sou · H4B352 · 2016-08-22 00:00:00 — Färre i häkte och minskad isolering SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 beslutade regeringen (dir. 2015:80) att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att minska användningen av häktning och restriktioner. Till särskild utredare förordnades lagmannen . I utredningen har följande experter medverkat: advokaten , enhetschefen , , sektionschefen , Kriminalvårdens rättsenhet, departementssekreteraren , , chefsrådmannen , , dåvarande rättssakkunnige, numera kanslirådet , , professorn vid och vice chefsåklagaren . Genom beslut entledigades . Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn, numera hovrättsrådet . Utredningen, som har antagit namnet Häktes- och restriktionsutredningen (Ju 2015:08), överlämnar härmed betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna som i allt väsentligt har ställt sig bakom utredningens överväganden och förslag. Betänkandet är därför formulerat i vi-form. Utredningens uppdrag är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611)............ 1.3Förslag till förordning om ändring i häktesförordningen (2010:2011) ........................................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ................... 1.5Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (1964:740) med föreskrifter för åklagare i vissa Utredningens uppdrag och arbete ............................... Betänkandets disposition och utformning ............................ Gällande rätt och rådande förhållanden........................ Häktning – ett stort intrång för den enskilde ...................... Grundläggande regler för häktning ....................................... Särskilda häktningsregler för den som är Restriktioner i bevissäkrande syfte ........................ Häktning efter huvudförhandling och dom .......... 3.3Särskilda åtgärder för att minska restriktionsanvändningen och motverka långa 3.4 Tillvaron för en frihetsberövad.............................................. Placering och sysselsättning ................................... Kontakten med omvärlden ..................................... 3.4.4Begränsningar i den intagnes rättigheter Särskilt om isolering................................................ Alternativ till häktning........................................................... Reseförbud och anmälningsskyldighet .................. 4.2.2Europarådets särskilda kommitté mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) ......................................... mot tortyr (CAT) ........................ Överväganden och förslag ........................................... Allmänna utgångspunkter för våra överväganden ................ Alternativ till häktning ........................................................... 6.3.2Är de nuvarande alternativen till häktning ändamålsenliga eller behöver lagstiftningen Överväganden om olika alternativa lösningar........ 6.3.4Utformningen av nya regler om alternativa 6.4.2Ska presumtionen för häktning vid allvarlig brottslighet, dvs. tvåårsregeln, tas bort? 6.5 Begränsning av häktningstiderna ......................................... Bör en reglering av häktningstiderna införas? 6.5.3Vilka tidsfrister ska gälla och hur ska regeln 6.5.4Bör åklagaren åläggas skyldighet att redovisa 6.6 Kombinerade häktnings- och huvudförhandlingar............. 6.6.3Bör reglerna ändras för att öka möjligheten till huvudförhandlingar och i så fall hur?................... 6.6.4Rätten domför med en lagfaren domare i ökad 6.7Interimistiska förordnanden av offentlig försvarare för 6.7.3Hur säkerställer man behovet av offentlig försvarare när det uppkommer utanför domstolens kontors- eller beredskapstid?........... 6.8 Färre restriktioner och minskad isolering av de häktade ... Allmänt om restriktionsanvändning .................... 6.8.3Ska rätten eller åklagaren fatta beslut om varje 6.8.4Vilket underlag bör åklagaren presentera inför 6.8.5Ska rätten redovisa de skäl som legat till grund för restriktionsbedömningen?.............................. 6.8.6Ytterligare förslag på hur isoleringen för de häktade ska minska ............................................... 6.9 Granskning av försändelser.................................................. 6.9.2Bör kretsen utvidgas av vilka som får granska försändelser när häktad har restriktioner?........... 6.10 Särskilda regler för barn ....................................................... 6.10.3Verkställ häktning av barn på särskilda 6.10.4 Förbjud isolering av barn...................................... Synnerliga skäl för att anhålla barn ...................... Förvara inte barn i polisarrest .............................. 