sou · H4B361 · 2016-09-26 00:00:00 — Av de som (valde) andra fonder än Icke-valsalternativet eller generationsfond i det första valet har cirka 700 000 pensionssparare därefter inte gjort något nytt val. Ytterligare ett sätt att redovisa aktivitetsnivån i premiepensions- systemet skulle kunna vara att redovisa mätningar av pensionsspa- rarnas aktivitet på t.ex. och pen- sionsspararnas personliga konton, vilket utredningen inte har gjort. Utredningen har inte tagit ställning till vilken närmare aktivitets- nivå som är lämplig/rimlig i premiepensionssystemet, men gör ändå bedömningen att låg aktivitet kan vara ett problem för i vart fall vissa pensionssparare eftersom låg aktivitet kan medföra sämre avkastning och/eller högre kostnader. Hur har det gått ? Pensionsspararnas kunskap om – och engagemang i – pensionsfrågor i allmänhet Det får anses vara allmänt känt att pensionsspararnas kunskap om – och engagemang i – pensionsfrågor är lågt. Av Vägvalspromemorian framgår att svenskars kunskaper om den allmänna pensionen är mycket låga, med hänvisning till en genomförd undersökning av Sifo.16 I Vägvalspromemorian anges vidare att den undersökning som gör för att följa upp hur det kuvertet tas emot och uppmärksammas visar kunskaps- luckor, samt att det inte finns någon trendmässig förändring av kunskaperna . I Vägvalspromemorian redovisas även under- sökningar från tjänstepensionsområdet. Nedan redovisas utvecklingen av antalet registrerade användare på Min , som enligt utredningen kan ses som en indi- kation på intresset för pensionsfrågor i allmänhet. 16 Kunskapsmätning 2012. Hur har det gått ? Antalet registrerade användare på Min Pension Källa: Min Pension. Pensionsspararnas intresse för att själva förvalta sin egen premiepension m.m. När det gäller pensionsspararnas intresse för att själva förvalta sin egen premiepension finns det flera olika mätningar. Hur har det gått ? Nedan presenteras resultatet när det gäller en fråga i en mätning från TNS som beställts av AP7. Figur 3.14 Pensionsspararnas intresse för att själva förvalta sin premiepension Hur har det gått ? Nedan presenteras några resultat från en annan mätning från TNS Prospera som beställts av . Val av fonder – Premiepensionen Har gjort ett eget val av Vet ej/ej svar Ville ha Såfan medvetet Vet ej/ej svar vilka fonder som valts Hur ofta ser du över Med något/några års Endast vid tecknandet av Vet ej/ej svar Källa: TNS Prospera och . SOU 2016:61 Hur har det gått ? Tabell 3.10 Attityd till val – Premiepensionen Attityd till eget val Bra att få välja själv staten tar hand om alltihop Vet ej/ej svar Om föredrar staten: Motiv Tror att risken är låg ansvar/statens skyldighet Vet ej/ej svar Källa: TNS Prospera och . Tabell 3.11 Bekväm med placeringsval – Premiepensionen Om nej, inte bekväm: Vet inte hur sparandet Osäker på om gjort Vill inte beslut själv, Källa: TNS Prospera och . Hur har det gått ? Här kan också nämnas att det av en uppföljning av det ku- vertet för år 201417 kan utläsas att av de nya pensions- spararna uppgav att det var mycket eller ganska troligt att de kom- mer att göra ett fondval och att det främst var nysparare som tillhörde segmentet hög eller medel samt de i ålders- grupperna 28–som mest sannolikt kommer att göra fondval . Pensionsspararnas upplevda kunskap/förmåga när det gäller att förvalta sin egen premiepension I betänkande redovisas en mätning som redovisade , och som återges nedan. Figur 3.15 Upplevd kunskap hos pensionsspararna ”Jag har tillräckligt med kunskap för att ta hand om mitt premiepensionssparande” En liknande mätning finns också i den Kunskapsmätning som nämnts ovan. 17 Utvärdering av ÅB 2014, s. 7. Hur har det gått ? Figur 3.16 Kunskapsmätningen 2012 Fråga: Jag har tillräckligt med kunskaper för att ta hand om mitt premiepensionsspararande på det sätt jag vill När det särskilt gäller den närmare indelningen av pensionsspararna i olika målgrupper kan följande nämnas.18 Som framgått av bakgrundsbeskrivningen