen kommer också att få andra tillämpningsområden. analyseras frågan om självkörande bilar och last- bilar i Utredningen om självkörande fordon på väg.42 Utredaren ska analysera vilka regelförändringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och för helt eller delvis självkörande fordon på väg. I uppdraget ingår att analysera problem och möjligheter vad avser frågor om integritet och datasäkerhet vid lagring och använd- ning av information från självkörande fordon. presente- rade utredningen ett delbetänkande.43 Personuppgiftslagens bestämmelser gäller för den hantering av per- sonuppgifter som förekommer i och mellan uppkopplade saker. Av särskild betydelse är i detta sammanhang personuppgiftslagens bestämmelser om ändamålsbegränsning, samtycke, information och säkerhetsåtgärder. Även produktansvarslagen skulle kunna bli tillämplig eftersom den ger en möjlighet till skadestånd för person- eller sakskada som en produkt har orsakat på grund av en säkerhetsbrist. 42 N 2015:07. 43 Utredningens om självkörande bilar på väg delbetänkande Vägen till självkörande fordon – försöksverksamhet, SOU 2016:28. 12.5.4Risker för den personliga integriteten Den samlade mängden av uppgifter från alla uppkopplade saker möjliggör en detaljerad kartläggning av användarna som omfattar en stor del av deras privata vanor. Sensorer kan samla in uppgifter som var för sig inte är känsliga, men som tillsammans med data från andra källor kan ge information om personers hälsa, ekonomi och mycket privata vanor. Ett exempel som ibland nämns är att uppgifter om puls och andning tillsammans gör det möjligt att dra slutsatser om alko- hol- eller koffeinintag, eller om personen i fråga tagit heroin eller kokain.44 Mängden data som samlas in av uppkopplade saker kan bli väldigt omfattande. Det blir därmed svårt att på ett säkert sätt anonymisera informationen. Sakernas internet kan ge upphov till oklarheter kring vem som faktiskt hanterar konsumenternas uppgifter, om det är tillverkarna (det kan vara flera inblandade i en och samma produkt), försäljaren eller någon underleverantör till tillverkaren eller försäljaren osv. En stor poäng med sakernas internet är att de uppkopplade sakerna ska sköta sig själva, utan att dra uppmärksamhet till sig. Processerna ska underlätta användarnas vardag och ska inte ställa en massa krångliga frågor om användarvillkor eller haka upp sig genom att invänta samtycken. De uppkopplade sakerna saknar dessutom oftast skärmar eller liknande som skulle kunna användas för att visa användarvillkor eller för att låta saken fråga användaren vilken infor- mation som ska delas och därmed låta användaren göra informerade val. Allt detta försämrar förstås förutsättningarna när det gäller användarnas medvetenhet och vetskap om de dataflöden som saker- nas internet involverar. Det innebär i sin tur en risk för att uppgifter om enskilda konsu- menter kan komma att hanteras för ändamål som konsumenterna inte har en aning om och inte har samtyckt till. En bred spridning av sakernas internet innebär att konsumenterna kommer att behöva ta ställning till ett stort antal pågående person- uppgiftsbehandlingar. Den situationen riskerar att snabbt bli oöver- 44 Annamalai m.fl. Detecting Cocaine Use with Wearable Electrocardiogram Sensors Detecting Cocaine Use with Wearable Electrocardiogram Sensors, UbiComp’13, 8–12, 2013, , . skådlig för den enskilde konsumenten och kan resultera i att det blir ännu vanligare än med ett slags lågkvalitativa samtycken som grundas på bristfällig information om den faktiska hanteringen.45 När det gäller användarvillkor är otydlighet ett problem som återkommer inom sakernas internet, precis som när det gäller många andra företeelser. är det oklart vad tillverkaren samlar in och lagrar på egna servrar men också hur den informationen säljs vidare.46 När sakernas internet utvecklas och får fullt genomslag i konsu- mentledet, kan det bli närmast omöjligt att använda sig av nya pro- dukter och tjänster utan att röja sin identitet och sina mycket privata vanor, vilket innebär att det blir mycket svårt att vara anonym. Det kan medföra särskilda problem för personer som lever med skyddade personuppgifter. Det finns också risker som rör skyddet för personuppgifter som hanteras av uppkopplade saker. De flesta inbyggda sensorer i upp- kopplade saker som finns på marknaden , kan inte kryptera överföringen av uppgifter, eftersom sådan kryptering kräver mer ström än den som alstras i de batterier som driver sensorerna.47 Uppkopplade saker har ofta en begränsad