sou · H4B358 · 2016-09-15 00:00:00 — Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 20 § Som tryckfrihetsbrott anses också att någon 1.uppsåtligen offentliggör en allmän handling som inte är till- gänglig för var och en, om han eller hon har fått tillgång till hand- lingen i allmän tjänst, under utövande av tjänsteplikt eller i något därmed jämförbart förhållande, 2.offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter en tystnadsplikt som anges i en särskild lag, eller 3.när riket är i krig eller omedelbar krigsfara offentliggör en uppgift om förhållanden vars röjande enligt lag innefattar annat brott mot rikets säkerhet än de som anges i 12–16 §§. 21 § Ett tillkännagivande i en annons eller i ett annat sådant med- delande ska inte anses vara ett tryckfrihetsbrott om det inte ome- delbart av meddelandets innehåll framgår att ansvar för ett sådant brott kan bli aktuellt. Är meddelandet straffbart tillsammans med en omständighet som inte framgår av meddelandets innehåll, gäller vad som föreskrivs i lag. Detsamma gäller ett meddelande som genom chiffer eller på nå- got annat sätt är hemligt för allmänheten. 22 § Om någon meddelar en uppgift i syfte att göra den offentlig i en tryckt skrift enligt 1 kap. 7 § första stycket och därigenom gör sig skyldig till något av följande brott, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för det brottet: 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befatt- ning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott, 2.oriktigt utlämnande av en allmän handling som inte är till- gänglig för var och en eller tillhandahållande av en sådan handling i strid med en myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gär- ningen är uppsåtlig, och Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 3. uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i en särskild lag. Första stycket gäller också om brottet begås av någon som, utan att vara ansvarig enligt 8 kap., medverkar som författare eller annan upphovsman eller som utgivare till en framställning som är avsedd att införas i en tryckt skrift. I fråga om föreskrifter som avses i första stycket 3 tillämpas 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen. 23 § Om någon anskaffar en uppgift i syfte att göra den offentlig i en tryckt skrift eller för att lämna ett meddelande enligt 1 kap. 7 § andra stycket och därigenom gör sig skyldig till ett brott som anges i 22 § andra stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om det brottet. Ytterligare bestämmelser om tryckfrihetsbrott 24 § Vad som föreskrivs i lag om påföljd för brott gäller även tryckfrihetsbrott. Vid bestämmande av påföljd ska det särskilt beaktas om en pub- licerad uppgift har rättats och rättelsen därefter offentliggjorts på ett lämpligt sätt. 25 § Om den tilltalade döms för förtal eller förolämpning i en peri- odisk skrift enligt 3 eller 4 §, får domstolen efter yrkande besluta att domen ska föras in i skriften. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 26 § En tryckt skrift som innehåller tryckfrihetsbrott får konfiske- ras. Konfiskering innebär att alla exemplar av skriften som är av- sedda att spridas ska förstöras. Konfiskering innebär även att åtgär- der vidtas så att formar, stenar, stereotyper, plåtar och annan lik- nande utrustning inte kan missbrukas. Bestämmelsen i 24 § andra stycket tillämpas även vid kon- fiskering. Borttagande ur en databas som innehåller bilagor 27 § Om ett sådant tillhandahållande ur en databas som avses i 1 kap. 5 och 6 §§ innefattar tryckfrihetsbrott, får domstolen besluta att det brottsliga yttrandet ska tas bort ur databasen. Krav på att ett yttrande ska tas bort kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription. 28 § Till böter eller fängelse i högst döms den som inte tar bort ett yttrande ur en databas, trots att han eller hon vet att en domstol enligt 27 § har beslutat att yttrandet ska tas bort ur data- basen. 