sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — 48Förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. 49Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2011d). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete På den svenska arbetsmarknaden finns många goda exempel på hur arbetsgivare arbetar med förebyggande insatser för att undvika sjukskrivningar och rehabilitering för anställda som drabbats av ohälsa. Förutom det arbete som sker hos enskilda arbetsgivare finns också en mängd samarbeten mellan arbetsgivare. Ett samarbete mellan arbetsgivare är . AV ordnar förebyggande och rehabiliterande insatser inom byggbranschen. Galaxen ägs gemensamt av , , , i , , och Byggindustrier. har dessutom ett sam- arbetsavtal med . Grunden för rehabiliteringsarbetet är samverkan mellan bygg- sektorns parter i olika regionala anpassningsgrupper. Rehabilite- ringsarbetets syfte är att personer med anknytning till bygg-, väg-, anläggnings- och bygghantverkssektorerna ska ges möjlighet till ett nytt anpassat arbete med stöd av . Anställningen är en rehabiliteringsanställning där arbetsgivaren får en subventione- rad anställning som beslutas av Arbetsförmedlingen och betalas ut via . Lönebidraget ska kompensera den nedsatta arbetsförmågan. Målet med verksamheten är att av de som lämnar sin Galaxenanställning ska göra det till: –reguljär anställning i byggsektorn, –reguljär anställning i annan sektor, –utbildning till annat arbete, eller Rehabiliteringsanställning med Galaxenstöd varar . Det förebyggande arbetsmiljöarbetet har som syfte att utveckla och sprida kunskap om ny utrustning och arbetsmetoder för att uppnå ett bättre arbetssätt i hela byggsektorn. Målet är att arbets- skadorna ska minska, men också att arbetet, genom att utföras med bättre arbetsteknik, ska bli effektivare. Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete En annan typ av samarbete mellan arbetsgivare är s.k. arbetsgivar- ringar. En arbetsgivarring är ett nätverk av företag som samverkar för ett hållbart arbetsliv. Ringarna arbetar med utveckling av per- sonliga färdigheter, rehabilitering och att underlätta frivillig rör- lighet på en marknad präglad av vissa inlåsningseffekter. Arbetsgivar- ringarna kan sägas vara en organiserad samverkan mellan arbets- givare i syfte att öka personalens rörlighet på en lokal arbets- marknad för att förebygga ohälsa och inlåsning, effektivisera rehab- iliteringen och förbättra medlemsföretagens arbetskraftsförsörj- ning och tillväxt. fick 2003 i uppdrag av regeringen att föreslå former och inriktning för ett program för stöd till arbetsgivarsamverkan beträffande förebyggande och rehabiliterande arbete. Uppdraget föranledde att genomföra ett antal studier kopplade till förekomsten av arbetsgivarringar. Enligt är arbets- givarringarna ett kostnadseffektivt sätt för företagen att organisera rehabilitering och höja sin målsättning när det gäller att stödja medarbetarnas utveckling i arbetslivet. Arbetsgivarringar beskrivs som en intressant och utvecklingsbar modell för företagens aktiva medverkan i rehabiliteringsprocessen. Det är en samverkansmodell som rönt positivt internationellt intresse. noteras att ringarna inte är utan problem då de existerar i en marknads- och regleringssituation som präglas av ständiga förändringar.50 Arbetsgivare är allmänt sedda som en nyckelgrupp i processen för återgång i arbete. konstaterar i en rapport att svenska arbetsgivare i ett internationellt perspektiv har relativt svaga in- citament för att aktivt engagera sig i rehabilitering. Vidare finns brister i strukturen för samverkan mellan de viktigaste aktörerna. rekommenderar därför att bör erbjuda utbildning och incitament för att underlätta etablering och spridning av arbets- givarringar som arbetsgivare kan använda för att finna en plats åt anställda som kan utföra sitt tidigare arbete.51 50VINNOVA (2010). 51OECD (2009). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete Ett antal olika lokala försöksverksamheter gällande samverkan och finansiell samordning startade . Den första bedrevs –1997 enligt lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjuk- vård. Syftet med lagen var att förbättra vården för medborgarna i allmänhet och att minska samhällets kostnader för socialförsäk- ringar samt hälso- och sjukvård för yrkesverksamma mellan 16– i synnerhet. startade ytterligare en försöksverksamhet genom lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (SOCSAM). Syftet med lagen var att uppnå en effektivare resurs- användning genom att skapa formella förutsättningar för huvud- männen att prioritera samordande insatser över sektorsgränserna. En särskild utredare kom 1996 fram till att det går att uppnå betyd- ande samverkansvinster utan sammanläggning av olika medel. Utredaren menade att respektive myndighet eller förvaltning skulle fatta sina ekonomiska beslut och att samverkan successivt skulle övergå i den ordinarie verksamheten.52 uppmärksammades ett större behov av att mer effektivt utnyttja samhällets samlade resurser, för att bättre till- godose enskilda människors behov av stödåtgärder. Många med långvarig arbetslöshet, psykosociala eller hälsomässiga problem bedömdes riskera hamna i en gråzon mellan de olika ersättnings- systemen, i de fall då problemet inte renodlat föll inom någon spe- cifik myndighets ansvarsområde. Som ett svar på problemet kom lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser. Enligt lagen delar olika aktörer på kostnaderna för åtgärder som annars kan befaras inte komma till stånd.53 53Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2011b). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete Finansiell samordning genom samordningsförbund (FINSAM) , Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting kan genom lagen om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser bilda samordningsförbund. Insatserna inom den finansiella samordningen ska avse individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och ska syfta till att dessa uppnår eller för- bättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete (2 §). Individerna ska alltså behöva insatser från flera av de samverkande aktörerna för att komma i fråga för insatser enligt lagen. ska bidra med hälften av medlen, som är statens samlade andel, till den finansiella samordningen. Lands- tinget bidrar med en fjärdedel och den eller de kommuner som deltar med en fjärdedel. fanns det 84 samordnings- förbund, vilka omfattar 230 av 290 kommuner. På nationell nivå finns Nationella rådet där Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting samt Social- styrelsen ingår. Syftet med rådet är att, i enlighet med regeringens intentioner, ge samverkan den legitimitet och förankring som är nödvändig. Rådet ska utgöra ett forum för gemensamma ställnings- taganden i strategiska frågor och utgöra ett forum för samlade diskussioner om det gemensamma uppdraget och för att söka sam- fällda lösningar av problem och frågor. Rådet ska säkra en bi- behållen gemensam målsättning med samverkan och bidra till en ökad kunskapsuppbyggnad inom området. Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS) är en med- lemsorganisation som bildades . är 71 samord- ningsförbund medlemmar i . Deras roll är att stödja sam- ordningsförbunden i deras utvecklingsarbete, vara ett forum för dialog, erfarenhetsutbyte, kunskapsspridning och gemensamt lär- ande. Nätverket vill också ge en samlad bild av samordnings- förbundens verksamhet, resultat och betydelse i det svenska sam- hället. avsattes till finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Merparten av insatserna, , avser rehabiliteringsinsatser till individer. Övriga insatser är av Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete strukturell karaktär för att förbättra samverkan mellan myndig- heterna. Av de som börjat en insats var kvinnor och män. Av dessa hade 1 550 personer, 31 pro- cent, varit i behov av offentlig försörjning före