sou · H4B327 · 2016-04-08 00:00:00 — Mot den bakgrunden och för att säkerställa att det fortsatt kommer finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov, motiveras en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. Motsvarar postlagstiftningen de rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle? Samhällsutvecklingen medför förändrade krav och förväntningar på postmarknadens aktörer och på postlagstiftningen. Det sker till exempel en kraftig tillväxt inom e-handelsmarknaden vilket genererar ökande volymer av paket och tyngre brevförsändelser. Kraven och förväntningarna kan skilja sig markant åt beroende på geografisk region och mellan stad, tätort, landsbygd respektive glesbygd. Den samhällsomfattande posttjänsten beskrivs i postlagen (2010:1045) och i postförordningen (2010: 1049) och innebär att det ska finnas en posttjänst i hela landet som är av god kvalitet och som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Det ska förekomma minst en insamling och en utdelning varje arbetsdag och minst , om inte omständigheter eller geografiska förhållanden utgör skäl för undantag. Vidare ska expeditions- och inlämningsställena ligga så tätt att användarnas behov beaktas. De krav på befordringstider som har meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska efterlevas. Det ska vidare finnas möjlighet att försäkra postförsändelser och att få kvitto från mottagaren på att en postförsändelse har tagits emot. Enstaka postförsändelser ska befordras till enhetliga priser och villkoren för tjänsten ska vara allmänt tillgängliga. Befordringstiderna regleras i postförordningen (2010:1049) genom att krav på andelen övernattbefordrade brev anges. Därutöver har regeringen bemyndigat att meddela närmare föreskrifter om befordringstiderna. På postområdet finns inom EU det s.k. postdirektivet, som varit föremål för översyn två gånger då det ändrats genom ytterligare direktiv. Omfattningen och kvaliteten på den samhällsomfattande posttjänsten härrör från det första direktivet, och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. Om- fattningen och kvaliteten har inte ändrats genom det andra direktivet och rådets direktiv /39/EG av om ändring av direktiv /67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen eller genom det tredje direktivet och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Direktiven ger medlemstaterna vissa möjligheter att anpassa den nationella postlagstiftningen efter nationella behov. Enligt minimikravet i artikel 3 ska t.ex. den samhällsomfattande posttjänsten omfatta postförsändelser som väger högst och paket upp till . Det finns dock en möjlighet att höja viktgränsen till , vilket har gjorts i . Digitaliseringens utveckling och påverkan på samhället innebär bl.a. förändrade kommunikationsmönster. Regeringen anser att det behöver göras en bedömning av om postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle motsvarar rådande och framtida behov på nationell nivå såväl som i olika delar av landet. Det finns ett behov av att analysera marknadssituationen på nationell nivå såväl som i olika delar av landet och möjligheterna för konkurrerande företag att träda in och uthålligt verka på marknaden. bör behovet av prisregleringen ses över inom ramen för en övergripande samhällsekonomisk analys som även innefattar utvecklingen inom elektroniska kommunikationer och e-handel. Frågan om samdistribution av post och tidningar har diskuterats. Frågan behöver utredas närmare för att klargöra effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens samt hur samdistribution av post och tidningar skulle kunna genomföras. Utredaren ska därför göra följande: Kartlägga postmarknaden, dess aktörer och utveckling i fråga om marknadsandelar, tjänster, priser, volymer, geografiska förhållanden och förutsättningar samt analysera och kartlägga samhällsviktiga aktörers beroende av post. Beskrivningen ska även innefatta en bedömning av den troliga framtidsutvecklingen på nationell nivå såväl som i olika delar av . I beskrivningen ska det också ingå en sammanfattning av den pågående utvecklingen inom EU. Göra en samhällsekonomisk analys av postmarknaden och digitaliseringens effekter på den. I samband med detta bör effekterna med avseende på prisnivåer, tillgänglighet, servicenivå och tillträdet av nya företag på marknaden analyseras. Utredaren ska bl.a. analysera hur konkurrenssituationen på olika delmarknader inom postområdet ser ut med dagens regler och hur möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens skulle påverkas av förslagen. Förekommande skillnader i geografiska förhållanden