sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — För digitalisering i tiden För digitalisering i tiden SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslag: Urbant, Tryck: , 2016 beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att målet i den it-politiska strategin It i människans tjänst – en digital agenda för uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). förordnades , professor vid KTH, som ordförande. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2012:122) som senarelade tidpunkten redovisning av uppdraget. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) som uppdrog åt att, utöver det ursprungliga uppdraget, även administrera det frivilliga regionala signatärskapet för den digitala agendan samt ta över den administrativa funktionen för Användningsforum. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2015:18) där under den återstående utredningstiden skulle genomföra en omvärldsanalys, identifiera strategiska områden samt utreda hur ett nationellt främjande inom området bör bedrivas. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2015:123) där uppdrag förlängdes till . Enligt direktivet bestod uppdrag av att redovisa kunskapssammanställningar om digitaliseringens effekter på samhället och individen samt att stödja regeringens arbete i digitaliseringsfrämjande frågor. Till experter förordnades , , , , , , , , , Per Mosseby, och . Samtliga experter entledigades . Till nya experter förordnades , , , , Shahyan , , , , och . förordnades till expert . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades AnnSofi som sek- förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. . förordnades till sekreterare i . förordnades till sekreterare t.o.m. . , , och entledigades . entledigades och fr.o.m. förordnades AnnSofi till huvudsekreterare och kanslichef. förordnades till sekreterare fr.o.m. . Det första delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) överlämnades . En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) överlämnades till regeringen . Det tredje delbetänkandet För – digital kompetens (SOU 2015:28) överlämnades till regeringen . Det fjärde delbetänkandet antologin – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65) överlämnades till regeringen . Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) överlämnades till regeringen . har publicerat fyra temarapporter: Det datadrivna samhället (temarapport 2016:1), Det sociala kontraktet i en digital tid (temarapport 2016:2), Digitalisering för ett hållbart klimat (temarapport 2016:3) och Den högre utbildningens roll i en digital tid (temarapport 2016:4). Temarapporterna har samlats i betänkandet Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter (SOU 2016:85) som överlämnades till regeringen . överlämnar härmed sitt slutbetänkande För digitalisering i tiden (SOU:89). För kunskap och glädje Vi lever i en spännande och intressant tid! Digitaliseringen är den mest samhällsomvälvande processen sedan industrialiseringen. Ut- vecklingen innebär att vi kan göra helt nya saker och göra de saker vi tidigare gjort på helt nya sätt. Vår kunskap om och förståelse av människan, samhället och miljön kommer att förändras genom de möjligheter som analyser av stora mängder data ger. Industrialiseringen innebar att det välfärdssamhälle vi har utvecklades så att fler har möjligheter till ett gott liv. Digitaliseringen kan göra att vi utvecklar ett demokratiskt och hållbart välfärdssamhälle som vi knappt tror är möjligt. Utvecklingen innebär helt nya förutsättningar, behov och villkor för individ och samhälle, för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för civilsamhället. Det påverkar samhällets grundläggande delar – tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Inte minst påverkas politikens möjligheter och statens åtagande. Mycket har hänt under de som har arbetat. Vi har gått från it till digitalisering, från kablar och hårdvara till samhällsutveckling i bred mening. Vi har gått från ett fokus på tekniken till ett fokus på människan. Det är bra och det är nödvändigt. har spelat en betydande roll i att vrida samhällsdebatten från ett begränsat fokus på infrastruktur till ett brett intresse för den samhällsförändring som digitaliseringen innebär. Vi har inte längre en smal it-politik utan en bred digita- liseringspolitik och vi har, , inte längre en it-minister utan en digitaliseringsminister. Digitaliseringen är horisontell dvs. den påverkar alla områden, sektorer och verksamheter. Digitaliseringen är lika relevant för näringspolitiken som för utbildning, hälsa och arbetsmarknad, för att bara