insatsen. Merparten av deltagarna, , hade varit i offentlig försörjning före insats. Majoriteten var kvinnor, och andelen män . Drygt 8 600 personer, kvinnor och män, har avslutat en insats . Av dessa arbetade eller studerade i någon omfattning direkt efter insatsen. För personer som ingår gruppen är resultatet arbete eller studier direkt efter insatsen . I gruppen har gått vidare till arbete eller studier vid avslutad insats. Effektutvärderingar av hur hållbara resultaten är för deltagarna sak- nas. Över hälften av deltagarna i de individinriktade insatserna är under 30 år.54 11.7.3Effekterna av samverkan inom socialförsäkring ISF konstaterar i sin rapport inom socialförsäkringen att sektoriseringen skapar en efterfrågan på samverkan. Att det bil- das allt fler samordningsförbund som går är ett uttryck för detta enligt rapporten. är kunskapen om effekterna av olika former av samverkansinsatser mycket begränsad. Det saknas med andra ord kunskap om insatserna uppfyller sitt huvudsakliga syfte, dvs. att hjälpa marginaliserade grupper. ISF efterlyser fler undersökningar med kontrollgrupper som underlag för beslut om fortsatta investeringar i samverkansaktiviteter. Av samverkansformerna bedömer ISF att fyrpartssamverkan (kom- mun, landsting, och Arbetsförmedlingen) har bäst förutsättningar att lyckas utifrån både deltagarnas och organisationens perspektiv.55 Statskontoret konstaterar i sin rapport med FINSAM att gällande lagstiftning och finansieringsform är adekvat utformad. Deltagarna i Finsam-insatser utgör inte en homogen grupp, men 54Försäkringskassan (2014e). 55ISF (2010a). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete har det gemensamt att de har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det finns flera indikationer på att egenförsörjningen har ökat bland deltagarna efter Finsam-insatserna. Statskontoret kan dock inte fastställa att detta är en effekt av Finsam.56 Statskontoret slår i sin ? fast att effekter av verksamheten inte har kunnat klarläggas. Förutsätt- ningarna för att genomföra en effektutvärdering har varit brist- fälliga. Statskontoret redogör för en telefonintervjuundersökning med individer som har deltagit i Finsam-insatser. Deltagarnas för- måga att utföra förvärvsarbete har ökat efter insatserna. Det är inte möjligt att klarlägga i vilken utsträckning ökningen beror på Finsam-insatserna, eftersom insatsernas eventuella effek- ter inte kan isoleras från andra faktorer som påverkar sysselsätt- ningen. En övervägande majoritet av deltagarna ansåg att insatserna var bra och drygt hälften av deltagarna ansåg att deras livssituation förbättrades av insatsen.57 Europeiska socialfonden är EU:s viktigaste verktyg för att skapa fler och bättre jobb i . Fonden har funnits . ska bidra till en fungerande arbetsmark- nad och en ökad sysselsättning på lång sikt. Det ska bland annat ske genom att kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad förstärks och genom utvecklad samverkan mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå. 11.8.2Socialfondsprogrammet 2014–2020 Det nya socialfondsprogrammet för perioden –2020 är ett stöd för att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknads- politiken och ska bidra till att nå 2020-strategins målsätt- ningar om en smart, hållbar och inkluderande tillväxt. 56Statskontoret (2008b). 57Statskontoret (2008a). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete och män ska komma i arbete och allt färre stå utanför arbets- marknaden. På så vis skapas en fungerande arbetsmarknad och en ökad sysselsättning på lång sikt. Programmet fokuserar på tre områden: kompetensförsörjning, ökade övergångar till arbete samt sysselsättningsinitiativ för unga. 1.Kompetensförsörjningen ska bidra till sysselsättning, tillväxt och ett hållbart arbetsliv. Satsningen omfattar dels kompetens- utveckling för att tillgodose arbetsmarknadens behov av arbets- kraft och kompetens, dels en stärkt koppling mellan utbildning och arbetsliv. 2.