sou · H4B375 · 2016-11-03 00:00:00 — I löneunderlaget ingår således även lön till de aktiva delägarna. Utdelning och kapitalvinst som ska tas upp i inkomstslaget tjänst på grund av de särskilda reglerna om beskattning av fåmansföretagare ska inte räknas in i löneunder- laget. 3157 kap. 12 § IL. 3244 kap. 13 och 14 §§ IL. 1993/94:234. Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m., s. 88 ff. och prop. 2005/06:40. Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag, s. 38 ff. 2005/06:40, s. 42. 3557 kap. 16 § första stycket IL. 3657 kap. 17 § första stycket IL. Om ersättningen avser arbetstagare i ett dotterföretag som inte är helägt ska så stor del av ersättningen räknas med som motsvarar moderföretagets andel i dotterföretaget.37 avses i detta sammanhang ett företag där moderföretagets andel, direkt eller indirekt genom ett annat dotterföretag, överstiger av kapitalet i företaget.38 En förutsättning för att andelsägaren ska få beakta utbetalda löner vid beräkningen av årets gränsbelopp är att andelsägaren upp- fyller det s.k. kapitalandelskravet. Det innebär att andelsägaren måste äga andelar i företaget som motsvarar av kapita- let i företaget.39 En andra förutsättning är att det s.k. löneuttagskravet är upp- fyllt. Löneuttagskravet innebär att företaget och dess dotterföretag måste ha lämnat viss kontant ersättning till andelsägaren själv eller någon närstående. Ersättningen får inte understiga det lägsta av sex inkomstbasbelopp med tillägg av av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och dess dotterföretag eller 9,6 in- komstbasbelopp.40 Det finns också ett tak för det lönebaserade utrymmet. Det upp- går till 50 gånger den kontanta ersättningen delägaren själv eller någon närstående fått från företaget och dess dotterföretag före beskattningsåret.41 Om utdelningen ett visst år understiger gränsbeloppet uppkommer ett utdelningsutrymme som får sparas till nästa beskattningsår.42 Det sparade utdelningsutrymmet från föregående år räknas upp med statslåneräntan ökad och läggs till årets gränsbelopp.43 Om utdelningen även detta år understiger gräns- beloppet (summan av det sparade utdelningsutrymmet och årets gränsbelopp) uppkommer ett nytt sparat utdelningsutrymme. 3757 kap. 17 § andra stycket IL. 3857 kap. 19 a § IL. 3957 kap. 19 § 1 IL. 4057 kap. 19 § 2 IL. 4157 kap. 16 § tredje stycket IL. 4257 kap. 13 § IL. 4357 kap. 10 § IL. Skälet till att det sparade utdelningsutrymmet räknas upp med en lägre andel än årets gränsbelopp är att lagstiftaren vill motverka att andelsägarna sparar utdelningsutrymme, eftersom det urholkar reglernas preventiva syfte.44 Övergång av sparat utrymme vid gåva etc. Om en kvalificerad andel övergår till en ny ägare genom arv, testa- mente, gåva, bodelning eller på liknande sätt tar förvärvaren över den tidigare ägarens sparade utdelningsutrymme.45 Den del av en utdelning eller en kapitalvinst som överstiger gräns- beloppet ska, som nämnts, tas upp i inkomstslaget tjänst. Genom särskilda takbelopp sätts dock en gräns för hur mycket som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Det som överstiger takbeloppet ska be- skattas i inkomstslaget kapital. För utdelningar är takbeloppet 90 inkomstbasbelopp, vilket för motsvarar . För kapitalvinster är takbeloppet 100 inkomstbasbelopp eller cirka 5,9 miljoner kronor.46 Vid tillämpning av bestämmelserna om takbelopp gäller ett gemen- samt takbelopp för hela närståendekretsen. Takbeloppet för utdelning avser utdelning till alla personer inom samma närståendekrets under ett beskattningsår. På motsvarande sätt avser takbeloppet för kapitalvinst alla avyttringar som personer inom samma närståendekrets har gjort, dock under en längre tids- period, nämligen det beskattningsår under vilket den avyttring som är föremål för prövning har gjorts och de fem föregående beskatt- ningsåren. 2005/06:40, s. 57. 