29 § Om riket befinner sig i krig, får rätten i samband med kon- fiskering av en periodisk skrift meddela förbud mot att ge ut skrif- ten . Ett sådant förbud får meddelas endast vid brott som avses i 10 §, 12–14 §§, 15 §, om brottet är att anse som grovt, samt 17 §. Förbudet får gälla från det att domen i tryckfrihetsmålet har fått laga kraft. I fråga om konfiskering av en periodisk skrift som sprids i strid med ett utgivningsförbud eller uppenbart utgör en fortsättning av en skrift som avses med ett sådant förbud, gäller vad som före- skrivs i lag om förverkande av föremål på grund av brott. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 8 kap. Ansvarighet för tryckfrihetsbrott 1 § Ansvarig för tryckfrihetsbrott i en periodisk skrift är den som var anmäld som utgivare när skriften gavs ut. Har en ställföreträ- dare anmälts och inträtt som utgivare, är i stället han eller hon an- svarig. 2 § Utgivaren är ansvarig, trots att en ställföreträdare inträtt som utgivare, om ställföreträdaren 1.inte längre var behörig när skriften gavs ut eller uppdraget annars upphört, eller 2.var utsedd för skens skull eller uppenbarligen inte hade de befogenheter som anges i 5 kap. 4 §. 3 § Skriftens ägare är ansvarig för tryckfrihetsbrott om det inte fanns utgivningsbevis när skriften gavs ut. Om utgivningsbevis fanns, är ägaren ansvarig om –det inte fanns någon behörig utgivare när brottet förövades, –utgivaren var utsedd för skens skull, eller –utgivaren uppenbarligen inte hade de befogenheter som anges i5 kap. 4 §. 4 § Kan det inte visas vem som var ägare till skriften gavs ut, är den som har tryckt skriften ansvarig i stället för ägaren. 5 § Om en skrift sprids utan uppgifter om vem som har tryckt skriften och det inte kan klarläggas vem denne är, blir spridaren ansvarig i stället för den som har tryckt skriften. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … om uppgifterna om vem som har tryckt skriften är felaktiga och spridaren känner till detta. som inte är periodiska 6 § Författaren är ansvarig för tryckfrihetsbrott i en tryckt skrift som inte är periodisk, om han eller hon enligt 3 kap. 2 § har upp- getts vara författare till skriften. Författaren är dock inte ansvarig om skriften har getts ut mot hans eller hennes vilja. Författaren är inte heller ansvarig om namn, pseudonym eller signatur har satts ut på skriften mot hans eller hennes vilja. 7 § Om en särskild utgivare har uppgetts enligt 3 kap. 2 § för en tryckt skrift som innehåller eller är avsedd att innehålla bidrag av flera författare, är utgivaren ansvarig för tryckfrihetsbrott. Utgiva- ren är inte ansvarig om författarna till de enskilda bidragen är an- svariga enligt 6 § eller om utgivarens namn, pseudonym eller sig- natur har satts ut på skriften mot hans eller hennes vilja. Det som anges i första stycket om utgivarens ansvar gäller även för andra tryckta skrifter, om författaren var avliden när skriften gavs ut. Med utgivare avses i denna paragraf den som har tillhandahållit en skrift för tryckning och utgivning utan att vara författare till skriften. 8 § Om varken författaren eller utgivaren är ansvarig enligt 6 eller 7 §, är i stället förläggaren ansvarig. Detsamma gäller om författa- ren eller utgivaren var avliden när skriften gavs ut. Med förläggare avses den som har haft hand om tryckning och utgivning av någon annans skrift. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 9 § Om det inte finns någon förläggare enligt 8 §, är i stället den som har tryckt skriften ansvarig. Detsamma gäller om det inte kan visas vem förläggaren är. 10 § Det som sägs i 5 § om spridarens ansvar tillämpas även på tryckta skrifter som inte är periodiska. Övergång av ansvar i vissa fall 11 § Om den som enligt 3, 6, 7 eller 8 § skulle ha varit ansvarig som ägare, författare, utgivare eller förläggare inte har känd hemvist i , går ansvaret i stället över på den som skulle ha varit ansva- rig efter honom eller henne. Detsamma gäller om det inte kan klarläggas var han eller hon befinner sig. Det som sägs i första stycket ska inte innebära att ansvaret på den grunden går över på utgivare i annat fall än som avses i 7 § första stycket eller på spridare. 