6.11 Ytterligare sätt att effektivisera handläggningen ................ 6.11.1Underrättelse av strafföreläggande över videolänk eller telefon........................................... 6.11.2 Förkorta handläggningstiden inför huvudförhandling med frihetsberövad i Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 8.2Krav på redovisningen av konsekvenser av förslagen i Problembeskrivning och målsättning med utredningen..... Konsekvenserna av förslagen ............................................... Alternativ till häktning.......................................... Begränsning av häktningstiderna.......................... 8.4.3Färre restriktioner och minskad isolering av Särskilda regler för barn ........................................ Övriga förslag och konsekvenserna av dem......... 8.6Sammanfattande bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för det allmänna......................................... Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i häkteslagen (2010:611)....... 9.3Förslaget till förordning om ändring i häktesförordningen (2010:2011) ......................................... 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ................. 9.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)..................................................... 9.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1964:740) med föreskrifter för åklagare i vissa Bilaga 3 Exempel på mall för beslut om restriktioner .............. FN:s konvention om barnets mot tortyr och omänsklig eller Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Nationellt forensiskt centrum vid Vårt uppdrag har varit att lämna förslag som syftar till att minska användningen av häktning och restriktioner. Mer specifikt har i uppdraget ingått att bland annat överväga och, om det bedöms lämpligt, föreslå nya former av straffprocessuella tvångsmedel som alternativ till häktning, överväga och, om det bedöms lämpligt, föreslå tidsfrister för användningen av häktning och restriktioner, identifiera och föreslå åtgärder för att begränsa restriktionsanvändningen och motverka isoleringen av häktade, och särskilt fokusera på åtgärder för att begränsa användningen av häktning och restriktioner för barn och andra unga lagöverträdare. För att bekämpa brottslighet är det viktigt att kunna använda tvångsmedel mot personer som är misstänkta för brott. Det är även viktigt att vid behov kunna begränsa dessa personers kontakter med omvärlden. följer det av oskyldighetspresumtionen att den som är misstänkt för brott ska betraktas som oskyldig till dess att det finns en fällande dom. Det mest ingripande tvångsmedlet är häktning. Om häktning förenas med restriktioner kan den häktade bli avskuren från i princip all kontakt med yttervärlden, trots att han eller hon ännu inte är dömd. Forskning visar att isolering är skadligt för en människa och att den orsakar framför allt psykiska, men ibland även fysiska, skador. Särskilt skadligt är isolering för personer . Enligt den definition av isolering som är mest vedertagen och som vi har valt att tillämpa är en person isolerad om han eller hon är instängd i sin cell och berövad all meningsfull mänsklig kontakt under 22–. Utifrån denna definition är de flesta som är häktade med restriktioner isolerade. Vår uppfattning är att restriktioner används i större utsträckning än vad som är motiverat och det finns anledning att tro att vi i överdriver risken för att den som är häktad utan restriktioner agerar illojalt. Umgänge mellan intagna är ett effektivt sätt att bryta isoleringen på häktena och vi menar att möjligheten till sådant umgänge behöver öka. Risken för att en misstänkt, genom annan intagen som också har restriktioner, kan komma i kontakt med yttervärlden och påverka utredningen måste i realiteten ofta vara högst begränsad. Sammantaget anser vi att det krävs en genomgripande förändring i synen på häktning och den kultur som omgärdar och har omgärdat denna fråga. Vi anser vidare att det är angeläget att antalet barn som är intagna på häkten minskar väsentligt. För detta behövs ny lagstiftning. Nedan följer de förslag som vårt arbete utmynnat i och som bland annat innebär nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, utökad restriktionsprövning av domstolarna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Till de befintliga alternativen reseförbud och anmälningsskyldighet tillkommer två alternativ till häktning, nämligen hemarrest och områdesarrest. Hemarrest och