4557 kap. 14 § IL. 4657 kap. 20 a och 22 §§ IL. 4.8Särskilt om arv, gåva och blandade överlåtelser Äganderätten till en tillgång kan övergå till en ny ägare mot ersätt- ning, exempelvis genom försäljning eller byte (onerösa äganderätts- övergångar). Äganderätten kan även övergå utan att någon ersättning betalas, exempelvis genom arv eller gåva (benefika äganderättsöver- gångar). Så kallade blandade överlåtelser förekommer också, dvs. överlåt- elser som sker mot ersättning men där ersättningen avsiktligt inte motsvarar den överlåtna tillgångens fulla värde. En blandad överlåt- else är således delvis en gåva. Om det saknas gåvoavsikt är det där- emot inte fråga om en blandad överlåtelse. När det gäller överlåtelser mellan närstående presumeras normalt att det föreligger en gåvo- avsikt när tillgångar överlåts till underpris. Kapitalvinst är det överskott som uppkommer vid en avyttring av en tillgång sedan omkostnaderna för tillgången dragits av från den intäkt som erhålls på grund av avyttringen.47 Med avyttring av tillgångar avses försäljning, byte och liknande överlåtelse av tillgångar, dvs. överlåtelse mot ersättning.48 Arv och gåva omfattas inte av begreppet avyttring. Någon kapitalvinst upp- kommer således inte vid arv eller gåva. Kapitalvinster är som huvudregel skattepliktiga.49 4.8.2Vid arv och gåva inträder förvärvaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation Om en ägare till en kvalificerad andel dör blir andelen kvalificerad även hos dödsboet. Dödsbodelägarna likställs då med närstående.50 Enligt förarbetena innebär det att för dödsboet ska bestämmelserna om kvalificerade andelar tillämpas som om andelen fortfarande hade ägts av den fysiska personen.51 Det innebär att andelarna förblir 4744 kap. 13 § IL. 4844 kap. 3 § IL. 4942 kap. 1 § IL. 5057 kap. 4 § tredje stycket IL. 1995/96:109. Skattelättnad för riskkapital, s. 89. kvalificerade under ytterligare fem beskattningsår, om den fysiska personen vid tiden för dödsfallet var aktiv i företaget eller i något annat fåmansföretag som bestämmelserna i 57 kap. 4 § IL omfattar. Om någon av dödsbodelägarna är aktiv kan kvalifikationen bestå även därefter. När dödsboet skiftas och andelarna övergår till nya ägare genom arv sker, som nämnts, ingen kapitalvinstbeskattning. I stället inträ- der förvärvarna i den tidigare ägarens skattemässiga situation. Som anskaffningsutgift räknas ett belopp som motsvarar det omkost- nadsbelopp som skulle ha använts om den tidigare ägaren i stället hade avyttrat tillgångarna för äganderättsövergången.52 Av rättspraxis framgår dock att denna kontinuitetsregel inte är tillämplig vid bedömning av frågan om andelarna är kvalificerade. I rättsfallet RÅ 2007 ref. 81 ärvde tre syskon andelar i ett fåmans- företag av sin far. Andelarna ansågs visserligen kvalificerade även hos syskonen trots att de inte varit verksamma i företaget. Motivet var emellertid att verksamheten bedrivits av någon som vid verksamhetstidpunkten omfatta- des av närståendekretsen, i detta fall fadern. Frågan avgjordes således efter en prövning av huruvida de nya ägarna själva uppfyllde kvalifi- kationskraven i 57 kap. IL. Motsvarande gäller i fråga om gåva.53 Om en kvalificerad andel förvärvas genom arv eller gåva inträder förvärvaren i den tidigare ägarens situation i fråga om beräkning av årets gränsbelopp.54 Arvtagaren respektive gåvotagaren övertar även den tidigare ägarens sparade utdelningsutrymme.55 4.8.3Skattemässig behandling av blandade överlåtelser Vid en blandad överlåtelse av fast egendom behandlas hela trans- aktionen som en helhet varvid överlåtelsen karaktäriseras antingen som benefik eller onerös. När det gäller blandade överlåtelser av lös egendom såsom bl.a. aktier och andelar i ekonomiska föreningar görs i stället en uppdel- ning i en benefik och en onerös del. En så stor andel av tillgången 5244 kap. 21 § IL. 53Se HFD 2016 ref. 20. 