livslängd. Det innebär ofta ett minskat incitament för tillverkaren att säkerhetsuppdatera produkterna, vilket kan leda till att enskilda använder produkter som är sårbara för hackerattacker. Den här sårbarheten öppnar exempel- vis för s.k. Drive-by scanning som kan avslöja uppgifter om använ- darna för personer som förbereder brott eller för myndigheter som genomför olika sorts kontroller av hushållen. I har med stöd av (Verket för innovationssystem) tagit fram en agenda som beskriver en strategi och plan för hur ska bli en ledande nation inom ett antal branscher genom gemensam avancerad utveck- ling och användning av sakernas internet.48 Rapporten handlar om att påskynda utvecklingen av sakernas internet i . I rapporten sägs emellertid ytterst litet om vilken utveckling som är önskvärd när det gäller de enorma möjligheter till 45 Artikel 29-gruppens yttrande 8/2014 On the Recent Developments on the Internet of Things. 46 Regulating the Internet of Things: First Steps Toward Managing Discrimination, Privacy, Security, and Consent, av , i Vol. 47 Artikel 29-gruppens yttrande 8/2014 On the Recent Developments on the Internet of Things. 48 Nationell agenda internet of things – Summering av projektet , Kungl. (), 2013. kartläggning av individer som sakernas internet rymmer, och hur man kan gå till väga för att försöka påverka utvecklingen i önskvärd riktning för att både möjliggöra sakernas internet och så långt som möjligt undvika integritetsförluster. Frågan nämns kort på sidan åtta i rapporten: Ekosystemet kommer att utforma etiska regler som ska följas vid utveckling och drift av IoT-system. Bland annat kommer regler att sättas upp för när data ska raderas och endast metadata sparas. De säkerhetsteknologier som finns för att skydda information och ge tillgång till den som är behörig kom- mer att implementeras. Vad som här ska förstås med ”ekosystem” förklaras inte närmare i rapporten utan endast med ett citat från . Ur ett integritetsskyddsperspektiv finns det en fara med att, som föreslås i rapporten, satsa på utveckling och ökad användning av en teknik, och utgå från att frågor om risker och regelverk som är förenade med tekniken kommer att lösa sig av sig själva. Slutligen kan också noteras att sakernas internet som samlad företeelse inte har granskats ur ett integritetsskyddsperspektiv av någon tillsyns- eller expertmyndighet. Filmer, nyhetssändningar, tidningar, radio och böcker konsumeras alltmer sällan linjärt (dvs. inte när de sänds enligt de tider som anges i TV-tablån) eller på papper, utan på nätet när användaren själv väljer att ta del av materialet. Enligt IIS:s (i ) internetsstatistik för dominerar dock ännu traditionella medier som radio, TV och boken, över sina olika versioner på internet. Huvuddelen av lyssnar-, tittar- och lästiden ägnas åt medierna utanför nätet. Versionerna på internet utgör komplement till de traditionella formerna. utgör emellertid ett undantag. Här har papperstidningens andel av den totala lästiden (papper plus internet) tydligt minskat. stod papperstidningen för av lästiden. hade minskat till . Tecken på pågående förändringar av konsumtionsmönstren åter- finns i olika undersökningar. När det gäller t.ex. strömmande tv- tjänster uppmättes den högsta siffran någonsin för sådana tjänster. Enligt mätningen tittade svenskarna i genomsnitt per dag på online-TV.49 Bakom ökningen låg i första hand amerikanska tjänster som Netflix och Youtube. Av undersökningen framgick att av svenskarna tittade på online-tv en genomsnittlig dag , vilket motsvarade nära 3 miljoner personer, och innebar en uppgång . Att konsumera media på nätet, dvs. att läsa, lyssna eller titta på nätet, innebär att användarens aktiviteter och val registreras, sparas och används för olika ändamål, exempelvis för att anpassa mediet till den individuelle användaren, både när det gäller vilket innehåll som presenteras och när det gäller att skräddarsy marknadsföring som ska kunna locka just den aktuella användaren. Det är också möjligt att följa upp den faktiska mediekonsumtionen på ett helt annat och mer tillförlitligt sätt än vad som är fallet med linjära medietjänster. Nyhetskonsumtionen på nätet analyseras i delbetänkande.50 En del av den senare tidens skifte i konsumtions- mönster kan enligt förklaras genom att nyheter allt mer läses eller ses i mobilen. En annan förändring är förskjut- ningen i var nyheter konsumeras, där det har skett en förflyttning till sociala medier. pekar på att förflyttningen till de sociala medi- erna innebär att det tillkommit nya