sou · H4B343 · 2016-06-16 00:00:00 — Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om bör tillträda protokollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel till konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (protocol to the convention on international interests in mobile equipment on matters specific to railway rolling stock, i fort- sättningen järnvägsprotokollet eller protokollet). I uppdraget ingick också att föreslå vilka förklaringar till proto- kollet som bör lämna vid ett tillträde samt att ange på vilket sätt bestämmelserna i protokollet bör införlivas med svensk rätt. Den särskilde utredaren hade även i uppdrag att ta ställning till om ska utse särskilda kontaktpunkter som sköter kontakten med det internationella registret. I uppdraget ingick slutligen att lämna de författningsförslag som ett svenskt tillträde till proto- kollet kräver eller som i övrigt bedöms lämpliga för att protokollets bestämmelser ska kunna tillämpas fullt ut. förordnades lagmannen numera hovrättspresidenten till särskild utredare. Som expert i utredningen förordnades rådmannen . förordnades ämnessakkunnige , som ämnes- sakkunnig i utredningen. förordnades departe- mentssekreteraren , , advo- katen , , chefsjuristen , , verksjuristen , , chefsjuristen , , docenten , , , chefsjuristen , Tågopera- törerna och juristen , Transportstyrelsen som experter i utredningen. Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen . entledigades som expert i utredningen. förordnades professor som expert att representera , uni- versitet. entledigades och förordnades rättssakkunnige som sakkunnig i utred- ningen. Kanslisekreteraren har bistått utredningen med text- bearbetning och layout av betänkandet. Sammanfattningen av be- tänkandet har översatts av Språktjänsten vid . Utredningen, som antagit namnet – inter- nationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel (Ju 2015:07), överlämnar härmed betänkandet Internationella säkerhetsrätter i järn- vägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet (SOU 2016:43). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker ............................ 1.2Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)................................................................................ 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård Finansiering av rullande järnvägsmateriel ............................. Leasing inom järnvägssektorn ................................ Public Private Partnership (PPP) ........................... Statligt stödda exportkrediter ................................ Ett enhetligt järnvägssystem inom Europeiska unionen...... Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad.......................................... Att läsa .....................................................och tolka texterna Två texter – ett instrument Systemet .....................................................med förklaringar Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser............... 5.3Tillämpningsområde och allmänna bestämmelser (kapitel I) ................................................................................ Inledning och terminologi...................................... Egendom som omfattas av järnvägsprotokollet.... Frågor om representation (artikel IV)................... 5.3.5Identifiering av rullande järnvägsmateriel i avtalet (artikel V) .................................................. Lagval (artikel VI)................................................... 5.4 Åtgärder vid avtalsbrott, m.m. (kapitel II)............................ 5.4.2Åtgärder vid avtalsbrott som följer Åtgärder vid avtalsbrott som följer av järnvägsprotokollet (artiklarna VII–XI) ........... 5.4.4Ändring av bestämmelserna om interimistiska åtgärder (artikel VIII) ............................................. Åtgärder vid insolvens............................................. Bistånd vid insolvens (artikel X) ............................ Bestämmelser om gäldenären (artikel XI) ............. Jurisdiktion (kapitel IV)......................................................... Förhållande till andra konventioner (kapitel V) ................... Leasingkonventionen (artikel XIX) ....................... COTIF (artikel XX) ............................................... Slutbestämmelser (kapitel VI) ............................................... 5.7.1Artikel XXVI – Begränsning av Förklaringar till protokollet ......................................... Bestämmelser och information om lämnande av förklaringar......................................... Olika typer av förklaringar ..................................... 