5457 kap. 11 § tredje stycket IL. 5557 kap. 14 § IL. anses ha överlåtits genom försäljning som svarar mot förhållandet mellan ersättningen och marknadsvärdet på tillgången för överlåtelsen. Resterande del anses ha överlåtits genom gåva.56 På försäljningsdelen beräknas en kapitalvinst som överlåtaren tar upp till beskattning. I samband med överlåtelsen övertar för- värvaren en så stor andel av överlåtarens omkostnadsbelopp som motsvarar gåvodelen av överlåtelsen. Den återstående delen dras av från ersättningen vid beräkningen av överlåtarens kapitalvinst. Förvärvarens anskaffningsutgift utgörs av dels ersättningen, dels den andel av överlåtarens omkostnadsbelopp som förvärvaren övertar. Frågan om kvalificerade andelar som övergår till en ny ägare genom en blandad överlåtelse behåller sin karaktär har inte prövats. Av de tidigare nämnda avgörandena RÅ 2007 ref. 81 och HFD 2016 ref. 20 torde dock följa att de förvärvade andelarna inte blir kvalificerade enligt kontinuitetsprincipen utan prövningen får in- riktas på huruvida förvärvaren uppfyller kvalifikationskraven i 57 kap. 4 § IL. har ett dualt skattesystem där arbetsinkomster beskattas progressivt medan kapitalinkomster beskattas med en proportio- nell skattesats som i de flesta fall leder till lägre skatt. I de följande avsnitten beskrivs först de generella reglerna för beräkningen av skatten på arbetsinkomster och kapitalinkomster. Därefter beskrivs särregleringen avseende skatt på utdelning och kapitalvinst på kvalifi- cerade andelar. Skatten på arbetsinkomster för anställda utgörs av dels inkomst- skatt som betalas av arbetstagaren, dels arbetsgivaravgifter och all- män löneavgift som betalas av arbetsgivaren. Med skatteuttag avses här den sammanlagda skatten som andel av antingen den fastställda inkomsten eller arbetsgivarens lönekostnad. RÅ 1988 not. 722 och RÅ 2003 not. I det följande beskrivs reglerna om skatte- och avgiftssatser av- seende arbetsinkomster och deras betydelse för skatteuttaget. För anställda som vid beskattningsårets ingång var eller gäller delvis andra regler.57 De uppgifter om belopp som redovisas avser . Beskattningsbara förvärvsinkomster upp till en nedre skiktgräns, , beskattas enbart med inkomstskatt, i genomsnitt . För inkomster över den nedre skiktgränsen, tillkommer utöver den kommunala inkomstskatten, även en statlig inkomstskatt om . För inkomster som även överstiger en övre skiktgräns, , är den statliga inkomstskatten . Vid beräkningen av skatteuttag i förhållande till den fastställda förvärvsinkomsten måste beaktas att den beskattningsbara inkoms- ten avser den fastställda inkomsten efter grundavdrag. Den fast- ställda förvärvsinkomsten är därför större än den beskattningsbara inkomsten. För inkomster varierar grundavdraget beroende på inkomstens storlek. Grundavdraget påverkar därmed marginalskatten. Det högsta grundavdraget är på inkomster mellan och . För inkomster är grundavdraget . Med hänsyn tagen till grundavdraget tas statlig skatt om ut på in- komster (den nedre brytpunkten). Statlig skatt om tas ut på inkomster (den övre brytpunkten).58 Inkomstskatten påverkas också av bestämmelserna om skatte- reduktion för arbetsinkomster (jobbskatteavdraget). Även jobb- skatteavdraget varierar med inkomstens storlek och påverkar där- med marginalskatten. Vid en inkomst om uppnås det högsta jobbskatteavdraget, vid en genomsnittlig kommunalskattesats. Därefter trappas jobbskatteavdraget av vid inkomster som överstiger och har vid en genomsnittlig kommunalskattesats trappats av helt vid inkomster . 57Från och med har den lägre arbetsgivaravgiften för anställda som inte har fyllt vid årets ingång avskaffats. 58Finansdepartementet, en rapport från skatteekonomiska enheten. Tabell för grundavdrag inkomstår 2016. Figur 4.1 visar marginalskatten vid olika inkomstnivåer vid en genomsnittlig kommunalskattesats och med beaktande av grund- avdraget och jobbskatteavdraget. De nedersta trappstegen uppkom- mer på grund av olika brytpunkter för grundavdraget och jobbskatte- avdraget. är marginalskatten 29 pro- cent. Vid är marginalskatten . Vid den nedre brytpunkten för statlig skatt, stiger marginal- skatten till för att därefter öka till när jobb- skatteavdraget börjar trappas av vid . Den högsta marginalskatten, , nås