nämna några andra politikområden. Det kräver ett helhetsgrepp och en långsiktighet, en riktning och inte minst en kraftsamling. Det finns ett starkt behov av ledarskap för digitaliseringen. Det offentliga behöver ta en ledande roll för den digitala transformationen. Endast så kan det it-politiska målet nås och åter bli världsledande på att använda digitaliseringens möjligheter. I tider av genomgripande förändringar är det särskilt angeläget att bygga upp bred kunskap om den utveckling som sker genom att lyfta fram och tydliggöra skilda perspektiv och aspekter på olika områden. Det har gjort . avslutar nu sitt arbete och för fram sina rekommendationer om vad som behöver göras till regeringen. Arbetet och dess genomförande .................................. Utredningens tolkning av uppdraget och avgränsningar...... Når det it-politiska målet?................................ 2.1Sammanfattande bild av placering i internationella index ............................................................. starka och svaga områden......................... 2.2 Internationella index för digitalisering .................................. Kort om index och indikatorer............................... Vad ryms inte i indexen?......................................... 2.2.3Sveriges placering i fem utvalda internationella ICT Development Index, (ITU) .................... 2.2.6e-Government Development index, EGDI (FN).............................................................. 2.3 Hur relevanta är de internationella indexen för ?..... 2.3.1Viktningen av indexen varierar och påverkar 2.3.2Indexen fokuserar mer på förutsättningar för digitalisering än vad som faktiskt görs................... 2.3.3Indikatorer för företagens användning av ny teknik och innovation saknas................................. 2.3.4Indikatorer för informationssäkerhet saknas i de flesta index........................................................ 2.3.5Indikatorer avseende jämlikhet och demokratiska aspekter är få.................................... effekter på individ och samhälle.................................. Det datadrivna samhället........................................................ Stora datamängder och algoritmer är en del av vår vardag ............................................................ 3.1.2Datadriven innovation kan öka tillväxt och 3.1.3Öppna data möjliggör innovation och 3.1.4Interoperabilitet och nationell samordning av standarder är nödvändigt.................................... 3.2 Det sociala kontraktet i ett digitalt samhälle ........................ Vad är det sociala kontraktet?................................ Vad är det statliga åtagandet i en digital tid?......... 3.2.3Nya former för medborgarnas delaktighet i demokratiska processer ........................................ 3.3Avvägning mellan samhällsutveckling och skydd för 3.3.1Dataanalys möjliggör utveckling och 3.3.2Individualiserade beslut och utveckling av välfärdstjänster kräver mer information om Vad är personlig integritet i en digital tid?............. 3.3.4Kan byråkratin hantera individualiserade 3.3.5Vem ska avgöra hur data om individer får användas?............................................................ 3.3.6Det behövs en bred debatt om digitaliseringens möjligheter och risker i förhållande till personlig integritet..................... 3.3.7Hantering av kunddata påverkar även konsumenters förtroende för företag................... 3.4 Utbildning och livslångt lärande i en digital tid.................. En arbetsmarknad under förändring .................... Modeller för vuxnas kompetensutveckling.......... Högre utbildnings roll i en digital tid .................. 3.5 Digitalisering för ett hållbart klimat.................................... 3.5.1På vilka sätt kan digitalisering ha effekt på klimatet?............................................................ 3.5.2Områden där digitalisering har stor potential att minska klimatförändringar .............................. 3.5.3Konsumenters beteenden och betydelsen 3.6 Nya ekonomiska mönster utmanar BNP-statistiken ......... 3.6.2Konsekvenser av att digitaliseringen inte avspeglas i statistiken............................................. Bedömningar och slutsatser...................................... Digitaliseringen är en transformerande kraft...................... Från industrisamhället till digitala samhället ....... 4.2.2Den industriella revolutionen formade dagens av strategiska områden och förslag kvarstår ....................... 4.4 Identifierade behov från kunskapsuppbyggnaden ..... 