använde Premiepen- sionsutredningen i sina analyser en indelning av pensionsspararna i tre olika målgrupper utifrån deras engagemang och kunskap.19 använder en seg- mentering av pensionsspararna utifrån kunskap och intresse. Seg- menteringen används primärt för att skapa så tydliga och sär- skiljande målgruppsprofiler som möjligt, både när det gäller att analysera resultat av enkätundersökningar och utformning av kommunikativa uttryck. Segmenteringen grundar sig på fyra frågor som handlar om kunskap och intresse för pensionsfrågor och pri- vatekonomiska frågor. Segmenteringen har implementerats i Pen- sionsmyndighetens kunddatabas med hjälp av variablerna pen- sionsgrundande inkomst, kön, ålder och antal fondbyten. Utifrån dessa variabler skapas tre segment; låg, medel respektive hög. gör bedömningen att ”träffsäkerheten” upp- går till , dvs. att segmenteringen är rättvisande i sex fall av tio. I Tabell 3.12 nedan visas fördelningen av pensions- spararna på de olika segmenten per . 18Jfr redovisningen av undersökningar och mätningar som avser pensionsspararnas kunskap och engagemang i avsnitt 3.6. 19Se avsnitt 2.4.4. Hur har det gått ? Tabell 3.12 Pensionsspararna i olika segment efter intresse och kunskap Utredningens samlade bedömning är att undersökningarna och mät- ningarna ovan visar att pensionsspararna är en heterogen grupp av individer med varierande intresse för att själv förvalta sin premie- pension, och med varierande (egenupplevd) kunskap/förmåga att själv förvalta sin premiepension. Enligt utredningens mening är det rimligt att anta att en pensionssparares intresse för att själv utforma och förvalta en egen fondportfölj varierar , och att kun- skapen/förmågan att förvalta sin premiepension rimligen ökar med stigande ålder. genomförde , på uppdrag av Pensionsmyndig- heten, en kvantitativ undersökning kring oro inför pensionen och livet som pensionär.20 Vidare har i samband med arbetet kring Prognos till alla bl.a. gjort undersökningar kring Självförtroende och Förutsebarhet (2014).21 Det bör här även nämnas att genomför årliga undersökningar 20Oro inför pensionen och Livet som pensionär, undersökning, /Pensions- myndigheten, . 21Rapport och Förutsebarhet, 2014:2, TNS/. Hur har det gått ? för att följa upp myndighetens kommunikativa målsättningar, och att en del i detta är uppföljningar av hur det årliga kuvertet uppmärksammas och används.22 nämnda undersökningar hand- lar om hela pensionen, och är därför enligt utredningens bedöm- ning av begränsat intresse för att ge en närmare bild av vilken oro som finns hos pensionsspararna när det gäller premiepensionssyste- met och val inom premiepensionssystemet. När det gäller den mer allmänna oro som finns kring valsitua- tionen och s.k. icke-rationella val hänvisas till avsnitt 2.3.5, där ut- redningen redovisat sin syn på problembilden. När det gäller den oro som finns kring mer konsument-relate- rade frågor och s.k. systemrisker hänvisas till avsnitt 4.9. 22 Separata uppföljningar görs för grupperna nya pensionssparare, pensionssparare respektive pensionärer. 4Bedömningar och förslag med utgångspunkt i den nuvarande systemutformningen (Alternativ 1) Utredningens bedömning: Det övergripande syftet med de förslag som utredningen lämnar inom ramen för Alternativ 1 bör vara att de ska öka sannolikheten för att fler pensionssparare får ett bättre premiepensionsutfall, dvs. att förslagen ska antas leda till att fler pensionssparare får en långsiktigt bättre avkast- ning med rimlig risk och kostnad, med bibehållen stor valfrihet när det gäller möjligheten att välja bland olika fondförvaltare och olika fonder. Skäl för bedömningen: Utredningen har tolkat utrednings- direktiven på det sättet att utredningens förslag – som ska ta sin utgångspunkt i de förslag som lämnats inom ramen för Alternativ 1 i Vägvalspromemorian – ska utvärderas och utformas utifrån det övergripande målet att fler pensionssparare ska få långsiktigt bättre avkastning med rimlig risk