och förutsättningar i olika delar av landet ska uppmärksammas. Utifrån den samhällsekonomiska analysen ska utredaren utreda eventuella brister i nuvarande lagstiftning som hindrar marknadens utveckling. Situationen i olika delar av landet ska uppmärksammas i analysen. Med utgångspunkt i kartläggningen av postmarknadens utveckling analysera hur postlagstiftningen och det offentliga åtagandet påverkar andra marknaders funktionssätt. Förekomsten av offentligt subventionerad distribution för distanshandelsföretag ska kartläggas och de samhällsekonomiska kostnaderna av eventuella snedvridningar diskuteras. Analysera och bedöma om den nuvarande postlagstiftningen motsvarar de rådande och de framtida behoven i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar av den. Utredaren ska särskilt analysera och bedöma behovet och efterfrågan av posttjänster i olika delar av landet, postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice samt utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens. Om det bedöms som motiverat lämna förslag om förändringar i den nuvarande postlagstiftningen som är möjliga inom ramen för postdirektivet och som är kostnadseffektiva. Utarbeta nödvändiga författningsförslag. Finns det fortfarande behov av övernattbefordran inom den samhällsomfattande posttjänsten? Enligt 6 § postförordningen (2010:1049) ska den samhällsomfattande posttjänsten uppfylla kravet att av de brev som lämnats in för övernattbefordran före angiven sista inlämningstid ska ha delas ut inom landet påföljande arbetsdag, oavsett var i landet de har lämnats in. av breven ska ha delats ut inom tre påföljande arbetsdagar. Dessa bestämmelser har ytterst sin grund i den basnivå som krävs för gränsöverskridande post enligt bilaga II till EU:s tredje postdirektiv, och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Den nivån sattes redan vid införandet av det första direktivet 1997. I samband med de överväganden som gjordes inför införlivandet av bestämmelserna i det tredje postdirektivet slog regeringen fast att den aktuella nivån skulle fortsätta gälla tills vidare och att det inte då fanns skäl att ändra omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten (prop. 2009/10:216 Ny postlag). Med bakgrund av de senaste årens snabba utveckling av elektroniska kommunikationsalternativ i stället för fysiska brev bör behovet av övernattbefordran av brev som en grundtjänst i den samhällsomfattande posttjänsten utredas. Utredaren ska därför göra följande: Bedöma behovet av övernattbefordran av brev som en del av den samhällsomfattande posttjänsten och särskilt analysera och bedöma behovet av posttjänster i olika typer av gles- och landsbygder. Identifiera vilka grupper i samhället som har behov av att övernattbefordran av brev ingår i den samhällsomfattande posttjänsten. Beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av övernattbefordran av brev som en del av den samhällsomfattande posttjänsten, särskilt i förhållande till prisregleringen av enstaka inrikes övernattbefordrade postförsändelser, och föreslå hur en alternativ posttjänst tillhandahållen på marknadsmässiga villkor för övernattbefordrad post skulle kunna se och hur basnivån för den gränsöverskridande posten ska kunna upprätthållas. ska i analysen väga in att det finns olika förutsättningarna i olika delar av landet.  Utarbeta nödvändiga författningsförslag. I denna del ska uppdraget redovisas i ett delbetänkande . Finns det fortfarande behov av ett pristak? Enligt 9 § postförordningen (2010:1049) föreskrivs att den som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst inte får höja normalportot per kalenderår för inrikes befordran av enstaka inrikes övernattbefordrade postförsändelser som väger upp till mer än förändringen i konsumentprisindex. Denna form av pristak infördes i dåvarande postförordning (1993:1709) för att skydda konsumenter, främst de grupper som inte har något alternativ till , mot allt för kraftiga prishöjningar (prop. 