4.4.1Det statliga främjandet behöver vara stabilt, kontinuerligt och iterativt .................................... 4.4.2Den offentliga förvaltningens digitalisering är nyckeln för att nå det it-politiska målet .......... Öppna data och standarder för data är nödvändig infrastruktur i en digital tid................ Det livslånga lärandet måste göras möjligt.......... 4.4.5En nationell strategi för högskolans 4.4.6Den personliga integriteten behöver uttolkas och värderas i relation till det digitala Kompetens och förmåga att säkerställa informationssäkerheten måste prioriteras........... 4.4.8Nya former av incitament för en digital tid Nya indikatorer för att följa digitaliseringens utveckling bör tas fram ......................................... 5.2Organisation för digitalisering – inrätta en ny myndighet med ansvar för att främja digitalisering............ 5.3Strategi för digitalisering – anta en strategi som ger riktning och kraft åt digitaliseringsarbetet.......................... 5.4Ledarskap för digitalisering – stärk ledarskapet så att digitaliseringens möjligheter används ................................. 5.5 Kompetens för digitalisering – prioritera att bygga kompetens för att säkerställa välfärd och tillväxt i det Scenario: 2030 – ett integrerat, smart och konkurrenskraftigt digitalt samhälle..................... Varför ett scenario?............................................................... Introduktion till 2030 ........................................................ Vård, omsorg och hälsa................................................................... Fokus på individens medskapande av hälsa......................... Digital sjukvårdskontakt och självlärande system för Robotar förhindrar misstag och frigör tid för mänsklig Hälsovanor kopplade till incitament i samhället................. Utmaningar och risker.......................................................... Steg på vägen ......................................................................... Utbildning och livslångt lärande .................................................... Upplevelsebaserat lärande samt förändrad lärarroll............ Gränsöverskridande arbetsformer och utmaningsdrivna Livslångt lärande genom arbetsgivare.................................. Utmaningar och risker.......................................................... Steg på vägen ......................................................................... Automatiseringen ersätter jobb ........................................... Digitaliseringen skapar nya typer av jobb ........................... Friare arbetsformer och ny gemenskap ............................... Mer lika villkor på arbetsmarknaden ................................... Utmaningar och risker.......................................................... Steg på vägen ......................................................................... Miljö, energi och hållbar livsmedelskonsumtion........................... Ökad kapacitet från förnybara energikällor och ett smart elnät ................................................................ Förbättrad vattenrening och biologisk mångfald genom nano- och sensorteknik........................................................ Effektiv spårning av utsläpp och planering för Självlärande algoritmer optimerar trafikplaneringen.......... Ökat kollektivt resande........................................................ Framtidens proteinkällor påverkar klimatet till en lägre grad .................................................................... Jordbruk i storstäder och mer hållbar Utmaningar och risker ......................................................... Steg på vägen......................................................................... Demokrati och kultur..................................................................... Digitala system för röstning och statistik........................... Digitala transaktioner reducerar korruption ...................... Ett digitalt civilsamhälle....................................................... Automatiserad vardag gynnar kulturellt medskapande...... Utmaningar och risker ......................................................... Steg på vägen......................................................................... Bilaga 5 Förteckning över artiklar och skribenter.................... Beskrivning av strategiska områden och tillsattes i syfte att främja digitaliseringen i och verka för att uppnå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. –2015 bestod uppdraget i att göra en omvärldsanalys, att identifiera strategiska områden som bör beaktas i politiken för