12 § Om det finns omständigheter som enligt lag utesluter straff- barhet för den som skulle ha varit ansvarig enligt 1, 2, 3, 6, 7 eller 8 § som utgivare, ägare, författare eller förläggare, går ansvaret över på den som skulle ha varit ansvarig efter honom eller henne. Detta gäller endast om den som blir ansvarig har haft eller borde ha haft kännedom om den aktuella omständigheten. 13 § Om den som är tilltalad för tryckfrihetsbrott vill åberopa en omständighet som enligt detta kapitel medför att han eller hon inte ska vara ansvarig, ska denna omständighet åberopas före huvudför- handlingen. Annars får domstolen inte ta hänsyn till omständig- heten. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 14 § Den som är ansvarig enligt detta kapitel för tryckfrihetsbrott ska anses ha haft kännedom om innehållet i skriften och medgett utgivning av den. 1 § Justitiekanslern ska vaka över att de gränser för tryckfriheten som anges i denna grundlag inte överskrids. 2 § Justitiekanslern är ensam åklagare i mål om tryckfrihetsbrott enligt 7 kap. 1–20 §§. Ingen annan än Justitiekanslern får inleda förundersökning om ett sådant brott. Endast Justitiekanslern och rätten får besluta om tvångsmedel med anledning av misstanke om tryckfrihetsbrott, om inte något annat anges i denna grundlag. 3 § Justitiekanslern är ensam åklagare även i mål som avser medde- lar- och anskaffarbrott enligt 7 kap. 22 och 23 §§. Detta gäller under förutsättning att det är fråga om ett tryckfrihetsmål enligt 12 kap. 1 §. Justitiekanslern är ensam åklagare även i mål som i övrigt avser brott mot bestämmelser i denna grundlag. I lag finns det dock be- stämmelser om befogenhet för ombudsmän att vara åklagare i mål som avses i denna paragraf. Regeringens anmälan och medgivande till åtal 4 § Regeringen får till Justitiekanslern anmäla en skrift till åtal för tryckfrihetsbrott. I lag får det föreskrivas att allmänt åtal för ett tryckfrihetsbrott kräver regeringens medgivande. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … Preskription vid allmänt åtal 5 § Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott ska väckas från det att skriften gavs ut, om åtalet avser en periodisk skrift för vilken utgivningsbevis gällde vid utgivningen. För andra skrifter ska allmänt åtal väckas från utgivningen. Annars får allmänt åtal inte väckas (preskription). Om allmänt åtal har väckts inom den tid som anges i första stycket, får nytt åtal väckas även efter den tiden mot någon annan som är ansvarig för brottet. Vad som föreskrivs i lag om den tid inom vilken brott ska be- ivras för att påföljd för brott inte ska anses falla bort, gäller även för tryckfrihetsbrott. 6 § Vid tillämpning av 5 § ska utgivning enligt 1 kap. 5 och 6 §§ anses ha skett när programmet sändes eller började tillhandahållas på det sätt som avses i 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen eller den tekniska upptagningen lämnades ut för spridning. Angivelse och enskilt åtal 7 § Vad som föreskrivs i lag om målsägandens rätt att ange brott till åtal eller att själv väcka åtal gäller även för tryckfrihetsbrott. 8 § Finns det ingen ansvarig för ett tryckfrihetsbrott enligt 8 kap., får Justitiekanslern eller målsäganden i stället för att väcka åtal an- söka om att skriften ska konfiskeras. Detsamma gäller om den som är ansvarig för brott inte kan delges stämning i . 9 § Om ett tryckfrihetsbrott har förövats genom ett sådant tillhan- dahållande ur en databas som avses i 1 kap. 5 eller 6 § utan att det finns någon som enligt 8 kap. är ansvarig för brottet, får Justitie- kanslern eller målsäganden i stället för att väcka åtal ansöka om att domstolen ska besluta att det brottsliga yttrandet ska tas bort ur databasen enligt 7 kap. 27 §. Detsamma gäller om den som är an- svarig för brott inte kan delges stämning i . Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … En ansökan som avses i första stycket kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om 1.beslag av tryckta skrifter i avvaktan på beslut om konfiskering (2–12 §§), 2.beslag av exemplar av tryckta skrifter som kan ha betydelse för utredningen i ett tryckfrihetsmål (13 §), och 3.tvångsmedel vid krig och krigsfara (14–16 §§). 2 § Om det finns anledning att konfiskera en tryckt skrift på grund av tryckfrihetsbrott, får skriften tas i beslag i avvaktan på beslut om konfiskering. 3 § Innan åtal för tryckfrihetsbrott har väckts eller ansökan gjorts hos rätten om att skriften ska konfiskeras, får beslut om beslag meddelas av Justitiekanslern. En förutsättning är att brottet hör under allmänt åtal. I lag får det föreskrivas att även allmän åklagare får besluta om beslag. 4 § Om ett beslag har verkställts utan rättens beslut, får den som drabbas begära att rätten prövar beslaget. Har allmän åklagare beslutat om beslag, ska beslutet skyndsamt anmälas till Justitiekanslern, som genast ska pröva om beslaget ska bestå. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 5 § När Justitiekanslern har beslutat om beslag eller fastställt ett beslag enligt 4 § andra stycket, ska åtal väckas efter Justitiekanslerns beslut. Annars upphör beslaget. Detsamma gäller ansökan enligt 9 kap. 8 § om konfiskering. Beslag efter åtal eller ansökan om konfiskering 6 § Om det har väckts åtal för tryckfrihetsbrott eller gjorts en an- sökan om konfiskering av en skrift, får rätten besluta om beslag och häva beslag som har meddelats. Prövning av beslag när ett mål avgörs 7 § När ett mål avgörs, prövar rätten om tidigare beslag ska bestå. Om målet avvisas på den grunden att rätten inte är behörig och det kan antas att talan om konfiskering kommer att föras i ett annat mål, får rätten bestämma att ett beslag ska bestå . Väcks inte talan upphör beslaget. Bestämmelserna i andra stycket tillämpas också när rätten av nå- got annat skäl skiljer målet från sig utan att pröva om en skrift är brottslig. Uppgifter i beslut om beslag 8 § Beslut om beslag ska innehålla uppgifter om det eller de avsnitt i den tryckta skriften som har gett anledning till beslaget och ska avse endast band, delar, nummer eller häften där ett sådant avsnitt förekommer. 9 § Polisen ska genast verkställa ett beslut om beslag. 10 § Verkställighet av beslag ska omfatta endast de exemplar av den tryckta skriften som är avsedda för spridning. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 11 § Bevis om beslag ska utan avgift lämnas till den som beslaget har gjorts hos och till den som tryckt skriften. Beviset ska innehålla uppgifter om det eller de avsnitt i skriften som har gett anledning till beslaget. Ett sådant bevis ska lämnas så snart det är möjligt. 12 § Om ett beslag har upphävts, ska verkställigheten genast av- brytas och det beslagtagna lämnas tillbaka. 13 § Sådana exemplar av en tryckt skrift som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen i ett tryckfrihetsmål enligt 12 kap. får tas i beslag. För ett sådant beslag gäller 3, 4, 6, 8, 9 och 12 §§. I övrigt ska i tillämpliga delar gälla vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag. Åtal ska dock alltid väckas inom en månad från det att beslut om beslag meddelades, om inte rätten på begäran från Justitiekanslern medger att tiden förlängs. Tvångsmedel vid krig och krigsfara 14 § Om riket är i krig får i avvaktan på rättens beslut enligt 7 kap. 29 § tillfälligt utgivningsförbud meddelas för en periodisk skrift. För ett sådant beslut gäller det som sägs om beslag i 3, 5 och 6 §§. I fråga om beslag av en periodisk skrift som sprids i strid med ett utgivningsförbud eller som uppenbart utgör en fortsättning på en periodisk skrift som omfattas av ett sådant förbud, gäller det som föreskrivs i lag om beslag av föremål som kan förklaras förver- kade. Förvar i avvaktan på beslag 15 § Om riket är i krig eller krigsfara och det vid en avdelning av försvarsmakten anträffas en tryckt skrift som uppenbart innebär