sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Flera av de elever och lärare som utredningen har träffat ut- trycker missnöje med att NO- och SO-proven endast avser ett av ämnena. De anser att det är frustrerande att inte veta vilket ämne provet kommer att gälla. är det av tidsskäl inte möjligt att 17I NO ingår ämnena biologi, fysik och kemi. I SO ingår ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. 18Se även avsnitt 3.3.1. 19Utbildningsdepartementet (2008). Fler obligatoriska nationella ämnesprov i m.m. (U2008/4707/S). Ett minskat antal nationella prov genomföra prov i alla sju ämnen. Utredningen inser att det kan vara frustrerande för eleverna och lärarna att inte veta vilket ämne provet kommer att handla om förrän före genom- förandet. Om skolorna har denna vetskap tidigare finns dock risken att lärarna alltför mycket styr sin undervisning mot det aktuella provämnet. NO- och SO-ämnen är innehållsberoende Utöver att det ämne som skolan tilldelas är avgörande spelar det också roll vilka innehållsområden ett NO- eller SO-prov behandlar. Dessa prov är, liksom kurs- och ämnesplanerna i NO- och SO- ämnena, innehållsberoende. Flera elever som utredningen har träffat anger att innehållet i proven påverkar vilket resultat de får på provet. Om ett visst innehållsområde har behandlats utförligt i undervisningen har man som elev en stor fördel av det. Proven i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk upplevs i större utsträckning handla om generella färdigheter och själva inne- hållet i provet är av mindre betydelse för hur väl eleverna lyckas. Att NO- och SO-ämnena är innehållsberoende syns också i om hur reformerna togs emot.20 Av rapporten framgår att dessa ämnen är mer innehålls- baserade än andra ämnen, t.ex. svenska. NO- och SO-proven tenderar att vara alltför språkberoende De nationella proven i NO består av två delprov, ett skriftligt (del- prov A) och ett laborativt (delprov B). Det skriftliga delprovet är i sin tur indelat i tre delar (A1, A2 och A3). I A1 ska eleverna besvara ett antal uppgifter (8–12 stycken i de frisläppta proven ). De flesta uppgifterna är öppna frågor där eleverna t.ex. ska beskriva, resonera, förklara, motivera och ge 20 (2015). Skolreformer i praktiken. Hur reformerna landade i vardag 2011–2014. Ett minskat antal nationella prov Några uppgifter (mellan en tredjedel och en fjärdedel) är flervalsuppgifter. A2 är en mer omfattande skrivuppgift där eleverna ska använda naturvetenskaplig information samt ta ställning och motivera sitt ställningstagande. I A3 ska eleverna planera en naturvetenskaplig undersökning genom att skriva en instruktion för hur de steg för steg ska genom- föra sin undersökning. I delprov B ska eleverna sedan genomföra och utvärdera sin undersökning. På samma sätt som NO-proven består SO-proven av två delprov (A och B). Båda delproven är skriftliga. Proven i SO skiljer sig åt mer mellan ämnena än vad NO-proven gör. Gemensamt för alla de fyra proven är dock att de innehåller uppgifter som är omfattande och indelade i deluppgifter. Dessutom används ord som beskriva, resonera, förklara, motivera, argumentera, dra slutsatser och ge förslag i likhet med i NO-proven. Detaljerna om de olika ämnes- proven i SO är hämtade från de frisläppta proven . Geografiprovet innehåller totalt 24 uppgifter, varav 14 i delprov A och 10 i delprov B. Drygt hälften av uppgifterna i delprov A är olika typer av flervalsuppgifter. I delprov B är nästan alla uppgifter öppna frågor där eleverna själva skriver sina svar. I provet i historia ingår totalt 22 uppgifter, varav 12 i delprov A och 10 i delprov B. Ungefär en tredjedel av uppgifterna är av fler- valskaraktär. Resten är öppna frågor. Till respektive delprov följer ett texthäfte med källor, material och hjälpmeningar för att elev- erna ska komma igång med att svara på uppgiften. Provet i religionskunskap innehåller totalt 25 uppgifter, varav 16 i delprov A och 9 i delprov B. Ungefär tre fjärdedelar av