digitaliseringen, att utreda behov av främjande på nationell nivå samt att följa upp arbetet med de regionala digitala agendorna. har haft i uppdrag att redovisa kunskapssammanställningar om digitaliseringens effekter på individ och samhälle, samt att stödja regeringens arbete i digitaliseringsfrämjande frågor. har huvudsakligen arbetat med kunskapssammanställningar inom områdena datadriven digitalisering, det sociala kontraktet, den högre utbildningens roll, hållbart klimat samt scenarior för olika delar inom ett framtida digitalt samhälle. Ett antal skribenter har anlitats för att bidra i kunskapsuppbyggnaden. De är verksamma inom akademi, forskningsstiftelser och näringsliv. Kommissionen har sett det som sin uppgift att inte enbart sammanställa befintlig kunskap, utan att även bidra till att bygga upp ny kunskap kring digitaliseringens effekter på individ och samhälle. Utredningen har anlitat företaget för att ta fram underlag om digitaliseringsindex och att göra en samlad bedömning av om når det it-politiska målet. Ut- redningen har också anlitat , VD för , för att skriva ett framtidsscenario för hur ett digitalt skulle kunna se ut . Kommissionens arbete –2015 finns beskrivet i betänkandet Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). På väg mot det digitala samhället Vi befinner oss mitt i utvecklingen från ett industrisamhälle till ett digitalt samhälle. Digitalisering och ny teknik är motorer i utvecklingen, även om ny teknik ofta får genomslag först när andra förutsättningar i samhället möjliggör det. Vår tids samhällsutveckling drivs utöver digitaliseringen av ett antal genomgripande samhällstrender såsom ökad globalisering, accelererande urbanisering, växande kunskapssamhälle, starkare individualisering samt större mångfald och pluralism. Det här innebär att vi nu står inför en digital transformation som kommer att förändra nästan allting: vad vi gör, hur vi gör det och vad som går att göra. Vilka är då det digitala samhällets nya eller unika förutsättningar och villkor? Allt som är digitalt genererar data. Individer, offentliga verksamheter, företag och även saker är uppkopplade och lämnar ifrån sig spår i form av data om bl.a. aktivitet och position. Digitala lösningar kan skalas upp i mycket stor omfattning. Det möjliggör stor spridning och bred användning av lösningarna till låg kostnad. Dessa lösningar innebär nya tjänster med högre kvalitet för användaren. Det innebär dock att monopol- och oligopolförhållanden kan uppstå, med de negativa konsekvenser som följer av detta. Utvecklingen av digital teknik sker med mycket hög hastighet. Det ställer krav på flexibilitet och anpassningsförmåga. Digitaliseringen möjliggör och drar nytta av styrkan med att arbeta i nätverk. Sektorsgränser suddas ut och användare involveras i innovationsprocesser, nya affärsmodeller och plattformar som kopplar ihop kund och leverantör utvecklas etc. En effekt av digitaliseringen är att individualiseringen ökar. Data ger en fördjupad kunskap om individuella behov och önskemål, vilket gör att varor och tjänster utformas för att passa individen. Betydelsen av tid och plats förändras också. Det går att söka information, kommunicera, samarbeta, leverera tjänster etc. när du vill, var du vill. Digitaliseringen förstärker dessutom internationaliseringen, vilket t.ex. gör att vi är medvetna om vilka varor och tjänster som erbjuds i andra länder och förväntar oss samma tjänster i , t.ex. vad gäller behandlingar av sjukdomar eller utbud av utbildning. Sammantaget innebär detta för statens del att medborgarnas förväntningar på vad det offentliga åtagandet är förändras, liksom deras förväntningar på hur och var offentliga tjänster ska levereras. Digitaliseringens effekter på individ och samhälle har anlitat 21 skribenter i arbetet med att bygga upp kunskap om digitaliseringens effekter på individ och samhälle, vilket presenteras kortfattat nedan. Insamling och analys av data ger ett datadrivet samhälle Det digitaliserade samhället bygger på data. Allt fler företag och offentliga aktörer ser att denna utveckling ger rika möjligheter till innovation och ökad konkurrenskraft, till att effektivisera sin verksamhet liksom till att öka kunskapen om hur människan, samhället och miljön fungerar. har it-sektorn varit ledande i att dra nytta av möjligheterna med dataanalys, men intresset ökar snabbt från andra delar av näringslivet som ser möjligheter att utnyttja data i sin innovationsverksamhet. Offentliga organisationer producerar och samlar in stora mängder data, vilket gör offentlig sektor till en av de mest dataintensiva i samhället. Men offentlig