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet). Syftet med att införa pristaket var då också att enligt Post- och kassaserviceutredningens slutbetänkande Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) motverka korssubventionering av andra konkurrensutsatta posttjänster. ska ges utrymme att ta ut ett pris som motsvarar kostnaderna för tjänsten. I ovannämnda slutbetänkande föreslogs att postförordningens pristak skulle tas bort. Som skäl angavs bl.a. att skyddsbehovet för de då utpekade grupperna inte var tillräckligt stort för att motivera en pristaksreglering. Enligt de avvägningar som gjordes i utredningen var dessutom regler om ökat skydd mot otydlig prissättning och diskriminering vid prissättning av en samhällsomfattande posttjänst ett bättre sätt att motverka korssubventionering av konkurrensutsatta posttjänster än ett pristak. Ingen ändring av pristaket gjordes i den nya postförordningen (2010:1049) men regler om att prissättningen av samhällsomfattande posttjänster bl.a. ska vara öppen för insyn och icke-diskriminerande infördes. Det bör åter utredas om pristaksregleringen fortfarande behövs. utreda den nuvarande prisregleringen enligt postförordningens (2010:1049) och då särskilt analysera effekterna av prisregleringen, undersöka om det fortfarande finns grupper i samhället som inte har något alternativ till och därmed behöver skyddas av ett pristak och om så är fallet föreslå en ändamålsenlig konstruktion av ett sådant pristak, beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av pristaket, analysera marknadssituationen och möjligheterna för konkurrerande företag att träda in och uthålligt verka på marknaden, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. I denna del ska uppdraget redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget att föreslå förändringar av postdirektivet kom det första liberaliseringsdirektivet på postområdet, och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. Det ursprungliga direktivet har sedan ändrats genom och rådets direktiv /39/EG av om ändring av direktiv /67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen och och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Parallellt med liberaliseringen av EU:s postmarknader, som bl.a. postdirektivet drivit fram, har digitaliseringen av såväl det svenska som andra samhällen inneburit förändrade kommunikationsmönster. EU:s postmarknader har , i olika utsträckning, karaktäriserats av kontinuerligt sjunkande brevvolymer. Såväl medlemstater, kommissionen, olika samarbetsorgan, intresseorganisationer och aktörer på postmarknaden har väckt frågan om förändringar av tredje postdirektivet. utifrån sina slutsatser av uppdraget att se över postlagstiftningen analysera behovet av och föreslå förändringar av postdirektivet. Utredaren ska utifrån de regler som föreslås lämna en redovisning av de konsekvenser och kostnader som uppstår för enskilda, för företag och för staten. Om förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för staten ska förslag till finansiering lämnas. Utredningen ska redovisa om förslagen påverkar möjligheterna att genomföra den verksamhet som regleras i 4 kap. 9 § postlagen och 13 § postförordningen. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ i kommittéförordningen (1998:1474). Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter, organisationer, företag och pågående utredningar som har relevans för utredningsuppdraget. Uppdraget om postförordningens (2010:1049) krav när det gäller övernattbefordran och prisreglering av enstaka övernattbefordrade postförsändelser ska redovisas i ett delbetänkande . Resterande delar av uppdraget ska redovisas i ett slutbetänkande . Utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av postlagstiftningen (dir. 2015:87). En särskild utredare ska se över postlagstiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar. Enligt utredningens direktiv skulle uppdragen redovisas (övernattbefordran och prisreglering) respektive . Uppdragen ska i stället redovisas (övernattbefordran och prisreglering) respektive . En genomgång av kvalitetskrav i några europeiska länder Den finska postlagstiftningen (postlagen 415/2011) som trädde i kraft baseras på postdirektivet. De samhällsomfattande posttjänsterna i har begränsats till ett permanent utbud av tjänster som avser följande postförsändelser: enstaka kontantbetalda brevförsändelser som väger högst inrikes brevförsändelser som är avsedda att delas ut den andra vardagen räknat från inlämningsdagen (D+2) och som kvalitetsnormen enligt 19 § i postlagen för samhällsomfattande tjänster tillämpas på enstaka kontantbetalda postpaket som väger högst postförsändelser som väger högst som ankommer till landet rekommenderade och försäkrade postförsändelser som avses i 1 och 2 punkten (Posti) är utsedd att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster i och finansiering sker med hjälp av tjänsternas avkastning. Brevförsändelser som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna ska samlas in och delas ut åtminstone en gång per dag , med undantag av helgdagar som infaller . Enligt 15 § 2 stycket postlagen ingår både inrikestjänster och utrikestjänster i de samhällsomfattande tjänsterna. Kvalitetskrav för