och kostnad. Enligt utredningens me- ning kan detta sammanfattas som ett övergripande mål om att fler pensionssparare ska få ett bättre premiepensionspensionsutfall. Av utredningsdirektiven framgår det att Alternativ 1 innebär ett system med bibehållen stor valfrihet (jfr utredningens beskrivning av problembilden i avsnitt 2.3). Bedömningar och förslag med utgångspunkt … Utredningens bedömning: har det skett en för- skjutning i fokus från ett fokus på valet av enskilda fonder på fondtorget – dvs. på val inom förvaltningsmodellen Egen port- följ – till ett fokus på olika förvaltningsmodeller för olika mål- grupper av pensionssparare och på det grundläggande valet mellan de olika förvaltningsmodeller som numer finns, dvs. •Förvalsalternativet (AP7 Såfa), •Färdiga riskportföljer (sätts samman av AP7), och •Egen portfölj med maximalt fem fonder från fondtorget. Skäl för utredningens bedömning: Enligt utredningens mening visar beskrivningen i avsnitt 2.4 av premiepensionssystemets ut- veckling att det under i vart fall fanns en mer eller mindre uttalad rekommendation om att alla borde utnyttja möjlig- heten att göra ett eget (aktivt) val bland de valbara fonderna på fondtorget, dvs. ett fokus på valet av enskilda fonder på fondtorget.1 Beskrivningen visar också att det därefter kan sägas ha skett en förskjutning i fokus till ett fokus på att systemet behöver erbjuda olika lösningar för olika grupper av pensionssparare (mål- grupper), vilket bl.a. har lett till att systemet numer kan sägas inne- hålla tre i grunden olika förvaltningsmodeller; Förvalsalternativet2, Färdiga riskportföljer3 respektive Egen portfölj4. I förskjutningen av fokus ligger – enligt utredningens mening – bl.a. förändringen av det ursprungliga s.k. Icke-valsalternativet till en mer utpräglad Förvalslösning, dvs. förändringen från en place- ringsform för de som inte aktivt väljer bland fonderna på fond- torget i samband med inträdet i systemet (ett renodlat och icke valbart icke-valsalternativ) till en valbar förvaltningsmodell avsedd att utgöra ett bra statligt placeringsalternativ för den förväntat stora grupp av pensionssparare som inte vill eller upplever att de 1Se avsnitt 2.4.3 om den ursprungliga systemutformningen och det första valet. 2AP7 Såfa, dvs. statens årskullsförvaltning som har en s.k. generationsfondsprofil som innebär att risknivån relateras till, och löpande justeras efter, pensionsspararens ålder. 3Portföljer med färdiga risknivåer – hög, medel respektive låg – som sätts samman av AP7. 4En premiepensionsportfölj sammansatt av fonder som erbjuds på fondtorget, där pensions- spararen själv sätter samman portföljen. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … inte själva kan sätta samman och löpande förvalta en portfölj av fonder från fondtorget (dvs. för de som inte vill eller upplever att de inte kan använda förvaltningsmodellen Egen portfölj). Av naturliga skäl har också frågan om den löpande5 förvalt- ningen av de placeringar som görs inom ramen för premiepensions- systemet blivit alltmer uppmärksammad ju längre systemet har varit i drift, jfr t.ex. förslag om be- slutsstöd under förvaltningen och att placeringarna i Förvals- alternativet löpande anpassas efter pensionsspararens ålder. 4.3Användning av s.k. puffar Utredningens bedömning: Genom användning av s.k. puffar knutna till det grundläggande valet av förvaltningsmodell och tydligare myndighetsinformation kring Förvalsalternativet kan fler pensionssparare förväntas få bättre premiepensionsutfall. Skäl för utredningens bedömning: Jämförelser mellan Egen portfölj och Förvalsalternativet Av bakgrundsbeskrivningen framgår det att förvaltningsmodellen Förvalsalternativet/Icke-valsalternativet – och i genomsnitt – har gett ett bättre utfall än förvaltningsmodellen Egen portfölj. Jämförelser mellan de båda förvaltningsmodellerna såvitt avser ut- vecklingen finns i avsnitt 3.2(avkastning) och avsnitt 3.3 (spridning i utfall). Jämförelser såvitt avser risknivå finns i avsnitt 4.5 och 4.8. I en analys av vilka åtgärder som bör föreslås är det dock inte i första hand det historiska utfallet som är av intresse. Nedan redovi- sas därför hur de skillnader som finns när det gäller avgiftsnivå och skattestatus mellan å den ena sidan förvaltning via fonder på fond- torget och å den andra sidan förvaltning via statliga alternativ kan förväntas påverka slutlig premiepension. 