sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — För detta kan kommunen få bidrag enligt förordningen (2012:994) om stats- bidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Avgiften till förskola eller pedagogisk omsorg grundar sig på den sammanlagda inkomsten i det hushåll där barnet är folkbok- fört, hur många barn som finns i hushållet och som har plats i för- skola, fritidshem eller pedagogisk omsorg i kommunen. Vårdnadshavarna ska enligt skollagen få en plats i förskola för sitt barn efter att de anmält önskemål om för- skoleplats till kommunen. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver stöd i sin utveckling i form av förskola ska skyndsamt erbjudas plats. Den faktiska tiden från ansökan till plats i förskola kan vara både längre och kortare än de fyra månaderna. Det före- kommer att kommunerna utlovar att föräldrarna ska erbjudas plats tidigare än den tidsgräns som föreskrivs i skollagen. Det före- kommer också att plats inte kan erbjudas inom den tidsrymd som lagen kräver. I en utredning beskrivs att –2009 var det mellan tio och femtio kommuner som inte er- bjöd plats i tid.45 I en enkätundersökning som utredningen genom- förde var det av barnen , ca 3 000 barn, som fått vänta för länge på en plats i förskola.46 45Förskolegaranti, SOU 2013:41. 46Förskolegaranti, SOU 2013:41. Invandring, etablering och försörjning Skolinspektionen genomför och en upp- följning kring bland annat skollagens bestämmelser om att barn ska erbjudas förskoleplats . Kommuner som i betänk- andet visade att de hade störst problem att uppfylla tidsfristen för att erbjuda plats på förskola (totalt 19 stycken) har fått svara på en enkät om kravet på erbjudande om förskoleplats uppfylls eller inte. Skolinspektionen har publi- cerat rapporter för 14 kommuner. Samtliga av dessa kommuner har svarat att de uppfyllde kravet i september 2015.47 Situationen kan dock ha förändrats . Även om kravet uppfylls kan det dock innebära att väntan på förskoleplats blir relativt lång om för- äldern exempelvis får ett arbete eller vill påbörja studier eller eta- bleringsinsatser. Det saknas information om genomsnittlig väntetid. Figur 4.19 Andel barn i befolkningen inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg, 2014 Källa: , officiell statistik 2014. Andelen barn som är inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg ökar med barnets ålder. Av ettåringar i landet tar nästan hälften av barnen del av sådan verksamhet. var det av tvååringarna som var inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg. Invandring, etablering och försörjning Det fanns mycket små skillnader mellan pojkar och flickor. Det finns dock skillnader i förhållande till om barnet har utländsk eller svensk bakgrund. Andelen tvååringar med svensk bakgrund som var inskrivna var , för utländsk bakgrund var motsvar- ande siffra . De observerade skillnaderna, åtminstone för barn i de yngre åldrarna, kan delvis förklaras med att föräldrar med utländsk bakgrund oftare har ett lägre arbetskraftsdeltagande än föräldrar med svensk bakgrund, vilket har betydelse för rätten till förskoleplats. Långvarig ledighet med föräldrapenning för äldre barn kan också ha betydelse. Förutom förskola kan fritidshem vara av stor vikt för föräldrars möjlighet att förvärvsarbeta eller studera under den del av dagen då skolbarn inte längre deltar i skolans verksamhet. Fritidshemmens verksamhet kompletterar därmed utbildningen i exempelvis förskole- klass och grundskola och innebär att barnen tas emot och ges om- sorg och tillsyn framför allt efter skolans slut eller under lov. Fritids- hemmens verksamhet styrs av skollagen. I 14 kap. skollagen finns bestämmelser om vilka elever som ska erbjudas plats i fritidshemmet. Utbildning i fritidshem ska erbjudas i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvs- arbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn kan även av andra skäl få plats, t.ex. om de av fysiska eller psykiska skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av utbildning i fritidshem. Plats kan erbjudas fram till vårterminen det år barnet fyller . Från och med det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. Det är framför allt 6–9-åringar som deltar i fritidshemmens verk- samhet. I den åldersgruppen är av barnen inskrivna. Det har skett en relativt kraftig ökning i andelen inskrivna barn . var andelen inskrivna 6–9-åringar i fritidshem 76 pro- cent. var av alla 10–12-åringar inskrivna i fritids- hem.48 48 , , Dnr. 2015:00481, Elever och personal i fritidshem . Invandring, etablering och försörjning Det finns vissa skillnader mellan hur stor andel pojkar respek- tive flickor som är inskrivna i fritidshemmet, särskilt för de äldre åldrarna där det är en högre andel av pojkarna i åldersgrupperna som är inskrivna än vad som är fallet för flickor. Skillnaderna är dock små. Det finns inga uppgifter om eleverna har utländsk eller svensk bakgrund.49 Eftersom det i skollagen inte anges att det finns rätt till utbildning i fritidshem om föräldern exempelvis är föräldra- ledig eller arbetslös erbjuds elever med föräldrar i denna situation inte plats i så stor utsträckning. I en undersökning kon- staterar att ett minskande antal kommuner erbjuder elever vars föräldrar blir arbetslösa eller föräldralediga möjlighet att fortsätta delta i fritidshemmens verksamhet. Det var mer vanligt att kommunerna lät barnen behålla sin plats om en förälder förlorade sitt arbete, 81 av 290 kommuner tillät detta, motsvarande uppgift för skolbarn som fick syskon var 50 kommuner.50 Det finns där- med stora regionala skillnader, såväl som stora skillnader mellan barnen baserat på föräldrarnas arbetsmarknadssituation. Föräldra- ledighet med ett äldre syskon kan på så sätt minska möjligheterna till deltagande i fritidhem om det inte av andra skäl, baserat på exempelvis barnets eget behov, finns möjlighet att fortsätta att delta i verksamheten. 49Skolverket, Inskrivna elever efter ålder och kön 2009–2015. Andel av samtliga barn i befolk- ningen, tabell 2B. 50Skolverket, Uppföljning av skolbarnsomsorg för barn till arbetslösa eller föräldralediga, 2009. Föräldrapenning och föräldraledighet för yngre barn, tillsammans med en väl utbyggd och kvalitativ förskola är centrala insatser för föräldrars möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv. För- äldrapenningen gör det också möjligt för barn att få omvårdnad och nära kontakt med båda föräldrarna när det är litet och ger familjen en trygg ekonomisk situation genom att kompensera föräldrarna för den förlorade arbetsinkomst som föräldraledigheten medför. De stora skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller för- äldraledighetens längd kan dock resultera i att kvinnor i högre ut- sträckning ses som riskarbetskraft, vilket kan påverka exempelvis beslut om anställning. Ett långvarigt uttag av föräldrapenning och därmed av frånvaro från arbetsmarknaden kan med- föra negativa effekter på exempelvis löneutveckling, karriärmöjlig- heter, livsinkomst och pension. Det finns även indikationer på att när kvinnor tar ut en majoritet av dagarna med föräldrapenning fortsätter de att ta ett huvudansvar för det obetalda hem- och om- sorgsarbetet även efter det att föräldraledigheten upphört.1 Detta sker då ofta på bekostnad av betalt arbete eller i form av dubbel- arbete som kan ha negativa effekter på hälsan.2 Möjlighet att använda föräldrapenning finns även för föräldrar som inte arbetar. För studerande med studiemedel eller liknande studiestöd ersätter föräldrapenningen sådan inkomst om föräldern behöver avbryta sina studier. För arbetslösa med arbetslöshets- ersättning som inte kan fortsätta att söka arbete på grund av vård av Föräldraledighetens betydelse för fördelning av obetalt och betalt arbete. Socialförsäkringsrapport 2013:9, . 