6.3Förklaringar som lämnat vid tillträdet 6.3.1Förklaringar till artiklarna 39.1 och 39.4 Förklaring till artikel 40 6.3.3Förklaring till artikel 54.2 6.4EU:s tillträde till Kapstadskonventionen EU:s tillträde och frågan om kompetens............... Förklaringar som EU har lämnat ........................... möjlighet att lämna förklaringar............................. Övriga förklaringar till järnvägsprotokollet ....................... Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel........................................ 7.2Det internationella registret (konventionen kapitel IV– VII och protokollet kapitel III)........................................... 7.3Hur fungerar det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel?........................ 7.3.2Vad kan registreras i det internationella Fel i det internationella registret.......................... Upphävande av registrering.................................. Bör tillträda järnvägsprotokollet? 8.3 Ekonomiska argument för ett tillträde................................ Förbättrad tillgång till privat kapital .................... Fördelar för järnvägsoperatörer............................ 8.4Möjligheten att registrera säkerhetsrätter i rullande Övriga argument för ett tillträde ......................................... Tydligare reglering av säkerhetsrätter .................. roll i det internationella samarbetet....... Finns det något som talar emot ett tillträde?...................... bör tillträda järnvägsprotokollet ............................. 8.8Sammanställning över förklaringar som bör lämna respektive avstå från att lämna .................................. Förklaringar till järnvägsprotokollet.................... Införlivande av järnvägsprotokollet ............................ 9.1Metod för järnvägsprotokollets införlivande med De olika metoderna för införlivande.................... 9.1.2Järnvägsprotokollet bör i relevanta delar gälla som svensk lag ....................................................... 9.2Stockholms tingsrätt bör vara reservforum vid svensk 9.3Författningsändringar med anledning av tillträde till järnvägsprotokollet ........................................... Upplysningar om protokollets företräde............. 9.3.3Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel bör ges särskild förmånsrätt ..... Sakrättsligt skydd vid köp av rullande Konsekvenser för företag..................................................... 11.2.1 Konsekvenser för mindre företag ........................ Konsekvenser för staten....................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker.......................... Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) ............................................................................. 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård Konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker..................................................................... Protokoll till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel ............................... Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ta ställning till om bör tillträda järnvägsprotokollet. Efter en analys av proto- kollet föreslår utredningen i betänkandet att bör tillträda protokollet. Det främsta skälet till utredningens förslag är de eko- nomiska fördelar vid finansiering av rullande järnvägsmateriel som finns att vinna för svenska företag som arbetar med järnväg, spår- väg eller tunnelbana (i fortsättningen järnvägsföretag). Även för statliga järnvägsoperatörer kommer protokollet att medföra fördelar genom att tillgängliggöra mer kapital för investeringar i ny rullande järnvägsmateriel. Därmed minskar behovet av såväl direkt statligt stöd som indirekt stöd eller garantier. Inom flygindustrin har leasing och andra i huvudsak privata finan- sieringslösningar lett till väsentligt ökade investeringar. Förklaringen är bl.a. att långivaren blir säkerställd genom registrering av sin säkerhetsrätt eller inteckning. En jäm- förelse kan göras med järnvägssektorn där investeringarna har stag- nerat. Här finns heller inga nationella offentliga register där långivare kan registrera sina säkerhetsrätter i finansierade tillgångar. Möjligheten att registrera internationella säkerhetsrätter i ett gemensamt internationellt register är avgörande för konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (Kapstadskonven- tionen) och de olika protokollens tillämpning. På samma sätt som när det gäller egendom som omfattas av Kapstadskonventionens protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsobjekt (luftfartsproto- kollet), kommer det att finnas ett internationellt register för säker- hetsrätter för egendom som omfattas av järnvägsprotokollet. Utredningen föreslår vidare att protokollet ges status som svensk lag genom ändringar i lagen (2015:860) om internationella säker- hetsrätter i lösa saker samt att vissa författningsändringar görs i förmånsrättslagen (1970:979) och lösöreköpslagen (1845:50 s.1). Finansiering av rullande järnvägsmateriel – möjligheter och utmaningar Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll reglerar hur säkerhets- rätter i vissa typer av lösöre ska hanteras vid så kallad asset based financing. Rullande järnvägsmateriel utgör en särskild typ av lösöre; dessa representerar höga ekonomiska värden och de rör sig över landgränser. Järnvägsföretagens verksamhet är kapitalkrävande och investe- ringsbehoven är betydande. Behovet av stora finansiella resurser innan verksamheten startar kopplat till begränsade finansierings- lösningar, har utgjort ett av hindren för en effektiv konkurrens inom järnvägssektorn. Finansiering av rullande järnvägsmateriel sker i huvudsak genom leasing samt lån hos banker och andra kreditinstitut. Vid vissa typer av lån och krediter kan förmånliga villkor erhållas genom statligt stödda garantier, så kallade exportkrediter. Gemensamt för flertalet typer av finansiering av rullande järnvägsmateriel, är att finansiären får en säkerhetsrätt i denna. På grund av sina höga ekonomiska värden och långa livslängd lämpar sig rullande järnvägsmateriel mycket bra för sådan egendomsbaserad finansiering. Att rullande järnvägsmateriel rör sig över landgränser försvårar för finansiärer med säkerhetsrätter i rullande järnvägs- materiel, eftersom sådana säkerhetsrätter regleras olika i skilda rätts- system. Här finns heller inga nationella eller internationella offent- liga register där långivare kan registrera sina säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. Vid finansiering genom leasing tillämpas ordningen i lösöreköpslagen. För att åstadkomma separa- tionsrätt i egendom för borgenären uppställs i lagen krav på kun- görelse i ortstidning och registrering hos . Denna ordning är omständig och har dessutom en stark nationell prägel, vilket kan verka avhållande för framför allt utländska finan- siärer. Främst är det fråga om vilka åtgärder en säkerhetshavare, såsom en leasegivare, kan vidta om den som har ställt säkerheten eller leasetagaren inte uppfyller sina åtaganden. En annan viktig fråga är vilket skydd säkerhetshavaren har vid ett insolvensförfarande gent- emot den som ställt säkerheten. Frågor om borgenärens rätt i för- hållande till andra borgenärer regleras genom sakrättsliga regler som skiljer sig åt mellan olika länder. Vidare skapar avsaknaden av ett offentligt register för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel osäkerhet hos finansiärer, något som kan leda till färre och sämre finansieringsmöjligheter. Behov av gemensamma regler för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel Inom det internationella (Unidroit) har det pågått ett arbete med att ta fram gemensamma materiella regler för säkerhetsrätter i vissa typer av mobilt lösöre som ska förenkla vid internationell finan- siering och minska riskerna. Detta arbete resulterade i Kap- stadskonventionen som tillsammans med luftfartsprotokollet trädde i kraft . Olika typer av flyttbar egendom såsom luftfartsobjekt, rullande järnvägsmateriel och rymdutrustning reg- leras i de tre tillhörande protokollen. tillträdde Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet. Järnvägs- protokollet och protokollet avseende rymdutrustning har däremot ännu inte trätt i kraft. Järnvägsprotokollet träder i kraft först när fyra länder har godkänt eller ratificerat protokollet. I järnvägsprotokollet anges vad som ska gälla när säkerhetsrätten finns i rullande järnvägsmateriel. Det huvudsakliga syftet med Kap- stadskonventionen och järnvägsprotokollet är att tillhandahålla klara och enhetliga regler kring säkerhetsrätter i samband med finansie- ring av rullande järnvägsmateriel. På så sätt ökas förutsägbarheten för finansiärerna, något som i sin tur gynnar operatörerna som därigenom kan få bättre finansieringsvillkor. Järnvägsprotokollet och det internationella registret Järnvägsprotokollet liksom Kapstadskonventionen är så kallade blandade avtal, vilket innebär att de reglerar vissa rättsområden där EU:s medlemsstater har överfört sin kompetens till EU, såsom frågor om tillämplig lag och erkännande av domstols beslut. konventionen och protokollet respektive och angav då i en förklaring inom vilka