5 Med löpande förvaltning menas här den förvaltning av portföljen som sker efter den initiala sammansättningen, t.ex. uppföljning och utvärdering. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … ning visar sammanställningen nedan att det finns fog för att anta att förvaltningsmodellen Förvalsalternativet (dvs. förvaltning via stat- liga alternativ) även framöver sannolikt kommer att ge ett genom- snittligt bättre premiepensionsutfall än förvaltningsmodellen Egen portfölj (dvs. förvaltning via fonder på fondtorget). Det ska under- strykas att jämförelsen alltså inte är en direkt jämförelse mellan det nuvarande förvalsalternativet (dvs. AP7 Såfa) och någon motsva- rande fond på fondtorget, utan i stället är en principiell jämförelse mellan statlig respektive privat förvaltning av en premiepensions- portfölj som antas bestå av en global aktiefond. •Sparare 1: Väljer en global aktiefond som förvaltas av staten. •Sparare 2: Väljer en global aktiefond som motsvarar genom- snittet för de som valt globala aktiefonder på fondtorget (värde viktat genomsnitt). •Sparare 3: Väljer en global aktiefond på fondtorget som motsva- rar ett slumpvis/antals-viktat genomsnitt. I tabell 4.1 och figur 4.1 illustreras hur stora skillnader som kan förväntas i slutlig premiepension, under antagande att spararna har samma inkomst under hela livet och att avkastningen hos de tre globalfonderna är densamma. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … Tabell 4.1 Skillnader i avgift och skatt (global aktiefond). Väljer en statligt förvaltad Väljer global aktiefond som (värdeviktat genomsnitt) Väljer slumpvis en global (antalsviktat genomsnitt) Figur 4.1 Skillnader i avgift och premiepension (global aktiefond). Källa: AP7. För beräkningen har s.k. typfallsmodell använts. Det typfall som använts baseras på en sparare född som går i pension . Samma långsiktiga tillväxt har 6 är avgiften för AP7 Aktiefond . Bedömningar och förslag med utgångspunkt … antagits för samtliga tre fonder (5,realt före avgifter), och det har antagits att fonderna belastas med kupongskatt7. Skatteskillnaden är baserad på skatteskillnaden för 20 delmark- nader som motsvarar av ett globalt aktieindex8, totalt för en global aktiefond. Det bör här anmärkas att en beräkning av det verkliga skatte- uttaget inte ryms inom ramen för utredningen. Utredningens be- dömning är dock att den antagna skatteskillnaden är tillräckligt rättvisande för att illustrera betydelsen av skillnader i avgift och skatteuttag. Det bör dock understrykas att det verkliga skatte- uttaget beror på de faktiska innehaven i fonderna, vilka fonder som väljs och de faktiska skatteavtalen. Här ska också nämnas att skat- teförhållandena kan ändras . Vid verkliga skattejämförelser måste hänsyn också tas till att eventuella skatteskillnader är an- norlunda när tillgångarna i fonden helt eller delvis består av ränte- bärande tillgångar. Det bör även noteras att det inte är möjligt att applicera den redovisade skillnaden i skatt på Förvalsalternativet och som helhet, eftersom innehaven skiljer sig åt jäm- fört med en global aktiefond. Exempelvis är en stor del av place- ringarna på investerade i svenska aktier, svenska ränte- bärande tillgångar samt i länder där de privata fonderna inte betalar skatt på utdelningar. Det bör vidare nämnas att det kan argumenteras för att man i jämförelsen ovan i stället för en global aktiefond borde ha använt en global indexfond, på den grunden att en global indexfond kan påstås vara mer lik Förvalsalternativet än en global aktiefond. Om man i