2Kvinnors större föräldraansvar och högre sjukfrånvaro, 2013:7, nads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU). barn kan föräldrapenningen ersätta arbetslöshetsersättningen. Nivån på föräldrapenningen bestäms av den studerandes eller den arbets- löses sjukpenninggrundande inkomst. För föräldrar som saknar sjuk- penninggrundande inkomst helt kan föräldrapenning på grundnivå utgöra ett bidrag till försörjningen av barnet och av familjen. Föräldraledighetslagen (1995:584) ger föräldrar rätt till ledighet från arbetet. Den kompletterar därmed föräldrapenningen och rätten till ledighet är i flera fall kopplade till rätten att använda föräldra- penning. Föräldraledighetslagen ger dock även möjlighet att vara ledig utan föräldrapenning. Fram till dess att barnet är kan föräldrarna vara helt lediga från arbetet utan att använda för- äldrapenningen. Detta innebär att det är möjligt att vara ledig från arbetet under en betydligt än de med föräldra- penning som respektive vårdnadshavare har rätt till. Föräldrarna kan därmed, utifrån egna preferenser, välja att sprida ut uttaget av föräldrapenning . Ledighetstiden förlängs men ersättnings- nivån sjunker. Kapitlet innehåller en redogörelse av hur föräldrapenningen an- vänds, med fokus på föräldrar som kommer till med barn och hur barnets ålder påverkar uttaget. Kapitlet innehåller också en beskrivning av hur systemen med föräldrapenning och ersättning för vård av små barn ser ut i våra närmaste grannländer, med fokus på kvalificeringskrav och andra försäkringsvillkor. Inledningsvis redogörs för hur åldergränserna i föräldrapenningen har utvecklats sedan införandet av förmånen 1974. 5.1Hur åldergränserna i föräldrapenningen har förändrats över tid Tidpunkter och gränser för när föräldrapenning kan användas har varierat . Vid införandet av föräldraförsäkringen 1974 fanns möjlighet till ledighet med föräldrapenning, vilket byggdes ut . Ersättningen skulle användas under barnets första tid. byggdes föräldraförsäkringen ut totalt genom att en sär- skild föräldrapenning infördes. Bakgrunden var att det fanns behov av större flexibilitet i föräldraförsäkringen. Föräldrar skulle ges möj- lighet att förkorta sin arbetstid och därigenom även förkorta tiden i förskolan för barnet. Sex av de nio månaderna skulle användas innan barnet var . kunde användas antingen som heltidsledighet eller som deltidsledighet fram till dess att barnet fyllde eller avslutade det första skolåret. Möjligheten till ledighet i samband med starten i skolan nämndes särskilt som vik- tigt vid val av övre åldersgräns men i övrigt diskuteras inte den övre åldergränsen i propositionen.3 gavs möjlighet att vara helt ledig från arbetet om barnet var under och en möjlighet att förkorta sin normala arbetstid med tre fjärdedelar, en ordning som kvarstår även . (1980) byggdes den särskilda föräldra- penningen ut till att omfatta en rätt till ersättning i totalt , vilket innebar att det fanns möjlighet till sammantaget av ersatt föräldraledighet. De extra tre månaderna gav föräldrarna ersättning på en garantinivå som var lika för alla. Ut- byggnaden motiverades med att ersättning bör ges i samband med den möjlighet till reducerad arbetstid som tidigare införts.4 Regelverket kring föräldrapenning i samband med barns födelse och den särskilda föräldrapenningen upplevdes dock som svår att överblicka och planera sin ledighet efter. Systemet var även svårt att administrera. Därför slogs de båda förmånerna ihop och en ny ålders- gräns infördes från . Den nya för- äldrapenningen omfattade totalt . Av dessa kunde utbetalas motsvarande förälderns sjukpenning, dock lägst på garanti- nivå, och ersattes på garantinivå, då per dag. Motivet var bland annat att det faktiska uttaget av föräldrapenning visade att behovet av ledighet och av föräldrapenning var som störst under småbarnsåren. För att kompensera föräldrarna för den minskade möjligheten att ta ut föräldrapenning när barnet var gavs en möjlighet per barn och år inom den tillfälliga föräldrapenningen. Dagarna skulle kunna användas för in- skolning eller besök i förskola och skola och beskrevs i förarbetena som en förutsättning för den sänkta åldersgränsen. Möjligheten till kontaktdagar gällde barn mellan fyra och . Ytterligare ett argu- ment för att införa kontaktdagar var att möjligheten till ersättning och ledighet vid inskolningssituationer eller besök på förskola eller 1976/77:117. 