områdesarrest innebär att den misstänkte förbjuds att lämna bostaden eller ett visst geografiskt område annat än vid vissa bestämda tider och för särskilda ändamål. Utgångspunkten är att den misstänkte ska kunna behålla eventuellt arbete, utbildningsplats eller annan dagverksamhet. Efterlevnaden av förbudet övervakas elektroniskt och Kriminalvården ska ansvara för övervakningen. För att hemarrest eller områdesarrest ska komma i fråga ska det bedömas lämpligt. Som underlag för den bedömningen ska åklagaren eller rätten begära in en utredning från Kriminalvården. Det är rätten som, efter förhandling, meddelar beslut i saken. Om åklagaren inte väcker åtal inom den tid som är bestämd ska rätten, med högst , hålla ny förhandling i frågan. Överträdelse ska som huvudregel leda till att den misstänkte anhålls eller häktas. För hemarrest eller områdesarrest ska samma tidsfrist för huvudförhandling i tingsrätt och hovrätt gälla som när den tilltalade är häktad, dvs. som huvudregel från åtals för tingsrättens dom. Häktningstiderna ska begränsas genom tidsfrister. En misstänkt får, fram till dess att åtal väcks, vara frihetsberövad såsom häktad . Tiden får förlängas om det föreligger synnerliga skäl. Om den häktade är är tidsfristen i stället . Tiden får förlängas om det är absolut nödvändigt. Om åklagaren begär att frihetsberövandet ska pågå än tidsfristen medger ska rätten hålla förhandling senast den dag som fristen går ut. Ett häktningsbeslut får hävas av både rätten och åklagaren. Inför eller vid varje omhäktningsförhandling ska åklagaren redovisa en tidsplan för förundersökningen. Om tidsplanen redovisas muntligt bör den dokumenteras i rättens protokoll. Utökad restriktionsprövning av domstolarna och lagstiftad rätt till mänsklig kontakt Rätten ska pröva om åklagaren ska få tillstånd att inskränka den häktades kontakter utifrån fyra särskilda restriktionskategorier. 1.kontakten med personer utanför häktet, 2.vistelse i gemensamhet med andra intagna, 3.samsittning med annan intagen, samt 4.möjligheten att följa vad som händer i omvärlden. Om åklagaren får tillstånd att meddela en viss sorts restriktioner ska rätten i sitt beslut redovisa skälen för det. En intagen ska ha rätt till minst två timmars vistelse tillsammans med annan . Kriminalvården ska dessutom se till att det på häktena finns ett gemensamhetsutrymme per 15 häktade och att det, på avdelningar som inte är gemensamhetsavdelningar, finns minst en heltidstjänst per 15 häktade som enbart har till uppgift att arbeta med isoleringsbrytande åtgärder. Till var och en av dessa tjänster bör det inrättas ett särskilt aktivitetsutrymme. För att underlätta för den häktade att komma i kontakt med anhöriga och vänner ska Kriminalvårdens rutiner för att inhämta samtycke från de personer som den häktade vill ha kontakt med förenklas och göras snabbare. Polisens avlyssning av häktads telefonsamtal bör normalt kunna ske genom flerpartssamtal och häktade bör få möjlighet att ringa till och ta emot samtal från mobiltelefoner och telefoner som är anslutna till IP-telefoni. Särskilda regler för barn Häktade under ska förvaras på särskilt ungdomshem. Åklagaren får besluta att barnet i stället ska förvaras i häkte om det finns mycket starka skäl mot förvaring på särskilt ungdomshem. Åklagaren ska löpande ompröva ett sådant beslut. Häktade barn och barn som är anhållna men placerade på häkte ska ha rätt till minst fyra timmars vistelse tillsammans med annan . Den som inte har fyllt får anhållas endast om det finns synnerliga skäl. Den som är gripen eller anhållen och inte har fyllt får förvaras i polisarrest endast när det är absolut nödvändigt. Övriga åtgärder för att häktning ska minska Den så kallade tvåårsregeln, som innebär en presumtion för häktning vid misstanke om brott som inte har lindrigare straff än fängelse i straffskalan, ska tas bort. Möjligheten att avgöra ett mål slutligt genom kombinerad häktnings- och huvudförhandling ska utökas. Sådana mål ska därför kunna avgöras utan nämndemän. En åklagare ska interimistiskt kunna förordna offentlig försvarare för anhållen person om det annars finns risk för att utredningen onödigt fördröjs. Regeln får framför allt betydelse och . Den personalkrets som kan få i uppdrag att granska förändelser till eller från en häktad utökas till att även avse anställd vid och . Åklagare ska kunna underrätta misstänkt om utfärdat strafföreläggande om villkorlig dom eller villkorlig dom och böter över videolänk eller telefon i stället för vid ett personligt sammanträffande om det finns särskilda skäl för det. Detta gäller inte för