jämförelsen i stället hade använt en global indexfond skulle detta ha haft stor betydelse när det gäller avgiftsskillnaden. Utred- ningens bedömning har varit att en global aktiefond kan användas i en jämförelse avsedd att illustrera skillnaderna mellan förvaltning i statlig regi och förvaltning på fondtorget, jfr tabell 4.5. Det bör här understrykas att vad som redovisats inte innebär ett påstående om att Förvalsalternativet har varit – eller kommer att vara – bäst för alla eller bättre än alla andra fonder i systemet, eftersom det i ett premiepensionssystem med bibehållen stor val- 7Med kupongskatt menas skatt på sådan utdelning som fonden får på de tillgångar som finns i fonden. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … frihet finns möjlighet att själv sätta ihop portföljer inom ramen för förvaltningsmodellen Egen portfölj som pensionsspararen (eller andra) anser vara bättre än Förvalsalternativet. Med bättre port- följer menas här såväl portföljer som pensionsspararen (eller någon annan) anser vara bättre i termer av risknivå och/eller avkastning eller avgifter, som portföljer som pensionsspararen (eller någon annan) anser vara bättre i andra termer (t.ex. när det gäller typ av förvaltare, placeringsstrategi eller placeringsinriktning). Det som redovisats visar dock enligt utredningens mening att fler pensionssparare sannolikt skulle kunna få ett bättre premie- pensionsutfall om de får hjälp och stöd – i form av s.k. puffar – i samband med sitt val av förvaltningsmodell. Med val av förvalt- ningsmodell menas här såväl det initiala valet mellan Förvalsalter- nativet, Färdiga riskportföljer och Egen portfölj i samband med inträdet i premiepensionssystemet som den löpande uppföljningen av detta initiala val. Med puffar avses här hjälp och stöd i syfte att hjälpa pensions- spararna (såväl nya som befintliga) att göra det som för många kan antas vara ett bra val av förvaltningsmodell, som möjlig- heten att göra ett annat (bättre eller sämre) val bibehålls. Puffar i form av ändrade valrutiner i samband med inträdet i systemet (nya sparare) och under den löpande förvaltningen (ut- värderingsval för befintliga sparare) behandlas i avsnitt 4.4, och puffar i form av tydligare myndighetsinformation (framhålla För- valsalternativet) behandlas i avsnitt 4.5. Valrutiner i samband med övergången från sparandefasen till uttagsfasen behandlas i avsnitt 5 (den traditionella försäkringen). Puffar skulle också kunna ges i andra former, t.ex. i form av mer allmän information och utbildning eller genom andra former av beslutsstöd. Dessa puffar kan vara fokuserade på det grundläggande valet av förvaltningsmodell eller på de val som görs inom ramen för förvaltningsmodellen Egen portfölj. En nackdel med denna typ av puffar är att de i praktiken har visat sig ha begränsat genom- slag, vilket bl.a. visas genom den statistik som finns kring användningen av PPM-Lotsen.9 Det kan här hävdas att den begränsade användningen av besluts- stöden – helt eller delvis – beror på den närmare utformningen av 9 Analytiskt testamente, PPM, s. 46. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … de nuvarande verktygen och/eller marknadsföringen av de nuva- rande verktygen, och att puffar i form av mer utvecklad informa- tion/utbildning/beslutsstöd av olika slag är en bättre metod än puffar i form av ändrade valrutiner och tydligare myndighets- information för att öka sannolikheten för att fler pensionssparare ska få bättre premiepensionsutfall. Här kan noteras att webbaserade/digitaliserade informations- och rådgivningstjänster på finansmarknaden har ökat kraftigt under de år som har gått sedan PPM-Lotsen och Fondvalsguiden togs fram. Här kan t.ex. nämnas utvecklingen när det gäller Min Pen- sion, användningen av internetbanker, mail, mobiltelefoner (t.ex. användningen av appar och SMS), web-baserade fondtorg på såväl tjänstepensionsområdet som på området för privat sparande, filtre- ringslösningar, jämförelsetjänster, s.k. väckarklockor