arenor för det demokratiska samtalet, arenor som ägs av internationella, kommersiella storbolag: Dessa väljer, via hur de bygger sina algoritmer, vilket innehåll som synlig- görs för olika individer. Enligt exempelvis Facebook sker det personalise- rade urvalet av innehåll med utgångspunkt i användarnas beteendemönster. En annan aspekt av förändringen som berörs av , är att medielandskapet inte längre präglas av medier med informa- tionsmonopol, som väljer ut vilka budskap som anses viktiga och presenterar innehållet för en väntande och förhållandevis passiv 49 Uppgifterna kommer från en rapport från konsultbolaget vilken återges i arti- keln Nya rekord för online-tv, publicerad på . 50 delbetänkande Medieborgarna & medierna, En digital värld av rättighe- ter, skyldigheter – möjligheter och ansvar, SOU 2015:94. Medborgarna är i allt högre utsträckning också själva aktiva med att publicera och distribuera kvalitativt innehåll. De lämnar därmed den forna passiva rollen för att bli vad valt att kalla ”medieborgare”. uppmärksammar att Google samlar in och analyserar data om flera miljarder individers beteenden för att kunna leverera ett individualiserat innehåll och individuella tjänster. Detsamma gäller för en ökande skara medieföretag. Användardata och individualisering har blivit essentiella komponenter för dagens – och framtidens – framgångsrika medieföretag. Kombinationen av olika data om en användare, som geografisk position, vanor i form av exempelvis läshistorik, köpbeteende, och familjerelationer kan, kombinerat med automatiseringen av inne- hållsproduktionen, generera ett skräddarsytt innehåll i realtid. sammanfattar situationen när det gäller nyhetsmaterial med att konstatera att utvecklingen ”innebär en kraf- tig förskjutning av maktförhållanden: de digitala giganterna har till- skansat sig makt över yttrandefriheten”. Personuppgiftslagens bestämmelser gäller för hanteringen av per- sonuppgifter genom användning olika slags medier på nätet. Av sär- skild betydelse är i detta sammanhang personuppgiftslagens bestäm- melser om ändamålsbegränsning, samtycke, information och säkerhetsåtgärder. En viktig begränsning i personuppgiftslagens tillämpning på detta område, är att lagen inte gäller vid kollision med bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i tryckfrihetsförordningen eller yttrande- frihetsgrundlagen. Vidare behöver många av personuppgiftslagens bestämmelser inte tillämpas när det rör sig om en behandling av personuppgifter uteslutande för journalistiska ändamål. 12.6.3Risker för den personliga integriteten Den enskilde som förlägger sin mediekonsumtion till nätet, kartläggs beträffande sina intressen för nyheter, litteratur, film, politik och annat. Resultatet blir en kartläggning av mycket ingående natur som visar den enskildes högst privata intressen och preferenser. Som framgår av avsnittet om internetekonomin ovan, är det många aktörer som hanterar uppgifter som den enskilde för olika ändamål. Ur den enskildes synvinkel framstår området som svårö- verskådligt. Även i de fall när den enskilde faktiskt får information om hanteringen, är informationen ofta svår att tyda och kan innehålla vaga och vittomfattande formuleringar. Det är kort sagt mycket svårt för den enskilde att få heltäckande kunskap om hur uppgifterna hanteras. Den enskildes möjligheter att påverka minskar i motsva- rande mån. Även möjligheterna att avstå från digitala medier kommer att minska, i takt med att medielandskapet ändras och att alltmer flyttas från den icke-digitala världen. Den som vill konsumera medier, kommer i praktiken inte ha något annat val än att göra det på nätet och därmed ge ut sina uppgifter till mediaföre- tag, annonsörer, datamäklare och andra intressenter. Konsumtionen av el, vatten, gas eller värme mäts och debiteras oftast ner på hushållsnivå. Mer detaljerade mätning anses tillsammans med andra åtgärder kunna bidra bl.a. till minskad konsumtion. Mätningarna görs allt oftare med mätare som är uppkopplade mot nätet och som kan mäta konsumtionen på en mycket detaljerad nivå och ange precis hur mycket som konsumeras och när konsumtionen äger rum. Mätarna kan även fjärravläsas och gör det möjligt att fjärravstänga tillförseln. De smarta mätarna gör det också möjligt att utveckla nya taxor och tjänster baserade på kundens konsumtions- profil. I har frågan om elmätare i s.k. smarta elnät varit föremål för särskilt intresse. Bland annat har regeringens tillsatt ett samord- ningsråd för smarta elnät, vilket efter sitt upphörande följts av ett nationellt