Ökade övergångar till arbete ska göra det lättare för unga, lång- tidsarbetslösa, personer med funktionsnedsättning, nyanlända invandrare och personer som har varit sjukskrivna, att få jobb eller att komma närmare arbete. Exempel på insatser är utbild- ning, praktik och matchning till arbete, rehabilitering samt för- beredande insatser som till exempel validering. 3.Sysselsättningsinitiativet för unga är en särskild satsning till regioner inom EU som 2012 hade en ungdomsarbetslöshet (15– ) på . Projekten, som inom Socialfonden bedrivs såväl lokalt och regio- nalt som nationellt, kännetecknas ofta av innovativa metoder, nya angreppssätt, lärande utvärdering och stärkt samverkan mellan olika myndigheter och verksamheter. Svenska är förvaltande och attesterande myndighet för Europeiska socialfonden och Europeiska integrationsfonden i . Myndigheten utlyser projektmedel och följer upp och ut- värderar effekterna av de olika projekten. På nationell nivå finns en övervakningskommitté som följer upp Europeiska Socialfondens arbete och säkrar genomförandets kvali- tet och effektivitet. Kommittén består av representanter från myn- Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete digheter, ideella organisationer, arbetsmarknadens organisationer samt forskningsvärlden. För att öka Socialfondens lokala förankring finns åtta regionala strukturfondspartnerskap i . Partnerskapen består av för- troendevalda representanter för kommuner och landsting och före- trädare för arbetsmarknadens organisationer, länsstyrelser, , intresseorganisationer och föreningar. I de två nord- ligaste regionerna ingår även representanter för . Struk- turfondspartnerskapen ansvarar för att dels förankra socialfonds- programmet på regional nivå, dels prioritera mellan projektansök- ningar. De säkerställer att projekten syftar till en stärkt regional konkurrenskraft och sysselsättning. 11.9.1Ett målområde i folkhälsopolitiken I proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan föreslog regeringen att ett målområde för folkhälsopolitiken skulle vara ökad hälsa i arbets- livet. Motiveringen var att ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor minskar den arbetsrelaterade ohälsan och bidrar till en allmänt förbättrad folkhälsa samt minskar de sociala skillnaderna i ohälsa. En utgångspunkt för regeringens förslag var att en mängd olika delar i en människas livsvillkor och levnadsvanor har betydelse för vilka åtgärder som krävs för att bryta utvecklingen med ökande arbetsrelaterad sjukskrivning. En god psykisk och fysisk arbets- miljö är enligt propositionen särskilt viktig för att minska hjärt- och kärlsjukdomar, värk och belastningsskador, psykisk ohälsa och andra stressrelaterade sjukdomar. biföll propositionen (bet. 2002/03:SoU7, rskr 2002/03:145). Kommittén redogör i kapitel 3 för utvecklingen avseende hälsa och sjukfrånvaro. Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete beslöt regeringen att bilda ett Arbetsmiljö- politiskt kunskapsråd. skulle huvudsakligen lyfta fram och belysa viktiga utvecklingstendenser inom arbetsmiljö- området och bidra med kunskap som stöd för utformningen av arbetsmiljöpolitiken.58 Enligt kan insatser för per- sonalens hälsa och för en förbättrad arbetsmiljö betraktas som in- vesteringar som inte bara leder till förbättrad hälsa och ökad arbets- trivsel utan också påverkar företagets produktivitet positivt. De studier som gjorts avseende hälsa och produktivitet visar enligt på att förbättrad hälsa leder till ökad produktivitet i företag samt till minskad sjukfrånvaro och sjuknärvaro.59 Samma tankegångar återfinns i departementspromemorian Arbetsmiljön och utanförskapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16). Det bör enligt promemorian skapas förutsättningar för en arbetsmiljö som förebygger utslag- ning från arbetslivet till följd av ohälsa och olycksfall och som ger möjligheter för så många som möjligt, även de som står långt från arbetsmarknaden, att träda in, kvarstå och utvecklas i