och lösningar med s.k. robo-advisors. En viktig del i denna utveckling är utvecklingen av e-leg, mobilt bank-ID och fullmaktslösningar m.m. Enligt utredningens mening är det i en snabbt föränderlig tek- nisk miljö olämpligt att på mer principiella grunder döma ut möj- ligheten att använda åtgärder i form av information/beslutsstöd etc. för att på så sätt öka sannolikheten för att fler pensionssparare får ett bättre premiepensionsutfall. Utredningens bedömning är dock att åtgärder i form av ändrade valrutiner och tydligare myndig- hetsinformation fokuserade på det grundläggande valet av förvalt- ningsmodell torde få större genomslag – och därmed vara mer ef- fektiva – än åtgärder i form av mer allmän information/utbild- ning/beslutsstöd. Vad som sagts hindrar inte att man så långt möjligt försöker använda ny teknik i samband med t.ex. de ut- värderingsval som utredningen föreslår i avsnitt 4.4.2. Vad som sagts hindrar inte heller fortsatt utveckling av beslutsstöd m.m. som kan hjälpa pensionssparare som väljer förvaltningsmodellen Egen portfölj, men utredningen lämnar inga förslag i dessa delar. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … 4.4.1Nya sparare ska placeras i Förvalsalternativet Utredningens förslag: När pensionsrätt för premiepension fastställs för en premiepensionssparare ska föra över medlen till Förvalsalternativet, och pensionsspararen ska i samband med detta också upplysas om möjligheten att placera fondmedlen i Färdiga riskportföljer eller i fonder som finns på fondtorget. har i en särskild framställan till Finans- departementet10 föreslagit att när pensionsrätt för premiepension fastställs för en premiepensionssparare ska föra över medlen till AP7 Såfa, och att pensionsspararen ska upplysas om rätten att placera om fond- medlen. Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren analysera och före- slå genomförande av förslag. I framställningen hänvisar till Vägvals- promemorian och till att myndigheten i sitt remissyttrande ställt sig bakom förslaget att framhålla Förvalet som ett bra alternativ för den som inte vill göra ett aktivt val. När det gäller bedömda effek- ter anger myndigheten att en direkt placering av nyspararnas pen- sionsrätter i det statliga förvalsalternativet fullföljer myndighetens ställningstagande om att framhålla förvalet som ett bra alternativ för premiepensionsmedel som inte aktivt beslutats av den enskilde spararen och att det därigenom ges i de flesta fall en högre avkast- ning än med nuvarande placeringsstrategi. Myndigheten anför även att förändringen skulle förenkla för pensionsspararna, eftersom fondvalet med tidsfrist avskaffas och ersätts med ordinarie fond- bytesrutin. anför bl.a. att många års erfarenhet visar att intresset för aktiva val i samband med inträdet i premiepen- sionssystemet är lågt, och att den absoluta merparten av nyspararna 10 Dnr/reg. Bedömningar och förslag med utgångspunkt … därför får sina premiepensionsmedel placerade i Förvalet (). Myndigheten anser därför att det finns anledning att ifrågasätta den nuvarande rutinen, som innebär att kapitalet om är placerade på ett konto hos Riksgälden innan – den absoluta merparten av – kapitalet placeras i Förvalsalternativet. Bakgrunden till detta är att kapital motsvarande de fastställda pensionsrätterna och avkast- ningen från den tillfälliga förvaltningen förs över till kontot för fondhandel hos Riksgälden men att fondhandeln inte sker förrän det sker ett aktivt val eller vänteti- den för ett aktivt val har passerat. Nyspararna har möjlighet till fondval , men får information först i det kuvertet som skickas ut påföljande år där de i en särskild folder (en s.k, fripassagerare i det kuvert) upplyses om hur de kan välja fonder. Information lämnas även om vid vilket datum (var datumet ) fondvalet senast måste göras för att pengarna att placera inte ska hamna i Förvalsalterna- tivet. (Placeringstiden vid ändrad pensionsrätt är betyd- ligt kortare, cirka en månad.)