vid den övre brytpunkten. Vid in- komster sjunker marginalskatten till 57 pro- cent, vilket beror på att jobbskatteavdraget då trappats av helt. Anmärkning: Den graf som visar marginalskatten efter både grundavdrag och jobbskatteavdrag avser en skattskyldig som endast har sådana förvärvsinkomster som berättigar till jobbskatteavdrag. För att beräkna det totala skatteuttaget måste hänsyn även tas till arbetsgivaravgifterna, , och den allmänna löneavgiften, . Arbetsgivaravgifterna, som består av sex olika delavgifter, an- vänds för att finansiera de arbetsbaserade socialförsäkringsförmån- erna enligt socialförsäkringsbalken och arbetslöshetsersättningen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Socialförsäk- ringsförmånerna och arbetslöshetsersättningen beräknas på inkomst- underlag upp till en viss nivå. Inkomster över den nivån ger inte rätt till högre ersättning. För sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäk- ringen är taket för underlaget sju och ett halvt prisbasbelopp, . För föräldraförsäkringen är taket tio prisbasbelopp, . För den inkomstgrundade ålderspensionen och efterlevandepensionen är taket i praktiken 8,07 inkomstbasbelopp eller (7,5 inkomstbasbelopp med tillägg av den all- männa pensionsavgiften på det underlaget, vilken dras av vid beräk- ningen av den pensionsgrundande inkomsten). För arbetslöshets- ersättningen är taket för underlaget . Arbetsgivaravgifterna är i ekonomisk mening delvis skatter och delvis avgifter. Avgifterna liknar försäkringspremier genom att de förmåner som avgifterna är förknippade med i viss utsträckning relateras till arbetstagarens inkomst. För arbetstagare med högre inkomster fungerar dock arbetsgivaravgifterna delvis som en skatt på grund av att de tas ut även på de delar av inkomsten som ligger över förmånstaken och som därmed inte är förmånsgrundande. Denna effekt ökar allteftersom inkomsten passerar förmånstaken i de olika försäkringarna. Den allmänna löneavgiften kan i sin helhet ses som en skatt, eftersom den inte är kopplad till någon förmån för den enskilde arbetstagaren. Figur 4.2 visar marginalskatteuttaget vid olika inkomstnivåer med beaktande av allmän löneavgift och de delar av arbetsgivar- avgifterna som överstiger de olika förmånstaken. 1)Grafen avser en arbetstagare som endast har sådana förvärvsinkomster som berättigar till jobb - skatteavdrag. 2)Skatteuttaget är beräknat genom att inkomstskatten efter grundavdrag och jobbskatteavdrag med tillägg av den allmänna löneavgiften och de delar av arbetsgivaravgifterna som överstiger förmåns- taken delas med arbetstagarens inkomst, den allmänna löneavgifte n samt arbetsgivaravgifterna i sin helhet. 3) Grafen visar marginalskatteuttaget vid olika nivåer för arbetstagarens inkomst. Beloppen på den vågräta axeln innefattar således inte den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna. Av figuren framgår att marginalskatteuttaget vid sju och ett halvt prisbasbelopp, , stiger från . Den nedre brytpunkten för statlig skatt, , sammanfaller nästan med taket i föräldraförsäkringen, . Marginal- skatteuttaget stiger vid de här inkomstnivåerna från 38 till 55 pro- cent. Ovanför den övre brytpunkten, , är marginal- skatteuttaget . Kapitalinkomster, såsom utdelningar och kapitalvinster, beskattas hos fysiska personer som huvudregel statlig inkomst- skatt. När det gäller utdelning och kapitalvinst på andelar i aktie- bolag och ekonomiska föreningar som inte är marknadsnoterade tas emellertid i de flesta fall endast fem sjättedelar upp som intäkt vid beskattningen, vilket innebär att inkomstskatten på utdelningar och kapitalvinster på onoterade andelar i praktiken blir . Detta gäller dock inte kvalificerade andelar. Utdelning innebär att en del av ett aktiebolags vinst förs över till bolagets ägare. Utdelning utgör, till skillnad från lön, inte en kostnad vid beräkningen av bolagets resultat. Utdelning blir därför föremål för dubbelbeskattning. Först beskattas vinsten hos bolaget. Den del av den återstående