upp- gifterna i delprov A är olika typer av flervalsuppgifter. Delprov B består huvudsakligen av öppna frågor (cirka två tredjedelar). Det finns också ett texthäfte med källor som gäller för båda delproven. I samhällskunskapsprovet ingår totalt 30 uppgifter, varav 15 i varje delprov. Båda delproven består främst av flervalsuppgifter (cirka två tredjedelar). Resten är öppna frågor. Ett minskat antal nationella prov NO- och SO-proven är språkberoende Utredningens genomgång av innehållet i NO- och SO-proven visar att dessa prov är skriftligt språkberoende. För att eleverna ska kunna visa sina kunskaper behöver de bl.a. i text beskriva, resonera, förklara, motivera, argumentera och dra slutsatser. Det här ska ofta göras i form av öppna uppgifter där eleverna ska lämna utförliga svar. Flera av de intressenter som vi har träffat ställer sig frågande till vad som egentligen prövas i NO- och SO-proven: Är det inte snarare elevernas läs- och skrivförmåga än deras kunskaper i ämnena? Frågan om den språkliga nivån lyfts också fram i svaren på de enkäter som lärarna fyller i när proven genomförs.21 I lärarenkäterna som följer med SO-proven anser vissa lärare att eleverna får skriva för mycket och att de öppna uppgifterna är för skrivkrävande för eleverna. Uppgifter där eleverna ska föra ut- förliga resonemang anses också ibland vara svåra. Dessutom menar vissa lärare att språket i provmaterialet är för svårt för svaga läsare och för elever som inte har svenska som modersmål. En slutsats som dras av lärarenkäterna är att förbättringar behövs för att den språkliga nivån inte ska lägga hinder i vägen för vissa elever att visa sin förmåga. Vi håller med om att proven i NO- och SO-ämnen är språk- beroende och att elevernas förmåga att läsa och skriva sannolikt får ett för stort genomslag i provresultaten. är kursplanerna i dessa ämnen formulerade på sådant vis att eleverna ska visa kun- skaper genom att exempelvis beskriva, föra resonemang, förklara, dra slutsatser, motivera och argumentera. Kursplanerna anger dock inte att detta ska göras skriftligt som i proven. 21 Se rapporter från de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov – . Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Biologi, fysik och kemi. Ämnesprov i grund- skolans årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Provrapport för Nationellt Prov Religionskunskap Årskurs 9 ; . Ämnesproven i grund- skolans årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Ett minskat antal nationella prov De laborativa delproven anses tidskrävande att genomföra I de laborativa delproven i NO ingår, liksom i kursplanerna, att eleverna ska kunna planera, genomföra och utvärdera under- sökningar. Dessa delar ingår i proven eftersom de styr undervis- ningen mot ett område som anses särskilt viktigt. som de laborativa delproven överensstämmer väl med ämnenas innehåll upplevs de, av flera av de lärare som utredningen har träffat, som tidskrävande att genomföra. Vi menar att vikten av att utföra undersökningar i undervisningen i biologi, fysik och kemi inte nog kan betonas. Däremot anser vi att det är lättare för lärarna att bedöma elevernas förmåga att laborera och utföra undersökningar i undervisningen än i ett nationellt prov. Då kan lärarna dessutom själva avgöra när en viss undersökning lämpar sig utifrån det man arbetar med i undervisningen. De nationella proven i NO och SO i årskurs 9 ska utgå I det ovanstående har utredningen beskrivit ett antal problem med de nationella proven i NO och SO. Sammantaget anser vi att problemen antyder att det är svårt att pröva kunskaper i dessa ämnen i nationella prov. i ett internationellt perspektiv är det också mindre vanligt att prov genomförs i NO- och SO-ämnen. Särskilt i SO-ämnen är nationella prov mindre vanliga. De ämnen som oftast ingår i nationella prov i de europeiska länderna är undervisningsspråket och matematik följda av främmande språk och naturvetenskap.22 Storskaliga prov i behandlar också oftast de grundläggande färdigheterna att läsa, skriva och räkna23, och mindre ofta natur- och samhällsvetenskapliga ämnen.24 När nationella prov i NO- och SO-ämnen ifrågasätts brukar ett argument för att behålla dessa vara att det annars blir en till- bakagång till en treämnesskola. Vid införandet av NO-proven var behörighetsreglerna till gymnasieskolan andra än de som finns . Då krävdes att en elev hade godkända betyg i engelska, mate- 22Education, Audiovisual and (2009). National Testing of Pupils in Europe: Objectives, Organisation and Use of Results. 