1979/80:76. skola blev oberoende av föräldrarnas möjlighet att spara föräldra- penning enligt tidigare modell. Statistiken över uttaget visade näm- ligen att det för av barnen inte fanns någon föräldra- penning på sjukpenningnivå kvar att ta ut och att för hälften av barnen fanns inte någon ersättning ens på garantinivå för tid efter barnets fyraårsdag. I propositionen angavs det: ”Att föräldrar har en god kontakt med och insikt i barnens vardagliga miljö ger ömse- sidig trygghet och möjlighet att bearbeta uppkomna problem”.5 gjordes nya justeringar av förmånstiden i för- äldrapenningen genom att förmånstiden sträcktes ut ytterligare på sjukpenningnivå. Totalt uppgick ersättningen för barn födda . gjordes en återgång till att föräldrapenningen skulle kunna användas fram till åttaårsdagen eller den senare tidpunkt då barnet slutar det första skolåret. Motiven bakom det ökade antalet dagar och den högre åldersgränsen för uttag var att lagstiftaren ansåg att föräldrar och barn behövde mer tid för samvaro. En utbyggd föräldra- penning med ersättning motsvarande sjukpenning gav ökade möj- ligheter för båda föräldrarna att vara tillsammans med barnet av barnets uppväxt. I propositionen anges att avsikten var att bygga ut försäkringen på så sätt att den skulle omfatta totalt 18 månader på sjuk- penningnivå. Intentionen var att föräldrapenningen bättre skulle överensstämma med de politiska ambitionerna om en utbyggd för- skola. skulle de föräldrar som hade behov av förskola garanteras plats för barn som var . Föräldra- penningen skulle vara generös nog att ge ersättning under hela denna första period i barnets liv för de som så önskade. Andra motiv till utvidgningen var att ge föräldrarna så stor valfrihet som möjligt och att samordna bestämmelserna med bestämmelserna i föräldraledighetslagen där det fanns möjlighet till att vara helt ledig fram till det att barnet var . Den utvidgade möjligheten att använda föräldrapenning omfattade även barn som var vid ikraftträdandet . Alla för- äldrar med barn födda före som vid ikraftträdandet hade 1984/85:78. föräldrapenning kvar fick en utvidgad rätt. Kontaktdagarna fick leva kvar parallellt med den förlängda föräldrapenningen.6 Det var dock först , , efter ett med exempelvis vårdnadsbidrag och även andra förändringar av föräldraförsäkringen, inte minst en fullständig uppdelning av föräldra- penningen mellan föräldrarna och införandet av en reserverad månad, som föräldrapenningen förlängdes med på sjuk- penningnivå. Förlängningen gjordes som reserverades för vardera föräldern. I propositionen anges huvudsakligen att förbättring av föräldraförsäkringen var viktig för barnfamiljerna och att den extra månaden reserverades av jämställd- hetsskäl.7 Vid samma tillfälle återinfördes en kontaktdag per barn och år för barn mellan sex och , de tidigare kontaktdagarna hade avskaffats i samband med budgetsaneringen.8 Dagarna togs återigen bort 2003. Den övre åldergränsen behölls då nuvar- ande regelverk om en fyra- och en tolvårsgräns infördes. I syfte att betona att huvuddelen av föräldrapenningen ska användas när bar- net är litet och behovet av föräldrarna är som störst infördes nya åldersgränser i föräldrapenningen för barn födda . Förändringen innebar att möjligheten att använda föräldrapenning för barn som är begränsades till maxi- malt . höjdes den övre gränsen för uttag av för- äldrapenning från till . I propositionen angavs som motiv till utvidgningen av den övre åldersgränsen att föräldrarna skulle ges ökad flexibilitet och möjlighet till ledighet exempelvis när skola och skolbarnomsorg har stängt, vid lov, studiedagar och vid aktiviteter på skolan då föräldrars närvaro är önskvärd.9 Sammanfattningsvis kan konstateras att det som varit är att föräldrapenningen i huvudsak har beskrivits som något som ska användas när barnet är litet. En kraftig utvidgning i förhållande till tidigare gällande regler skedde . Från att huvud- delen av föräldrapenningen skulle användas innan barnet var så blev det möjligt att använda all föräldrapenning fritt under barnets första . Behovet av kortare ledighetsperioder 1988/89:69. 