posttjänster i Kvalitetskraven för ett standardbrev inom de samhällsomfattande posttjänsterna, det vill säga ett så kallat andraklass brev, bestäms av 19 § första stycket postlagen. Inrikes brevförsändelser som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna, och som har lämnats in för utdelning den andra vardagen räknat från inlämningsdagen, ska delas ut så att av försändelserna är framme senast andra vardagen räknat från inlämningsdagen (D+2)och senast tredje vardagen (D+3). Inrikes brevförsändelser som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna, och som har lämnats in för utdelning den vardag som följer på inlämningsdagen, ska delas ut så att av försändelserna är framme senast den vardag som följer på inlämningsdagen (D+1). Enligt 19 § andra stycket postlagen ska gränsöverskridande post inom Europeiska unionen delas ut så att av försändelserna är framme den tredje dagen räknat från inlämningsdagen (D+3) och av försändelserna är framme den femte dagen räknat från inlämningsdagen (D+5). Den som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster ska iaktta unionens interna kvalitetsnormer för gränsöverskridande post både i fråga om hela unionens post och i fråga om posten mellan två av unionens medlemsstater. Mätning och rapportering av befordringstider Varje postföretag ska publicera uppgifter om tjänsternas kvalitet, enligt 8 kap. 42 § postlagen. Den undersökning som mäter hur den föreskrivna kvalitetsnormen uppfylls ska utföras av ett organ som är oberoende av den som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster. Uppgifterna och undersökningen ska skickas till för kännedom. ska i sin tur publicera en berättelse över hur kvalitetsnormerna i 19 § postlagen har iakttagits (12 kap. 67 § postlagen). I postlag1 definieras de samhällsomfattande posttjänsterna som landsomfattande eller regionalt begränsad förmedling av:  brevförsändelser, inklusive brevsändningar, som väger högst prenumererade tidningar och tidskrifter som väger högst postpaket som väger högst rekommenderade postförsändelser och värdepost upp till inrikes förmedling av postförsändelser till och från utlandet avgiftsfri förmedling av ytterligare specificerade posttjänster för blinda, synskadade, krigsfångar och civila internerade rekommenderade och försäkrade försändelser Förmedling definieras som insamling, sortering, transport och/eller utdelning. Till de samhällsomfattande tjänsterna ska höra minst en insamling och en utdelning till varje juridisk eller fysisk persons verksamhetsställe eller permanentboende. Ut- sedd tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten i är . Den del av den norska samhällsomfattande posttjänsten som går med förlust finansieras med hjälp av ett årligt stadsbidrag. Kvalitetskrav för posttjänster i tillståndsvillkor2 anges mer detaljerade bestämmelser om leveranssäkerheten för försändelserna. av de inrikes brevförsändelserna ska levereras påföljande arbetsdag (D+1), medan ska vara framme inom de tre påföljande arbetsdagarna. Kravet gäller för ett genomsnitt av försändelserna varje kvartal. 1Lov om posttjenester (postloven) LOV-2015-09-04-91. 2Konsesjon til , 1.januar 2013 til og med 31.desember 2016. av inrikes befordrade oprioriterade brev och paket ska vara framme efter inlämning (D+4), medan ska vara framme . Kravet gäller för ett genomsnitt . För försändelser till och från länder inom EES gäller att av inlämnade försändelser ska delas ut efter inlämning (D+3), medan ska vara framme (D+5). Kravet avser genomsnittet för varje halvår. Försändelser som inkommer från utlandet till ska förmedlas inom samma tidsfrister som motsvarande inrikes försändelser. Detsamma gäller för inrikes befordran av försändelser till utlandet. , Postog teletilsynet, kan ge dispens från kraven i särskilda fall. Mätning och rapportering av befordringstider Posten är skyldig att utföra objektiva mätningar för att visa att de uppfyller kvalitetsnormerna. Mätningar för prioriterad post ska utföras i enlighet med gällande CEN-standarder. Det gäller dock inte sändningar med förhandlade villkor. Operatören ska rapportera mätresultat inklusive statistisk osäkerhet till Postog teletilsynet med kopia till ministeriet. Rapporteringen för mätningen av inrikes försändelser ska ske varje kvartal i slutet av följande månad och för gränsöverskridande transporter till/från EES i slutet av efter varje halvår. I det fall kraven inte uppfylls ska en förklaring bifogas i rapporten. Kvartalsrapportens förteckning över kvalitetsmätningar för de tjänster för vilka monopol fortfarande råder ska vara offentliga. Posten betalar kostnaden för