områden som EU har kompetens. EU:s tillträde binder i och för sig inte medlemsstaterna till överens- kommelserna, men är en förutsättning för att en medlemsstat ska kunna tillträda. Kapstadskonventionen tillsammans med järnvägsprotokollet är unika på så sätt att de skapar ett helt nytt system uppbyggt på in- rättandet av så kallade internationella säkerhetsrätter, vilka ska er- kännas i samtliga fördragsslutande stater. Tre olika typer av avtal kan enligt konventionen ge upphov till en internationell säkerhets- rätt: 1.leasingavtal, där leasegivaren som ägare har säkerhetsrätt i egen- domen när den leasas ut, 2.köp med äganderättsförbehåll, där säljaren har säkerhetsrätt i egen- domen före full betalning, eller innan något annat villkor har upp- fyllts, och 3.panträttsupplåtelser eller säkerhetsöverlåtelser, där en säkerhets- ställare ger en säkerhetshavare säkerhetsrätt i viss egendom för att säkerställa uppfyllandet av befintliga eller kommande för- pliktelser. De internationella säkerhetsrätterna kan – men måste inte – regi- streras i ett internationellt register där deras inbördes prioritets- ordning kan fastställas. Det internationella registret för egendom som omfattas av järnvägsprotokollet finns i . Det kom- mer att bli möjligt att göra såväl registreringar som sökningar i registret dygnet runt . Registret är under upp- byggnad och kommer att sättas i drift så snart järnvägsprotokollet träder i kraft. Utöver frågor om prioritet mellan olika internationella säker- hetsrätter reglerar protokollet tillsammans med konventionen vad som ska ske om gäldenären (dvs. en leasetagare, köpare vid ett köp med äganderättsförbehåll respektive säkerhetsställare) inte uppfyller sina förpliktelser eller om det inleds insolvensförfarande mot gälde- nären. De åtgärder som borgenären (dvs. en leasegivare, säljare med äganderättsförbehåll respektive säkerhetshavare) erbjuds enligt kon- ventionen och protokollet är avsedda att vara kraftfulla och effek- tiva och ska i största möjliga utsträckning kunna vidtas utan in- blandning av nationell domstol eller myndighet. Järnvägsprotokollet är inte ett protokoll som en stat bara kan välja att tillträda eller ej. Vid ett tillträde måste staten dessutom ta ställ- ning till vilka förklaringar som ska lämnas och i vissa fall, hur för- klaringen ska formuleras. Järnvägsprotokollet är anpassat att kunna tillämpas i olika rättssystem. Avsikten med systemet med för- klaringar (declarations) är att så många länder som möjligt ska till- träda, oavsett hur deras nationella rättssystem ser ut. För att åstad- komma detta är protokollet uppbyggd av ett system med förkla- ringar som påverkar bestämmelsernas tillämplighet i de olika länderna. Vissa förklaringar är så kallade opt in förklaringar, vilket innebär att genom att lämna en förklaring blir en viss bestämmelse tillämp- lig. Det är ofta fråga om bestämmelser som utökar skyddet för borgenärer samt påskyndar förfarandet vid en gäldenärs insolvens eller avtalsbrott. Andra bestämmelser i protokollet är så grundlägg- ande att det krävs en förklaring av ett land för att de inte ska tillämpas, så kallade opt out förklaringar. Med hänsyn till är EU:s medlemsstater förhindrade att lämna förklaringar som rör bestämmelser på områden där EU har exklusiv kompetens. Anslutningsdokument och förklaringar ska lämnas till Unidroit, som i egenskap av depositarie för en förteckning över vilka förkla- ringar respektive land har lämnat. Denna uppdateras löpande och finns tillgänglig på Unidroits hemsida där det också går att se vilka stater som har tillträtt.1 Konsekvenser av ett tillträde Den grupp som framför allt kommer att beröras av ett svenskt tillträde är svenska tågoperatörer, banker och andra företag som är engagerade i finansiering av rullande järnvägsmateriel. Järnvägs- protokollet skapar förutsättningar för ökad privat finansiering genom att det blir lättare för långivarna att bevaka sin investering. Denna bevakning kommer att bli möjlig genom det internationella registret. Det blir då fråga om ett register för såväl inhemska som internatio- nella transaktioner och därtill ett universellt system för identi- fiering av rullande järnvägsmateriel. För företag som önskar göra registreringar eller sökningar i det internationella registret, är det öppet att registrera sig som brukare och därmed få tillgång till registret. Ett tillträde till protokollet med- för inga skyldigheter för svenska företag. Ett tillträde till järnvägsprotokollet kommer inte att medföra några direkta kostnader för . Det finns inte något register över rullande järnvägsmateriel i som skulle kunna användas