arbetslivet. inriktning mot att minska riskerna att drabbas av olycks- fall och sjukdomar skulle ersättas av tydligare fokus på att arbets- miljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. Mycket tyder, enligt departementspromemorian, på att en sådan arbetsmiljö också kan gå hand i hand med verksamhetsutveckling, tillväxt och ökad sysselsättning. Faktorer på arbetsplatsen som enligt departementspromemorian är betydelsefulla för om utfallet blir bra eller dåligt för individen är bl.a. om arbetstakten är rimlig, om individen själv i tillräcklig om- fattning kan styra när arbetet ska utföras, om tillräckligt stöd finns att tillgå från chefer och kollegor och om individen har tillräcklig och rätt kompetens för arbetsuppgifterna.60 I skrivelsen 2009/10:248 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –2015 lade regeringen fast de politiska prioriteringarna för perioden. Fokus lades på att förbättra risk- minskning samt att uppmärksamma och utveckla arbetsmiljöns Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete möjligheter att bidra till hälsa. Vidare betonades att arbetsmiljö- förutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet att minska utanförskapet. Arbetsmiljön som konkurrens- och lönsam- hetsfaktor ska synliggöras och förstärkas. Dessutom ska arbetet in- riktas mot att öka medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor i hela samhället. Arbetsmiljökunskap i utbildningar ska prioriteras. I planen fastslogs också att insatser behövde göras för att främja arbetsplatsens förutsättningar att ta emot och behålla dem som kommer från någon form av utanförskap. Det ansågs föreligga ett särskilt behov av uppmärksamhet mot psykosocial arbetsmiljö.61 ISF redogör i underlagsrapport nr 7 för förhållandena i andra länder. Där inget annat anges återges här underlagsrapporten. i återgång i arbete i sex europeiska länder Socialförsäkringen administreras av kommunen i . Den försäkrades behov av rehabiliteringsåtgärder bedöms efter fyra veckors sjukfrånvaro av kommunens jobcenter och i samarbete med arbetstagaren. Tydliga krav ställs då på den enskildes egen aktivitet och medverkan till en snabb återgång i arbete. Sjukfallet följs därefter upp av jobcentret regelbundet och i täta intervaller, vanligen i ett personligt möte. De sjukskrivna kan ansöka om arbetslivsinriktad rehabilitering hos kommunens jobcenter. I plane- ringen av rehabiliteringen fastställs ett tydligt yrkesmässigt mål för insatserna. Den egentliga rehabiliteringen föregås av en tidig ”för- rehabilitering”, där arbetsprövning på en arbetsplats eller en rehabi- literingsinstitution ingår. Utbildning, upplärning och omskolning är vanliga rehabiliteringsformer. Den maximala tiden för rehabilite- ring är förhållandevis generöst tilltagen. Rehabiliteringspenning kan betalas ut i högst . 2009/10:248. Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete I fördelas ansvaret för arbetslivsinriktad (yrkesinriktad) re- habilitering mellan två aktörer, FPA (folkpensionsanstalten) och arbetspensionsanstalterna. Den arbetslivsinriktade rehabilitering som dessa två institutioner står för är starkt inriktad på att före- bygga arbetsoförmåga. FPA kan efter ansökan från arbetsgivaren anordna så kallad TYK-rehabilitering, en lagstadgad träning för att bevara och förbättra arbetstagarens arbetsförmåga. Vidare kan FPA efter ansökan från arbetsgivaren anordna så kallade ASLAK-kurser, som är en behovsprövad, medicinsk och yrkesinriktad rehab- ilitering. Förutom den förebyggande arbetslivsinriktade rehabiliteringen erbjuds rehabilitering under sjukskrivningen. FPA utreder de sjukskrivnas rehabiliteringsbehov när sjukpenning har utbetalats och gör en rehabiliteringsplan. Om så är lämpligt hänvisar FPA dem till rehabilitering inom arbetspensionssystemet. FPA- rehabiliteringen kan omfatta arbetsprövning, arbetsträning, utbild- ning och hjälpmedel som möjliggör studier eller arbete. Utbildningar kan vara allmänbildande utbildning vid exempelvis