mätningarna. Posten ska rapportera om eventuella förseningar avseende brevsändningar i en särskild rapport. Den ska bland annat beskriva antalet försenade dagar på olika typer av försändelser och orsaken till förseningarna. Postog teletilsynet kan ställa krav på hur mätningarna utförs och vem som ska utföra dem. Till de samhällsomfattande tjänsterna hör enligt Post tillståndsvillkor3 befordran av: adresserade brevförsändelser, inklusive brevsändningar, som väger högst tidningar som utkommer , en gång eller en gång , tidskrifter, kataloger och broschyrer och andra adresserade enhetliga trycksaker som väger högst adresserade postpaket, inklusive paketsändningar, som väger högst blindskriftsförsändelser på upp till rekommenderade försändeler som väger högst och försäkrade försändelser på upp till är utsedd tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten i och finansiering sker med hjälp av tjänsternas avkastning. Till skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster hör insamling, sortering, transport och utdelning av försändelser. Försändelser som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna ska delas ut minst en gång per dag förutom undantagna dagar. Enligt punkt 2 i Post tillståndsvillkor ingår både befordran av inrikes och utrikes försändelser i de samhällsomfattande tjänsterna. Kvalitetskrav för posttjänster i tjänst A-brev är servicekravet utdelning påföljande arbetsdag (D+1). Från har dock operatören möjlighet att införa en reducerad utdelningsvecka, av vilken följer att de A-brev som är adresserade till privatpersoner och till fritidshus och som har lämnats in för befordran av Post eller söndag ska delas ut . 3 Individuel tilladelse til PostDanmark A/S, . är servicekravet att breven ska delas ut efter inlämningsdagen (D+4). För tjänsten C-brev bestämmer Post själv servicekraven. Det danska kvalitetskavet för inrikes A-brev, B-brev, C-brev och adresserade paket innebär att av dessa ska ha befordrats i överensstämmelse med respektive brevtyps servicekrav. Om inte Post i den årliga redovisningen lever upp till kvalitetskravet på för en eller flera av de tre brevtyperna kan operatören bli ålagd böter. För att hänsyn ska tas till eventuell statistisk osäkerhet behöver operatören endast betala böter om kvalitetsnormen understiger . Testbrev som befordrats under förhållanden som kan betraktas som force majeure ska inte tas med i beräkningen. De olika bötesnivåerna går att utläsa i Post tillståndsvillkor, bilaga 3. Kvalitetsmålet för gränsöverskridande A-brev inom EU är att av breven ska ha delats ut senast efter inlämning (D+3) och att av breven ska delas ut senast efter inlämning (D+5). Mätning och rapportering av befordringstider I enlighet med gällande CEN-standarder genomför ett oberoende analysinstitut periodiska kvalitetsmätningar av befordringshastigheten för de inrikes adresserade brev som omfattas av befordringsplikten. Post står för kostnaderna för mätningarna och regulatören, Trafikstyrelsen, godkänner valt analysinstitut vid kontraktsförnyelse. Post sänder resultatet av mätningarna till Trafikstyrelsen. Varje kvartal offentliggör Post resultatet av mätningarna på sin webbplats. I samband med de månatliga inrapporteringarna upplyser Post Trafikstyrelsen om förekommandet av force majeure. Exempel på force majeure framgår av tillståndsvillkorens bilaga 2. I () Order 20124 redovisas vilka tjänster som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten i . Enligt föreskrifterna utgivna av den brittiska tillsynsmyndigheten, The Office of Communications (OFCOM), ska den operatör som är utsedd att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster erbjuda: prioriterade enstaka brevförsändelser som väger högst ej prioriterade enstaka brevförsändelser som väger högst enstaka standardpaketförsändelser som väger högst kostnadsfri befordran av blindskriftsförändelser rekommenderade eller försäkrade försändelser Enligt den brittiska postlagen ska minst en insamling och en utdelning ordnas varje arbetsdag, med undantag av sådana geografiska förhållanden som Ofcom anser vara exceptionella. är utsedd att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster i och finansiering sker med hjälp av tjänsternas avkastning. är ett börsnoterat företag, men ägs fortfarande till av brittiska staten. Kvalitetskrav för posttjänster i Av tillståndsvillkor5 framgår att av inrikes enstaka övernattbefordrade försändelser ska av de som har betalats med frimärken eller med frankeringsmaskin (men som inte är försäkrade) levereras till mottagaren påföljande arbetsdag (D+1) förutom till några undantagna områden.