vinsten som därefter delas ut beskattas hos ägarna. Inkomstskatten för juridiska personer är . Det samman- lagda skatteuttaget på en utdelning som beskattas enligt normalskatte- satsen, , blir därför (22 + [100 - 22] × 30/100). För onoterade andelar blir det totala skatteuttaget i stället (22 + [100 - 22] × 25/100). Detsamma gäller för en kapitalvinst som uppkommer vid en för- säljning av andelar i en juridisk person förutsatt att kapitalvinsten endast svarar mot de beskattade vinster som finns kvar i företaget. Köparens förväntningar om framtida vinster kan emellertid bidra till att kapitalvinsten blir större. Köparen övertar dock i ett sådant fall en latent skatteskuld på de framtida vinsterna som ligger inbakad i priset. I avsnitt 4.9.1 beskrivs skatteuttaget på arbetsinkomster, se sär- skilt figur 4.2. Vid en jämförelse med arbetsinkomster framgår att vid inkomster över den nedre brytpunkten, , är skatte- uttaget på kapitalinkomster betydligt lägre än på arbetsinkomster. 4.9.3Särskilt om utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar I avsnitt 4.7 beskrivs de särskilda regler som anger hur utdelning eller kapitalvinst på en kvalificerad andel i ett fåmansföretag ska fördelas mellan inkomstslagen kapital och tjänst. Här beskrivs hur skatten beräknas för de olika delarna av en sådan inkomst och vilken inverkan det har på skatteuttaget. Den del av en utdelning eller kapitalvinst som inte överstiger gräns- beloppet ska hos mottagaren tas upp till två tredjedelar. Det innebär att skattesatsen i praktiken blir i stället för på den delen. Till detta kommer den juridiska personens inkomst- skatt, . Det sammanlagda skatteuttaget på en utdelning Nuvarande reglering SOU 2016:75 eller kapitalvinst upp till gränsbeloppet blir därför (22 + [100 - 22] × 20/100). Den del av en utdelning eller kapitalinkomst som överstiger gränsbeloppet men inte når upp till takbeloppet ska hos den fysiska person som tar emot utdelningen beskattas i inkomstslaget tjänst. Utdelning och kapitalvinst utgör till skillnad från lön inte arbets- inkomst och berättigar därför inte till jobbskatteavdrag även om de beskattas i inkomstslaget tjänst. Grundavdrag medges inte heller på dessa inkomster. Marginalskatten påverkas därför endast av in- komstens storlek i förhållande till skiktgränserna, och . Figur 4.3 visar marginalskatten utan jobbskatteavdrag och utan grund- avdrag. I avsnitt 4.9.1 om arbetsinkomster nämns inkomstnivåerna , och . Marginalskatten för utdelningar eller kapitalvinster som beskattas i inkomstslaget tjänst är på dessa nivåer , respektive . Fåmansföretagets beskattning påverkas inte av att en utdelning hos mottagaren beskattas i inkomstslaget tjänst. Fåmansföretaget ska inte betala arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på utdelningen. Liksom annan utdelning ska den inte dras av vid beräkningen av före- tagets resultat. Det innebär att utdelningen som vanligt blir dubbel- beskattad. Vid de tre tidigare angivna inkomstnivåerna blir det totala marginalskatteuttaget därför (22 + [100 - 22] × 32/100), (22 + [100 - 22] × 52/100) respektive (22 + [100 - 22] × 57/100). Detsamma gäller för en kapitalvinst. Den del av en utdelning eller kapitalvinst som överstiger tak- beloppet beskattas enligt normalskattesatsen för kapitalinkomster, . Det innebär att det totala skatteuttaget inklusive den juridiska personens skatt uppgår till , se avsnitt 4.9.2. Redogörelsen ovan visar att nivån för det totala skatteuttaget varierar kraftigt beroende på inkomstens och gränsbeloppets storlek. Tabell 4.1 visar en sammanställning av de olika nivåerna. 