gymnasium eller folkhögskola, grundläggande yrkesutbildning, yrkesförberedande utbildning, yrkesinriktad omskolning och vidare- bildning. Under FPA-rehabiliteringen får den försäkrade rehabili- teringspenning och ersättning för vissa kostnader. Inom arbets- pensionssystemet har arbetstagaren en lagstadgad rätt till yrkes- inriktad rehabilitering med ekonomiskt stöd om han eller hon löper en risk för arbetsoförmåga . Arbetspensionsanstalterna anordnar rehabilitering till de sjuk- skrivna som är etablerade på arbetsmarknaden och vilkas sammanlagda arbetsinkomster har uppgått till ett visst minimibelopp.62 En försäkrad kan kallas till en personlig intervju med en arbets- förmågerådgivare vid FPA när arbetsoförmågan hotar dra ut , den försäkrade kan anses behöva råd och stöd för att åter- vända till arbetet eller den försäkrade har nytta av att träffa kundrådgivaren som är specialiserad på arbetsförmåga. 62Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2011d). Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete Under intervjun kartlägger arbetsförmågerådgivaren den försäkrades livssituation, resurser och möjligheter att återvända till arbetet. Arbetsförmågerådgivaren kartlägger den försäkrades situation som helhet, intervjuar denne och berättar om sjukdag- penningen, rehabiliteringsmöjligheter och andra åtgärder som kan främja återgången till arbetet. Arbetsförmågerådgivaren gör upp en plan för hur återgången till arbetet ska ske, diskuterar den för- säkrades situation och behov av olika stödåtgärder tillsammans med olika samarbetspartners, vägleder till lämplig rehabilitering, följer upp hur åtgärderna genomförs, bedömer tillsammans med den försäkrade hur de lyckas och beslutar om fortsatta åtgärder.63 Den holländska sjukförsäkringen för arbetstagarna har i praktiken privatiserats i och med den långa sjuklöneperioden. Den lagstad- gade sjukförsäkringen finns kvar för tillfälligt anställda, arbetslösa med flera. UWV (den offentliga arbetsförmedlingen) administrerar fortfarande alla förtidspensioner. UVW kan finansiera rehab- ilitering, exempelvis arbetsanpassning och arbetsträning, för att före- bygga eller senarelägga förtidspensionering. Förtidspensionärer som önskar återgå i arbete har möjligheten att själva planera sin arbets- livsinriktade rehabilitering och köpa rehabiliteringstjänster hos rehabiliteringsproducenter. Planen och budgetförslaget godkänns av socialförsäkringsadministrationen som utfärdar vouchers. I har arbetsgivaren huvudansvaret för att anpassa och följa upp sjukskrivna på arbetsplatsen, och arbetstagaren ska medverka till att finna lösningar som förhindrar onödigt långvarig sjukfrån- varo. Lättnader i uppföljningssystemet, liksom slopande av sanktio- nerna, trädde i kraft . Senast ska arbetsgivaren göra en uppfölj- ningsplan i samarbete med den anställde, om det inte är uppenbart onödigt. Senast före ska arbetsgivaren om det inte är 63http:///web/sv/arbetsformaga-i-samarbete (140822) Bakgrund till bättre stöd för återgång i arbete uppenbart onödigt kalla den sjukskrivne till ett dialogmöte. Vid behov kan andra aktörer, som till exempel läkare, företagshälso- vård, NAV och/eller facklig representant/skyddsombud delta. ska NAV kalla arbetsgivare och den sjukskrivna till ett andra dialogmöte. Båda har närvaroplikt. Om NAV bedömer att det behövs ska sjukskrivande läkare delta. Senast , maximal tid för sjukpenning, ska NAV göra en ny värdering av rättigheter och behov av rehabilitering.64 ”Jobcentre Plus” har skapats med deltagande från Socialförsäk- ringsadministrationen och Arbetsförmedlingen med uppdrag att tydligare lägga fokus på sjukskrivnas återgång i arbete. ”Fit for Work”-tjänsterna stödjer tidig återgång i arbete och koordinerar multidisciplinärt stöd i en tidig fas av sjukskrivningen. Förmånen ”Employment and Support Allowance” (). är lägre än sjuklönen och kan betalas ut av socialförsäkringsadmi- nistrationen efter att sjuklönen har upphört. Dess längd beror på bedömt behov.