23Brukar omtalas som ”the three r´s: reading, (w)riting and (a)ritmetics”. 24The on (2013). To Assess, To Teach, To Learn: A Vision for the Future of Assessment. Ett minskat antal nationella prov matik och svenska eller svenska som andraspråk. måste en elev ha lägst betyget E i dessa tre ämnen samt i ytterligare fem (för yrkesprogram) eller nio (för högskoleförberedande program) för att komma in på ett nationellt program i gymnasieskolan. Eftersom behörighetsreglerna har ändrats anser vi att risken för en återgång till en treämnesskola är liten. Ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andra- språk är delvis annorlunda än NO- och SO-ämnena. Dessa ämnen handlar om generella basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna. Dessutom används basfärdigheterna i andra ämnen. Därför har ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk en särställning och är mer lämpade att pröva i nationella prov. Mot denna bakgrund föreslår vi att det i årskurs 9 ska finnas nationella prov i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Proven ska vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att genomföra. De nuvarande obliga- toriska NO- och SO-proven föreslås utgå. Motsvarande ska gälla i årskurs 10 i specialskolan. Vårt förslag innebär att antalet nationella prov som en elev ska genomföra minskar jämfört med . I årskurs 9 i ska en elev genomföra fem obligatoriska prov, vilket minskar till tre enligt förslaget. Frivilliga nationella bedömningsstöd i NO och SO i årskurs 9 bör utarbetas som stöd för betygssättningen Trots de problem som finns med de nationella proven i NO- och SO-ämnen finns det också många fördelar. De flesta lärare som genomför NO- och SO-proven i årskurs 9 har en positiv inställ- ning till dem.25 För att lärare fortfarande ska ha tillgång till stöd för en likvärdig och rättvis bedömning i NO- och SO-ämnen anser utredningen att Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Biologi, fysik och kemi. Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Provrapport för Nationellt Prov Religionskunskap. Årskurs 9 ; . Ämnesproven i årskurs 9 och special- skolans årskurs 10. Ämnesprov i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Ett minskat antal nationella prov bör utarbeta nationella bedömningsstöd i dessa ämnen för årskurs 9. Bedömningsstöden bör vara frivilliga för lärarna att använda. Vi har prövat möjligheten att stöden ska vara obliga- toriska. Vår bedömning är dock att de problem som finns med proven i så fall kvarstår, varför vi anser att bedömningsstöden bör vara frivilliga. Att de nationella bedömningsstöden är frivilliga för lärarna att använda innebär att staten inte ställer krav på lärarna att använda dem. Det finns dock inget som hindrar att en huvudman beslutar att bedömningsstöden ska användas i de egna skolorna. Syftet med de frivilliga nationella bedömningsstöden i NO och SO i årskurs 9 bör vara att stödja betygssättningen. Stöden bör vara uppbyggda på liknande sätt som proven och hålla en hög kvalitet i hur de utformas, utprövas, följs upp, analyseras och kvalitetssäkras. Dessutom bör bedömningsstöden ange betygsgränser för olika betyg. Därigenom ges även fortsättningsvis ett betygsstöd i NO- och SO-ämnen. Genom att ersätta de nationella proven med frivilliga betygs- stödjande nationella bedömningsstöd får lärarna en större frihet att använda stöden på de sätt och vid de tillfällen