sektor är inte bara en stor producent av data, utan även en stor användare av data och analyser. Datadriven innovation kan bidra till att effektivisera offentlig verksamhet, införa automatiserade beslutsprocesser och att utforma bättre välfärdstjänster. En ökad användning av offentlig data kan också underlätta kontrollen av förvaltningen, öka insynen och den demokratiska utvecklingen samt göra privatpersoner mer delaktiga i beslut och processer. En sådan utveckling förutsätter både att offentliga aktörer själva använder stora datamängder för att förbättra sin verksamhet och att de gör sin information tillgänglig och sökbar, så att företag och privatpersoner kan använda den, t.ex. för att utveckla nya tjänster. En ökad tillgång till och användning av data utmanar regleringar och policy på många områden. Det berör allt ifrån frågor om hur tillgång till öppna data ska säkras och hur integritets- och konsumentskydd ska utformas, till en förändrad syn på hur delaktighet och jämlikhet kan definieras och utvecklas i ett datadrivet samhälle. Skydd för personlig integritet behöver vägas mot möjligheter till samhällsutveckling och innovation De nya möjligheterna att analysera data på mikronivå och den ökande individualiseringen i samhället skulle kunna få betydelse för utformningen av offentliga insatser och incitament. Leverantörer i den digitala tidsåldern förväntas vara flexibla och kunna reagera på individuella behov och önskemål om individuella lösningar. Dagens beslutsfattare behöver inte längre utgå från aggregerade data och medeltal, utan skulle kunna utgå från specifika individers beteenden och deras individuella fysiska, ekonomiska och sociala förutsättningar. Exempelvis kan man tänka sig att justera bidrags- och stödnivåer för enskilda individer och företag utifrån just deras förhållanden och behov. Data kan också användas för att utveckla bättre välfärdstjänster, t.ex. vid forskning på diagnostik och behandling av sjukdomar där det behövs stora mängder data för att få hög precision. En sådan utveckling reser svåra frågor kring vad personlig integritet betyder i en digital era eftersom individanpassning av tjänster och service kräver detaljerad information om individen. Vidare, även om man skulle finna det acceptabelt och önskvärt att det offentliga använder de möjligheter som insamling och analys av personliga data ger för att utforma individualiserade tjänster, så kvarstår frågan om det är möjligt. Kan byråkratiska system vara flexibla och leverera individualiserade tjänster? Vem ska avgöra hur data om individer får användas – ska individen själv besluta i samtliga fall eller ska staten ges detta förtroende? Kunskapssammanställningarna har tydligt visat att det inte finns några enkla eller definitiva svar på frågan om vad personlig integritet innebär i ett digitaliserat samhälle. Det finns svåra avvägningar mellan att utveckla välfärdstjänster som kommer förbättra livet för många medborgare och att ge staten större insyn i den personliga sfären. Det finns också många frågor kring hur en förvaltning som fattar individualiserade beslut skulle se ut, styras och kunna ställas till svars. Det sociala kontraktet kommer att ha en ny innebörd i en digital tid Kortfattat innebär det sociala kontraktet att den enskilde har vissa rättigheter och skyldigheter i relation till det offentliga. På samma sätt har det offentliga vissa åtaganden gentemot den enskilde. För att diskutera vad det sociala kontraktet kan vara i ett digitalt samhälle behöver man analysera vad som kännetecknar digitaliseringen och vilket förändringstryck dessa kännetecken skapar. Man behöver även förstå hur det sociala kontraktet har utvecklats under framväxten av det industrialiserade samhället och vilka behov och drivkrafter som låg bakom denna utveckling. Varje tidsepok har sina strukturer, förutsättningar och behov och det är viktigt att tydliggöra vilka förändrade förutsättningar som digitaliseringen innebär för samhället för att kunna identifiera nya behov och möjliga lösningar. I hamnade det sociala kontraktet i centrum för politiken under framväxten av det industrialiserade samhället . Det skedde i form av välfärdsreformer inom många områden och skapandet av ”folkhemmet”. Att lönearbetet ökade under industrialismen innebar exempelvis att den enskilde var mer sårbar vid sjukdom och arbetslöshet än under det tidigare jordbrukssamhället, vilket påverkade utformning av t.ex. arbetsrätt och socialförsäkringssystem. Digitaliseringen kommer att påverka relationen mellan stat och individ och driva på förändringar av dagens lagar, institutioner, värderingar etc.