för de syften järnvägsprotokollet har. Det inter- nationella registret kommer att finansieras genom avgifter och därigenom vara självfinansierat. Registrering av en internationell säkerhetsrätt kommer dessutom att vara frivillig. Ett tillträde till protokollet medför således inte heller några indirekta kostnader eller minskade intäkter i form av avgifter m.m. Det är utredningens bedömning att ett tillträde till protokollet innebär att stora och små företag med verksamhet i , varav vissa ägs av svenska staten/landstingen, kommer att göra ekono- miska besparingar. Exakt vilka och hur stora dessa verkningar kom- mer att bli är emellertid enligt utredningens mening inte möjligt att förutsäga. Svensk kreditsäkerhetsrätt skulle må väl av en modernisering. Som det är nu har både svenska och utländska kreditgivare svårt att förstå lagstiftningen avseende säkerhetsrätter i lösöre, däribland rullande järnvägsmateriel. Ett svenskt tillträde till och implemen- tering av Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll skulle medföra en tydlig förbättring av kreditsäkerhetsrätten på de områden proto- kollet täcker. Som borgenär med en registrerad internationell säker- hetsrätt blir positionen väsentligt mera förutsägbar och pålitlig i ett insolvensförfarande avseende en svensk gäldenär, jämfört med om inte anslutit sig till järnvägsprotokollet. Detta kommer i sin tur att leda till bättre och billigare finansiering för svenska järnvägs- företag. Järnvägsprotokollet kommer att träda i kraft den senare av följande dagar (artikel XXIII.1): a)i den månad som följer efter det att tre måna- der förflutit efter den dag, då det fjärde ratifikations-, godtag- ande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats. b)Den dag då sekretariatet hos depositarien deponerar ett intyg som bekräftar att det internationella registret är i full drift. Inget nytt svenskt system behöver inrättas eller ändras till följd av ett svenskt tillträde. The Inquiry’s proposals The main remit of the Inquiry has been to consider whether should accede to the Protocol. Following an analysis of the Protocol, the Inquiry proposes in its report that should accede to it. The primary reason for the Inquiry’s proposal is the economic advantages to be gained by Swedish under- takings operating railways, light railways and subways (hereafter ‘railway undertakings’) when financing railway rolling stock. The Protocol will also benefit state rail operators by making more in- vestment capital for new railway rolling stock available. This would reduce the need for both direct state aid and indirect support or guarantees. In the industry, leasing and other mainly private finan- cing solutions have led to substantially increased investments in the last 20 years. Among other things, this is because creditors are safeguarded through the registration of their interest or mortgage. This can be compared with the railway sector, in which invest- ments have stagnated, and there are no national public registries in which creditors can register their interests in financed assets. The possibility to register international interests in a joint inter- national registry is crucial to the application of the Convention on International Interests in (the Con- vention) and its various protocols. In the same way as applies to property covered by the Protocol, there will be an international registry for interests in property covered by the Rail Protocol in which creditors can register their interests in rail- way rolling stock. The Inquiry also proposes that the Protocol be given the status of Swedish law via amendments to the Act on international interests in movable property (2015:860), and that certain amendments be made to the Rights of Priority Act (1970:979) and the Act on the purchase of movable property that the purchaser allows to remain in the ’s custody (1845:50, p.1). Financing of railway rolling stock – opportunities and challenges Protocol of the Convention regulates how interests in certain types of mobile assets are to be dealt with in terms of asset-based financing. Railway rolling stock is a special type of movable asset, as it represents high financial values and moves across national borders. The operations of railway undertakings require substantial capi- tal, and the need for investment is considerable. The need for sub- stantial financial resources before start-up and the limited financing solutions available have been a barrier to effective competition in the rail sector. Railway rolling stock is mainly financed through leasing and loans from banks and other credit institutions.