som är lämpliga utifrån undervisningen. Lärarna får fortsatt åtkomst till bedöm- ningsstöd som bygger på de prov som många lärare uppskattar, men användningen är inte låst och man kommer ifrån pro- blemet att det inte är känt i vilket ämne provet ska göras. Därigenom slipper skolorna, såväl lärarna som eleverna, den osäkerhet och stress som följer av att de inte vet i vilket ämne provet kommer att ges eller vilket innehåll det kommer att ha. I stället kan lärarna använda bedömningsstöden när man arbetar med det aktuella området i undervisningen. Bedömningsstöden bör fortsatt innehålla olika uppgiftstyper och även laborativa delar. Dessutom kan muntliga uppgifter ingå. Därigenom öppnas upp för fler laborativa och muntliga uppgifter. Det ger elever större frihet att visa sina kun- skaper och lärare utökade möjligheter att bedöma de förmågor som beskrivs i kursplanerna. För de lärare som inte kommer att använda de frivilliga bedömningsstöden blir dock stödet för betygs- sättningen i NO och SO svagare än . Att bedömningsstöd införs i NO och SO i årskurs 9 ger en signal om att det är viktigt med ett betygsstöd i dessa ämnen, även om de nationella proven utgår. Därigenom kommer frivilliga stöd att finnas tillgängliga i NO och SO i såväl årskurs 6 som årskurs 9. Ett minskat antal nationella prov Det ger ett enhetligt system i där betygsstöd i NO och SO erbjuds i form av frivilliga nationella bedömningsstöd i den första och sista årskursen där betyg sätts. En lärare kan välja om hon eller han använder bedömningsstöden och i så fall i vilka av NO- eller SO-ämnena de används. Dessutom kan läraren själv avgöra när det passar in i undervisningen att använda ett stöd. Det finns visst belägg26 för att NO- och SO-proven på ett positivt sätt har bidragit till att lärarna har förändrat sitt sätt att planera och genomföra undervisningen så att den bättre överens- stämmer med kursplanerna, bl.a. genom att lärarna fokuserar på alla delar i kursplanerna. Dessutom har proven, enligt både lärare och elever, medverkat till att NO- och SO-ämnena upplevs som bety- delsefulla. Även av dessa skäl anser vi att det är viktigt att i årskurs 9 införa betygsstödjande nationella bedömningsstöd som kan bidra till en fortsatt utveckling av undervisningen och till att hjälpa lärare att tolka kursplanerna i NO- och SO-ämnena. Av avsnitt 6.3 framgår att vi föreslår att ska följa upp och utvärdera hur bedömningsstöden används och fungerar. Det bör även gälla de nya bedömningsstöden i NO och SO i årskurs 9. De universitet och högskolor som utvecklar de nationella proven har lämnat två skrivelser till utredningen. I den första skrivelsen27 ges en alternativ lösning för hur antalet prov kan minska i årskurs 9 utan att något av provämnena ersätts av nationella bedömnings- stöd. Universiteten och högskolorna föreslår att alla nuvarande nationella prov ska genomföras men att alla elever inte gör alla prov. En tänkbar modell som de beskriver är att proven i 26Skolinspektionen (2015). Undervisningen i historia. Kvalitetsgranskning; Skol- inspektionen (2010). Fysik utan dragningskraft. En kvalitetsgranskning om lusten att lära fysik i . 27Skrivelse angående omfattningen av de nationella proven, skickad av Per , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i historia, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i religionskunskap, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i biologi, fysik och kemi, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i samhällskunskap, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i geografi, ; och , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i matematik, samt , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i svenska, . Ett minskat antal nationella prov engelska, matematik, svenska/svenska som andraspråk, ett NO- ämne och ett SO-ämne betraktas som en grund, men att varje skol- enhet bara genomför fyra av dessa fem prov . Skol- enheten genomför alltså fyra av proven , och har den genomfört prov i alla ämnen. Vi har övervägt den lösning som universiteten och högskolorna förordar. Dock anser vi att den inte åtgärdar de problem som NO- och SO-proven uppvisar. Som tidigare nämnts är det inte känt i vilket NO- och SO-ämne det nationella provet ska göras förrän före genomförandet. Den problematiken kvarstår i den modell som universiteten och högskolorna föreslår. Detsamma gäller för problemen att NO- och SO-proven är innehålls- och språk- beroende. Vi har också argumenterat för att ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk har en särställ- ning. Med den modell som universiteten och högskolorna föreslår ges inte ett betygsstöd i dessa ämnen . Vårt förslag innebär att samtliga ämnen har ett betygsstöd : engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i form av nationella prov samt NO och SO i form av nationella bedömningsstöd. Tillgången till bedömningsstöd i NO och SO är inte bara viktig för att ge ett betygsstöd. De nuvarande proven är uppskattade av lärarna som anser att proven har bidragit till att utveckla undervisningen och hjälpa lärarna att tolka kursplanerna. Dessa funktioner kvarstår i ett bedömningsstöd, men man slipper de nackdelar som uppstår när NO- och SO-ämnena prövas i form av tidsbundna prov. Dessutom uppger flera av de intressenter som vi har träffat, såväl olika organisationer som elever, lärare och rektorer, att de nationella proven i NO och SO årskurs 9 bör ersättas av bedöm- ningsstöd i likhet med i årskurs 6. Vi anser således, trots den skrivelse som universiteten och högskolorna har tagit fram, att vårt förslag är väl motiverat och förankrat. Av den andra skrivelsen28 som de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov har lämnat till oss framgår att projekt- 28 Skrivelse angående förslag om nationellt bedömningsstöd, skickad av Per , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i historia, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i religionskunskap, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9, samhällskunskap, ; , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i geografi, samt , projektledare för ämnesprov årskurs 9 i biologi, fysik och kemi, . Ett minskat antal nationella prov ledarna för NO- och SO-proven anser att nationella bedömnings- stöd inte kan ersätta de nuvarande nationella ämnesproven i NO och SO. Eftersom nationella bedömningsstöd kan utformas på olika sätt har projektledarna dock gett synpunkter på utform- ningen. Det är framför allt tre områden som enligt deras upp- fattning bör beaktas: För det första behövs ett betygsstödjande bedömningsstöd som utformas i likhet med de frivilliga kursprov som finns i t.ex. fysik, kemi, engelska och historia. Det ställer bl.a. krav på att bedömningsstödet förnyas regelbundet och att det utprövas, kravgränssätts och kvalitetssäkras på samma sätt som de nationella proven. För det andra behövs en digitaliserad inrapportering och återrapportering av resultat på de nationella bedömningsstöden för att kunna göra denna kvalitetssäkring. För det tredje bör även bedömningsstödens formativa funktion utvärderas. De synpunkter som lyfts fram av universiteten och högskolorna när det gäller de nationella bedömningsstödens utformning i NO och SO i årskurs 9 har i huvudsak beaktats i våra förslag29. 8.1.11Nationella prov ska endast vara obligatoriska i avslutande kurser i gymnasieskolan Antalet obligatoriska nationella prov bör minska i gymnasieskolan I gymnasieskolan har antalet nationella prov, som tidigare nämnts, varit oförändrat med undantag av ämnena svenska och svenska som andraspråk där ytterligare ett kursprov har tillkommit. När utredningen har träffat elever i årskurs 9 och i gymnasieskolan är det främst grundskoleeleverna som upplever att vårterminen är prov- tung. Gymnasieeleverna upplever också stress i slutet av kurserna men den är även beroende av andra faktorer än just de obligatoriska 29 Se även avsnitt 7.2.3. Ett minskat antal