5Inkomstbeskattningen i några andra länder I det här avsnittet redovisas hur inkomstbeskattningen är ordnad i några andra länder. Avsikten med att i det här sammanhanget studera andra länders regelsystem är att undersöka om det där finns regel- komponenter som kan användas för utredningens uppdrag att före- slå förändringar i de svenska 3:12-reglerna. De svenska 3:12-reglerna har tillkommit för att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst. Behovet av den här typen av regler uppkommer i skattesystem där löne- inkomster beskattas väsentligt hårdare än kapitalinkomster. Proble- matiken förekommer särskilt i länder med skattesystem som be- handlar olika inkomsttyper åtskilda från varandra. Sådana skatte- system kan kallas duala. På engelska används även termen ”schedular” (uppdelat), som antyder att uppdelningen kan ske i fler än två kate- gorier. Det svenska skattesystemet är ett dualt eller uppdelat system. Liknande skattesystem finns i , och . och har dessutom särskilda regler för att undvika inkomstomvandling. Inkomstbeskattningen i dessa båda länder beskrivs därför närmare nedan. I finns det numera inte några motsvarande regler. Den tidigare s.k. delningsmodellen avskaffades i samband med en skatte- reform 2004–2006 som även innebar att skillnaden i marginalskatte- uttag mellan arbetsinkomster och kapitalinkomster minskade. De flesta länder har vad som kallas för ett globalt skattesystem. Det innebär att en fysisk persons alla inkomster beskattas tillsam- mans. Inkomstbeskattningen i några andra länder Gränsen mellan duala och globala skattesystem är emellertid inte helt tydlig. Trots att alla inkomster i ett globalt system beskattas tillsammans förekommer det att kapitalinkomster inte tas upp till sitt fulla värde. Det medför en skillnad i beskattningen av löneinkomster och kapitalinkomster. Den skatt som tas ut på bolagsnivå – bolags- skatt och särskild utdelningsskatt som förekommer i exempelvis – medför dock att det totala skatteuttaget hos bolaget och den fysiska personen når upp till en sådan nivå att det inte skapas något incitament till omvandling av arbetsinkomster till kapital- inkomster. Det danska skattesystemet utgör ett mellanting mellan ett globalt och ett dualt system. Även inkomstbeskattningen i be- handlas därför nedan. 5.2.1Beskattningen av fysiska personer För fysiska personer beräknas enligt den danska skattelagstiftningen tre typer av inkomster som är av intresse i det här sammanhanget (2 § personskatteloven, 382/2013). personlig inkomst (3 §) kapitalinkomst (4 §) aktieinkomst (4 a §) Personlig inkomst och kapitalinkomst beskattas i huvudsak tillsam- mans. Aktieinkomst däremot beskattas åtskilt från personlig inkomst och kapitalinkomst. Det danska skattesystemet omfattar en rad olika inkomstskatter som tas ut på olika, delvis överlappande, skattebaser. För de flesta yrkesverksamma består den statliga inkomstskatten av följande delar. Inkomstbeskattningen i några andra länder Bottenskatt (5 och 6 §§) Toppskatt (5 och 7 §§) Hälsobidrag, ”sundhedsbidrag” (5 och 8 §§) Skatt på aktieinkomst (5 och 8 a §§) Arbetsmarknadsbidrag (arbejdsmarkedsbidragsloven) Hälsobidraget motsvarar en del av den tidigare landstingsskatten (”amtskatten”) som försvann i samband med att landstingen av- skaffades. Hälsobidraget håller på att fasas ut genom en successiv sänkning av skattesatsen. För att kompensera den sänkningen höjs bottenskatten successivt. Arbetsmarknadsbidraget placerades tidigare i en särskild fond för statens utgifter för sociala förmåner. flyter arbetsmarknads- bidraget in i statens budget på samma sätt som andra skatteintäkter. Till de statliga skatterna kommer kommunalskatt och kyrko- skatt. Kyrkoskatten betalas av medlemmar i . Eftersom medlemskapet är frivilligt behandlas kyrkoskatten inte ytterligare här. Inkomstbeskattningen i några andra länder I tabell 5.1 ges en översikt över de olika inkomstskatterna, skatte- satserna och de skattebaser på vilka de tas ut. 1Personligt avdrag ges egentligen i form av en skattereduktion, men för enkelhets skull redovisas avdraget här som ett inkomstavdrag. Beloppet avser skattskyldiga som fyllt . 2Kommunalskattesatsen avser genomsnittet för landets kommuner. Den personliga inkomsten utgörs av alla inkomster som varken be- skattas som kapitalinkomster eller aktieinkomster. Det gäller bl.a. inkomster av anställning och självständig förvärvsverksamhet.