2000/01:44. 1994/95:150. 2013/14:4. och i första hand möjligheten att använda viss del av föräldra- penningen till att förkorta arbetstiden genom att vara föräldraledig på deltid har också varit närvarande i den politiska debatten . Flexibilitet som en nödvändighet till följd av de villkor som råder på arbetsmarknaden och ett värnande om för- äldrarnas valfrihet har också varit argument som framförts i dis- kussionen om åldergränserna för uttag av föräldrapenning. Barnets bästa och jämställdhet har huvudsakligen förekommit som motiv i diskussion om flexibilitet och åldersgränser först . Ett undantag är den utbyggnad som gjordes då moti- ven var att tiden för samvaro mellan föräldrar och barn behövde öka. De föräldrar som har möjlighet att nyttja föräldrapenning från barnets födelse använder huvuddelen av dagarna med föräldrapenning tidigt i barnets liv. Väldigt få föräldrar har möjlighet eller intresse av att spara samtliga dagar med föräldrapenning till dess barnet är över t.ex. . Föräldraledighetslagens bestämmelser om högsta antalet perioder med föräldraledighet begränsar också möjligheten till ett stort antal ledighetsperioder om inte arbets- givaren och arbetstagaren kommer överens om annat. Det finns även skillnader i vilka möjligheter föräldrar har att spara dagar för senare användning. För föräldrar som har små eko- nomiska marginaler är uttaget av föräldrapenning mer intensivt, med fler ersättningsdagar . För de föräldrar som har rätt till en högre ersättning finns ökade möjligheter att sprida på uttaget av föräldrapenning, gå ned i ersättningsnivå och därmed få möjlighet att spara fler dagar till dess barnet är äldre. I detta avsnitt redogörs för hur föräldrapenningen används. Redo- görelsen tar sin utgångspunkt i att utredningens fokus i betänk- andet är hur föräldrapenning används för föräldrar som kommer till med barn äldre än . Syftet är därför inte att göra en heltäckande beskrivning av användningen av föräldrapenning i . 5.2.1Föräldrapenning används mest intensivt när barnet är litet Figuren nedan visar hur föräldrapenning i genomsnitt användes för ett barn fött . Det fanns för dessa barn en rätt till totalt med föräldrapenning. I genomsnitt hade dock enbart 449 av de maximala med föräldrapenning använts när bar- net fyllde och rätten till ersättning enligt då gällande regel- verk upphörde. Det innebär att det vid barnets åttaårsdag återstod med föräldrapenning som inte användes för barnet. Av det totala antalet dagar som används för ett barn tas en majoritet ut under barnets tidiga år, framför allt efter barnets födelse. Enbart av de dagar som i genomsnitt användes för ett barn fött användes efter barnets tvåårsdag, eller ca 102 av de totalt 449 använda dagarna. Om hänsyn tas till den totala mängden möjliga dagar som kan an- vändas för ett barn var det kvar att nyttja efter det att barnet fyllde . Figur 5.1 Antal använda nettodagar för barn födda utifrån uppnådd ålder Källa: , egna bearbetningar. Tidigare undersökningar har visat att det är både dagar som ger ersättning på sjukpenningnivå och på lägstanivå som kvarstår när barnet är och rätten till ersättning upphör.10 För barn födda (som hade rätt till ) var det som kvarstod varav elva var dagar på sjukpenningnivå och 25 på lägsta- nivå. Om hänsyn även tas till hur föräldrapenning används för de barn som kommer till ökar antalet outnyttjade dagar (se vidare nedan).11 Det finns många och stora skillnader mellan mäns och kvinnors användning av föräldrapenning, exempelvis avseende det totala an- talet dagar som