misstänkt som inte fyllt . Vi bedömer att förslagen om nya alternativ till häktning, begränsningen av häktningstiderna samt domstolarnas utökade restriktionsprövning kommer att leda till kortare häktningstider, minskad restriktionsanvändning och ett effektivare utredningsarbete. Sammantaget innebär det kostnadsbesparingar för det allmänna. Förslagen om fler isoleringsbrytande tjänster, ombyggnationer på häktena, förvaringen av häktade barn på särskilda ungdomshem samt ombyggnationer på de särskilda ungdomshemmen leder till ökade kostnader för det allmänna. I ett inledande skede kommer sannolikt kostnadsökningen att överstiga kostnadsminskningen, främst på grund av engångskost- naderna för ombyggnader. Vår bedömning är dock att förslagen , och sannolikt , kommer att innebära årliga kostnadsbesparingar för det allmänna, framför allt på grund av färre häktesdygn men även på grund av effektivare ärendegenomströmning hos polis, åklagarväsende och domstol. Lagändringarna för alternativ till häktning föreslås träda i kraft och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Vid bestämmande av tidpunkten för ikraftträdandet har vi särskilt tagit hänsyn till Statens institutionsstyrelses behov av anpassning av lokaler och rutiner för de särskilda ungdomshemmen. Vi har även tagit hänsyn till Kriminalvårdens behov av ombyggnationer och nyanställningar på häktena samt Kriminalvårdens behov av åtgärder inför införandet av hemarrest och områdesarrest. Vid bestämmande av tidpunkten för ikraftträdande av alternativ till häktning har vi tagit hänsyn till behovet av att kunna besluta om hemarrest eller områdesarrest innan reglerna om tidsbegränsning träder i kraft. The remit of the Inquiry was to submit proposals aimed at reducing the use of pre-trial detention and restrictions. specifically, the remit included the following: considering and, if deemed appropriate, proposing new forms of coercive measures under criminal law as alternatives to detention; considering and, if deemed appropriate, proposing time limits for the use of detention and restrictions; identifying and proposing measures to limit the use of restrictions and counteract the isolation of detainees; and focusing in particular on measures to limit the use of detention and restrictions for children and other young offenders. In combating crime, it is important to be able to use coercive measures against individuals suspected of an offence. It is also important, when necessary, to limit the contact these individuals have with the outside world. At the same time, it follows from the presumption of innocence principle that anyone suspected of an offence must be considered innocent until they are convicted. The most intrusive coercive measure is detention. If detention is combined with restrictions, the detainee can be cut off from essentially all contact with the outside world, despite the fact that they have not yet been convicted. Research shows that isolation is harmful to people after only a few days and that it can cause above all psychological, but some- times even physical, harm. Isolation is particularly damaging for persons under the age of 18. According to the definition of isolation that is most accepted and that we have chosen to apply, a person is isolated if they have been confined to their cell and deprived of all meaningful human contact for 22–24 hours per day. Based on this definition, most people who are detained with restrictions are isolated. Our understanding is that restrictions are used to a greater extent than is justified, and there is reason to believe that in we overestimate the risk that a person who is detained without restrictions will act in an untrustworthy . Contact between inmates is an effective means of relieving the isolation of detention and, in our opinion, the opportunity for such contact needs to increase. The risk of a suspect coming in contact with the outside world through another inmate who also has restrictions, and influencing the investigation must, in reality, usually be extremely limited. All in all, it is our opinion that a radical change is needed in the view of detention and the culture that surrounds, and has surrounded, this issue. Furthermore, we believe it is important that the number of children in detention centres decreases substantially. New legislation is needed to ensure this. The proposals resulting from our work – which include new alternatives to detention, the limitation of detention periods, the expanded examination of restrictions by the courts, the statutory right to human contact, and