sådan uppvigling som är straffbar enligt 7 kap. 5 § genom att krigs- man därigenom kan förledas att åsidosätta vad som åligger honom Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … eller henne i tjänsten, får skriften tas i förvar i avvaktan på beslut om beslag. Beslut om förvar fattas av en befattningshavare som enligt lag ska avgöra frågor om disciplinansvar för personal vid avdelningen. Är det fara i dröjsmål får en åtgärd enligt första stycket vidtas av någon annan befattningshavare enligt föreskrifter som meddelas i lag. Om ett sådant beslut har fattats, ska anmälan skyndsamt göras hos den befattningshavare som avses i första stycket. Denne ska genast pröva om skriften ska bli kvar i förvar. 16 § Ett beslut om förvar enligt 15 § ska så snart det kan ske anmä- las till Justitiekanslern, som genast ska pröva om skriften ska läggas under beslag. 1 § Skadestånd för missbruk av tryckfriheten får grundas endast på att den skrift som kravet avser innefattar tryckfrihetsbrott. I fråga om skadestånd på grund av brott som avses i 7 kap. 21– 23 §§ gäller vad som är föreskrivet i lag. Vad som sägs om skadestånd enligt detta kapitel gäller i tillämp- liga delar även krav enligt 7 kap. 25 § på att en dom om förtal eller förolämpning ska föras in i en skrift. Vem som är ansvarig 2 § Den som är ansvarig för tryckfrihetsbrott enligt 8 kap. är även ansvarig för skadestånd. Krav på skadestånd som kan riktas mot utgivaren till en perio- disk skrift eller dennes ställföreträdare kan även riktas mot skrif- tens ägare. För andra tryckta skrifter kan krav på skadestånd mot en författare eller utgivare även riktas mot skriftens förläggare. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … 3 § Om ansvaret för brott har gått över på någon annan enligt 8 kap. 11 eller 12 §, får krav på skadestånd även riktas mot den som skulle ha varit ansvarig, i den utsträckning skadestånd får dömas ut enligt lag. 4 § Om någon är ansvarig för skadestånd på grund av tryckfrihets- brott i egenskap av ställföreträdare för en juridisk person, får krav på skadestånd även riktas mot den juridiska personen. Om förmyndare, god man eller förvaltare är ansvarig för skade- stånd på grund av tryckfrihetsbrott, får krav på skadestånd även riktas mot den för vilken förmyndaren, den gode mannen eller för- valtaren har utsetts. Krav på skadestånd enligt denna paragraf får framställas om och i den omfattning anspråket kan göras gällande enligt lag. 5 § Om två eller flera är ansvariga för skadestånd enligt detta kapi- tel, ansvarar de solidariskt för skadeståndet. I fråga om ansvaret dem emellan gäller vad som föreskrivs i lag. Skadestånd när åtal inte kan väckas 6 § Krav på skadestånd med anledning av ett tryckfrihetsbrott kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription eller av något annat skäl. 12 kap. Rättegången i tryckfrihetsmål 1 § Tryckfrihetsmål enligt denna grundlag är mål om 1. ansvar eller skadestånd på grund av tryckfrihetsbrott enligt 7 kap. 1–20 §§, 2. ansvar eller skadestånd på grund av meddelarbrott enligt 7 kap. 22 §, eller 3. konfiskering eller borttagande efter ansökan enligt 9 kap. 8 eller 9 §. Även mål om ansvar eller skadestånd på grund av anskaffarbrott enligt 7 kap. 23 § är tryckfrihetsmål, om den som anskaffat upp- Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … giften eller underrättelsen har offentliggjort denna i en tryckt skrift eller meddelat den till någon annan för att offentliggöras på det sättet. I andra fall är målet ett tryckfrihetsmål endast om det är uppenbart att anskaffandet har skett för offentliggörande i tryckt skrift. 2 § Tryckfrihetsmål prövas av den tingsrätt inom vars domkrets har sitt säte. Om det finns skäl att även låta en annan tingsrätt i länet pröva tryckfrihetsmål, får regeringen besluta om det. 3 § I tryckfrihetsmål som gäller ansvar för brott ska en jury som består av nio medlemmar pröva om brott föreligger. Är parterna överens om det, avgörs målet av de lagfarna domarna (rätten) utan medverkan av jury. Det är enbart rätten som prövar om den tilltalade är ansvarig för en skrift enligt 8 kap. 4 § Juryn har funnit att brott föreligger om minst sex medlemmar är överens om det. Då ska även rätten pröva frågan. Har rätten en annan uppfattning än juryn, får rätten frikänna den tilltalade eller tillämpa en lindrigare straffbestämmelse. 