nationella prov Särskilt för elever på de högskoleförberedande programmen är antalet prov, utöver de obligatoriska nationella proven, liksom antalet inlämningsuppgifter omfattande i slutet av kurserna. Förutom de obligatoriska nationella proven genomför eleverna också i de flesta fallen övriga nationella prov, dvs. i mellan- liggande matematikkurser. De gymnasielärare som vi har träffat har, i likhet med grund- skollärarna, en omfattande arbetsbelastning med anledning av de nationella proven eftersom de ofta undervisar i olika kurser och årskurser. Sammantaget anser vi att antalet obligatoriska nationella prov bör minska även i gymnasieskolan. Vi har inte funnit några skäl för att förändra det antal prov som finns . Det innebär att det fortfarande ska finnas nationella prov i kurserna engelska 5 och 6, matematik 1, 2, 3 och 4 samt svenska och svenska som andraspråk 1 och 3. Det som vi funnit skäl att se över är vilka av proven som ska vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att genomföra. Proven ska endast vara obligatoriska i den högsta avslutande kursen i studievägen är de nationella proven i såväl inledande som avslutande kurser på programmet och inriktningen obligatoriska. För flertalet elever på yrkesprogram är den inledande kursen i engelska, mate- matik, svenska och svenska som andraspråk också den avslutande. På högskoleförberedande program läser eleverna minst två kurser i engelska och tre i svenska eller svenska som andraspråk. I mate- matik läser vissa elever bara en kurs medan andra läser minst fyra. Med utgångspunkten att antalet obligatoriska nationella prov bör minska har vi frågat oss i vilken av kurserna – den inledande eller den avslutande – eleverna och lärarna är i störst behov av ett betygsstöd. Eftersom gymnasieskolan är kursutformad är betygen i varje kurs avgörande för elevernas slutbetyg och möjlighet att komma in på universitet och högskola. Högre kurser i engelska och matematik är dock extra viktiga, eftersom de utöver att ingå i behörigheten också kan ge meritpoäng. Av detta skäl föreslår vi att de nationella proven ska vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att genomföra i den högsta avslutande kursen i Ett minskat antal nationella prov studievägen i ämnena engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. I övriga kurser får proven användas på frivillig basis. Dessutom kommer det, precis som , att finnas frivilliga bedömningsstöd som är betygsstödjande och liknar de nationella proven. finns dessa stöd bl.a. i fysik, historia, matematik, franska, spanska och tyska. För de flesta elever på högskoleförberedande program halveras antalet obligatoriska nationella prov För högskoleförberedande program innebär förslaget att proven i kurserna engelska 6 och svenska eller svenska som andraspråk 3 blir obligatoriska på alla programmen. Dessutom blir ett kursprov i matematik obligatoriskt. Av tabell 8.1 framgår vilket matematik- prov som blir obligatoriskt på vilket program och vilken inriktning om eleven läser de kurser som är obligatoriska i studievägen. 30 Design och produktutveckling, Informations- och medieteknik, Produktionsteknik samt Samhällsbyggande och miljö. Ett minskat antal nationella prov Förslaget att proven ska vara obligatoriska endast i den högsta avslutande kursen medför att antalet obligatoriska prov halveras för de flesta elever på högskoleförberedande program jämfört med , från sex till tre prov. För de elever som väljer till ytterligare matematikkurser utöver de obligatoriska kan konsekvensen bli att eleverna måste genom- föra två eller fler obligatoriska prov i matematik. Ett exempel är en elev på Humanistiska programmet där enbart den första mate- matikkursen är obligatorisk. Eleven genomför alltså provet i mate- matik 1, eftersom det är den avslutande kursen i hans eller hennes studieväg. väljer eleven att även läsa matematik 2, som då blir avslutande kurs i studievägen, och därmed är också det provet obligatoriskt.