special regulations for children deprived of their – are presented below. The Inquiry’s proposals Two additional alternatives to the existing detention options of bans and the obligation to report are house arrest and area arrest. House arrest and area arrest mean the suspect is prohibited from leaving their or a certain geographical area other than at certain set times and for specific purposes. The basic premise is that suspects should be able to retain any job, place on an education or training programme, or other daytime activity. Compliance with the ban is supervised electronically, and the Swedish Prison and is responsible for this supervision. House arrest or area arrest must be deemed appropriate in order for these options to be considered. In order to make this assessment, the prosecutor or the court must request an investigation by the Swedish Prison and . Following a hearing, the court then issues its decision on the matter. If the prosecutor does not initiate prosecution proceedings within the specified period, the court must hold a new hearing on the matter after a period of at most one month. Violation should, as a general rule, lead to the suspect being taken into custody or detained. For house arrest or area arrest, the same time period should apply for a main hearing in the district court and court of appeal as when the defendant is detained, i.e. as a general rule two weeks from the institution of proceedings and eight weeks from the day the district court issues its judgment. Limitation of detention periods Detention periods should be delimited through the use of time limits. Suspects may, until prosecution proceedings are instituted, be deprived of their such as detained, for a continuous period of at most six months. The period may be extended if there are special grounds to do so. If the detainee is under 18 years of age, the time limit is instead three months. The period may be extended if it is absolutely necessary to do so. If the prosecutor requests that the deprivation of should continue longer than the time limit permits, the court must hold a hearing no later than on the day the time limit expires. A detention order may be revoked by both the court and the prosecutor. Prior to or at each detention hearing, the prosecutor must present a timetable for the preliminary investigation. If the timetable is presented orally, it should be documented in the court record. Expanded examination of restrictions by the courts and statutory right to human contact The court should examine whether the prosecutor should receive permission to restrict the detainee’s contacts based on four specific restriction categories. These restriction categories are: 1.contact with individuals outside the detention centre; 2.spending time with other inmates; 3.sitting together with another inmate; and 4.the opportunity to follow events in the outside world. If the prosecutor receives permission to issue a certain type of restriction, the court must give the reasons for this in its decision. Inmates must be entitled to spend time with another person for at least two hours every day. The Swedish Prison and must also ensure that detention centres have a communal space for every 15 inmates and that units without communal areas have at least one full-time employee for every 15 inmates whose task is to work exclusively on measures to relieve isolation. For each one of these positions, a specific activity area should be established. To make it easier for detainees to come in contact with family and friends, the Swedish Prison and ’s routines for obtaining consent from individuals the detainee would like to have contact with must be simplified and expedited. interception of detainees’ telephone conversations should normally be able to take place via conference calls, and detainees should have the opportunity to make and receive calls from mobile phones and telephones connected to IP telephone systems. Special regulations for children Detainees who are under 18 years of age must be held in special youth homes. The prosecutor may decide that the child should instead be detained in a detention centre if there are particularly strong reasons against being detained in a special youth home. The prosecutor must continuously review any such decision. Detained children and children held in custody who are placed in a detention centre must be entitled to spend time with another person for at least four hours every day. A person under the age of 18 may be taken into custody only if there are particular reasons for doing so.