5 § Anser juryn att brott inte föreligger ska den tilltalade frikännas. 6 § Om tingsrättens dom överklagas, får högre rätt inte frångå juryns bedömning i större utsträckning än tingsrätten. 7 § För varje län ska det utses juryledamöter som fördelas i två grupper. Den första gruppen ska innehålla sexton juryledamöter och den andra åtta. För ska dock den första grup- pen omfatta tjugofyra juryledamöter och den andra gruppen tolv. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … Juryledamöter i den andra gruppen ska vara eller ha varit nämn- demän vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. 8 § Juryledamöter utses genom val för av fyra kalenderår. 9 § Juryledamöter väljs av i länet. Om en kommun i länet inte tillhör ett landsting, väljer landstingsfullmäk- tige samt kommunfullmäktige i kommunen. I är det kommunfullmäktige i som väljer. Ska valet utföras av mer än en valmyndighet, fördelar länsstyrel- sen antalet juryledamöter inom vardera gruppen mellan valmyndig- heterna med ledning av folkmängden. När en juryledamot ska väljas, ska tingsrätten anmäla detta till den valmyndighet som enligt första stycket ska genomföra valet. Behörighetskrav och andra krav på juryledamöter 10 § En juryledamot ska vara svensk medborgare och folkbokförd i länet. Den som är underårig eller har förvaltare enligt särskilda be- stämmelser i lag får inte vara juryledamot. En juryledamot bör vara omdömesgill, självständig och rättrådig. Bland juryledamöterna bör skilda samhällsgrupper och menings- riktningar samt olika delar av länet vara företrädda. Juryledamöters avgång och ersättare 11 § En juryledamot som har fyllt får avsäga sig uppdra- get. Om en juryledamot vill avgå av något annat skäl, prövar tings- rätten om det finns giltigt hinder för honom eller henne att utöva uppdraget. Är en juryledamot inte längre valbar, upphör uppdraget. 12 § Om en juryledamot avgår eller uppdraget upphör, ska val- myndigheten enligt 9 § utse en ersättare för återstoden av valperi- oden. Valet ska göras inom den jurygrupp som juryledamoten till- hörde. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt … Valet får göras av i stället för av landstings- fullmäktige. Ett sådant val gäller dock endast fram till fullmäktiges nästa möte. Överklagande av val av juryledamot 13 § Val av en juryledamot kan överklagas till tingsrätten. Även om valet inte överklagas ska tingsrätten självmant pröva juryledamö- ternas behörighet. Vid överklagande av tingsrättens beslut i en fråga som avses i första stycket tillämpas vad som föreskrivs i lag om överklagande av en tingsrätts beslut under rättegång. Hovrättens beslut får inte överklagas. Beslut om val av juryledamot gäller även om det överklagas, om rätten inte beslutar något annat. Hur jury bildas i mål Förfarandet när jury bildas 14 § De som är utsedda till juryledamöter ska föras upp på en lista över juryledamöter. I listan ska varje grupp tas upp särskilt. 15 § Vad som föreskrivs i lag om jäv för domare gäller även jury- ledamöter. 16 § I ett mål där en jury ska delta redogör rätten för listan över juryledamöter och behandlar frågan om det finns jäv mot någon som är upptagen på listan. Därefter ska juryn bildas av de juryledamöter som inte är jäviga. Det sker genom att vardera parten får utesluta tre juryledamöter inom den första gruppen och en inom den andra. Bland de kvarva- rande tar rätten sedan genom lottning ut så många till suppleanter att sex juryledamöter kvarstår i den första gruppen och tre i den andra. För en jury i får vardera parten utesluta fem juryledamöter inom den första gruppen och två inom den andra. Tryckfrihetsförordningens nya lydelse enligt …