forum för smarta elnät. publicerade ett slutbetänkande, i vilket betydelsen av att skydda konsumenterans personliga integritet lyfts fram.51 Smarta elnät har definierats som ”elnät som kostnadseffektivt kan integrera beteenden och beslut hos alla användare som är anslutna till det – elproducenter, elkonsumenter och de som är både och – för att garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet”.52 På det tekniska planet är smarta elnät ett elnät som i ökad utsträckning utnyttjar it och kommunikationsteknik samt avancerad mätning, övervakning och styrning. Ett viktigt inslag är också insam- ling, bearbetning och analys av mycket stora datamängder genom avancerad beräkningsteknik och ny mjukvara. Utvecklingen av smarta elnät innebär att mätdata och informa- tion kommer att samlas in med allt högre upplösning och med allt kortare tidsinternvall. När uppgifterna om enskildas elkonsumtion ökar, ökar också möjligheterna att kartlägga enskildas och företags förehavanden. Att integritetsfrågan inte ska försummas har erfarenheter från , och visat, där farhågor kring den personliga integriteten har försvårat uppbyggnaden av en infrastruk- tur för smart mätning. Opinionen har bl.a. medfört att det finns möjligheten att neka till installationen av smarta mätare för kunder, en s.k. ”opt-out” klausul.53 I pågår runt om i landet flera olika projekt med inriktning på smarta elnät. I betänkandet Planera för effekt nämns bl.a. Smart , i , Stadsdelen i , Kraftsamling smarta nät i och GrowSmarter i Stockholm.54 har fått i uppdrag av regeringen att utreda och lämna förslag på en framtida modell för informationsut- byte på elmarknaden – om hur data ska kommuniceras mellan mark- nadsaktörer, var data ska lagras och hur data kan göras tillgängligt för olika aktörer. I detta syfte har myndigheten bl.a. tagit fram en rapport 51 för smarta elnät slutbetänkande Planera för effekt, SOU 2014:84. 52 Definition framtagen av samarbetsorganisationen för för energi- marknaderna, for Electricity and Gas (ERGEG), återgiven i SOU 2014:84. 53 SOU 2014:84. 54 SOU 2014:84. om en informationshanteringsmodell på den framtida svenska elmarknaden.55 I rapporten föreslås en omfattande, central och obli- gatorisk hantering av uppgifter om samtliga elkunder i . Datainspektionen har i ett yttrande över rapporten pekat på flera frågetecken kring modellen. En centraliserad hantering av uppgifter om samtliga elkunder i kan enligt Datainspektionen få stora konsekvenser för den personliga integriteten. För att det överhuvud- taget ska gå att ta ställning till förslagen i rapporten är det enligt Datainspektionen nödvändigt att utförligt kartlägga och analysera vilka risker för den personliga integriteten som den föreslagna infor- mationshanteringsmodellen kan medföra. För detta arbete kan det bl.a. vara nödvändigt att närmare definiera för vilka ändamål som personuppgifter kommer att behandlas, vilka personuppgifter som är relevanta och adekvata för dessa ändamål, hur länge uppgifterna behöver sparas för dessa ändamål, vilka som kommer att ha tillgång till de insamlade personuppgifterna och till vilka uppgifterna ska lämnas ut.56 I ett hem som är försett med en smart elmätare går det att ta reda på en hel del om vad som försiggår, t.ex. om hur dygnsrutinerna ser ut, när någon kommer hem och vad personen då gör, om den lagar mat eller tittar på TV. Vissa menar t.o.m. att det är möjligt att utifrån elkonsumtionen dra slutsatser om vad som visas på en TV-apparat.57 Personuppgiftslagens bestämmelser gäller för hanteringen av per- sonuppgifter genom användning av smarta mätare. Av särskild bety- delse är i detta sammanhang personuppgiftslagens bestämmelser om ändamålsbegränsning, samtycke, information och säkerhetsåtgärder. 55 på den framtida svenska elmarknaden, Ei R2014:16. 56 Datainspektionen yttrande i dnr 1773-2014. 57 m.fl, Televisions, video privacy and powerline electromagnetic interference, CCS’11, October 17–21, 2011. 12.7.3Risker för den personliga integriteten Med hjälp av smarta mätare, kan det göras en mycket närgången kartläggning av vad som försiggår i hemmet, som för de flesta är den allra mest privata sfären. Det kan vara svårt för konsumenterna att föreställa sig hur mycket leverantörerna faktiskt kan lista ut om enskildas privata vanor utifrån bara konsumtionen av el, gas, vatten eller värme. Appar är datorprogram som utvecklats för en specifik uppgift och som är inriktade på en särskild grupp av smarta enheter (som smarta telefoner, surfplattor och tv-apparater med internetanslutning).