används och även avseende när i barnets liv dagarna används. För barn födda var det av det totala antalet dagar som användes av män (i genomsnitt) som användes efter det att barnet hade fyllt . För kvinnorna (som i genomsnitt använde ) var det enbart av dagarna som togs ut efter tvåårsdagen. I en studie från studeras ledighetens längd under barnet två första levnadsår liksom hur många dagar med föräldrapenning som tas ut under den tiden. Kvinnor och män sprider ut användningen av föräldrapenning på ungefär samma sätt. Eftersom kvinnorna dock använder ett betydligt högre antal dagar med föräldrapenning blir konsekvensen att ledighetstiden för kvinnor är nästan fyra gånger så lång som för män. Kvinnor är i genomsnitt föräldralediga på hel- och deltid . Detta ska jämföras med ett föräldrapenningsuttag , dvs. Mäns totala ledighet är , och de använder med föräldrapenning, eller i genomsnitt.12 Efter det att barnet är tas föräldrapenningen, både för män och kvinnor, ut huvudsakligen i korta perioder, och ligger på ett lågt antal per barn och år, ca . Fördelningen mellan hur män och kvinnor använder föräldrapenning är mer jämn när barnet är än under barnets tidiga år. 10Outnyttjad föräldrapenning, Socialförsäkringsrapport 2010:14, . 11Outnyttjad föräldrapenning, Socialförsäkringsrapport 2010:14, . 12Ojämställd arbetsbörda, Föräldraledighetens betydelse för fördelning av obetalt och betalt arbete. Socialförsäkringsrapport 2013:9, . 5.2.2Föräldrapenning för barn som kommer till För de föräldrar som kommer till med barn födda före görs ingen reducering av föräldrapenningen utan de har rätt till full föräldrapenning fram till barnets åttaårsdag. Detta innebär att föräldrarna får med föräldrapenning när de blir försäkrade i , dvs. det antal som normalt ges i samband med barnets födelse. För föräldrar med barn födda efter gäller andra regler, se kapitel 3 (gällande rätt). Hur uttaget av föräldrapenning kan komma att förändras för de barn som omfattas av den nya fyraårsgränsen kan ännu inte observeras i statistiken, men uttaget har inte förändrats nämn- värt när det görs en jämförelse av barn födda . Antalet ersatta dagar med föräldrapenning över tid Figuren nedan visar det totala antalet uttagna nettodagar13 efter förälderns födelseland och syftar till att visa att det är ett mycket högt antal dagar med föräldrapenning som används respektive år, och att huvuddelen av dagarna används av mottagare födda i . 13 Dagar som avser del av dag, exempelvis halv, en fjärdedels eller en åttondels dag summeras för att jämförelser ska kunna göras. Det innebär exempelvis att när en förälder använder halv föräldrapenning i summeras detta till en nettodag. Figur 5.2 Totalt antal uttagna nettodagar av föräldrapenning efter mottagarens födelseland, 2005–2015 Mottagare födda utanför EU/EES Mottagare födda i /EES Källa: Store, . Antalet uttagna nettodagar har ökat och ökningen är störst bland föräldrar födda i länder utanför EU/EES. I början av peri- oden var antalet dagar för denna grupp 7,3 miljoner för att sedan öka till 13,4 miljoner dagar . En förklaring till ökningen är dels att antalet barn har blivit fler som en följd av ökad invandring och dels av att antalet barn som föds i har ökat. Mäns uttag av föräldrapenning har även ökat , vilket medför att antalet nettodagar går upp något. Grundnivån i föräldrapenningen har också höjts , vilket kan öka incitamenten att ta ut fler dagar med föräldrapenning för de grupper som inte har kvalificerat sig för ersättning på sjukpenningnivå. Barns ålder vid ankomsten till har stor betydelse för uttaget I länder inom EU/EES finns regleringar som garanterar en viss ledig- het med tillhörande ersättning för föräldrar, huvudsakligen mammor, som avstår förvärvsarbete i anslutning till barnets födelse. I flera EU-länder, särskilt de nordiska, finns också utbyggda föräldra- penningssystem som möjliggör för båda föräldrarna att vara lediga under relativt sett långa tidsperioder. När föräldrar som kommer