sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Den nya sjukskrivningsprocessen med prövningar av rätten till ersättning vid bestämda tidsgränser och med lagstadgade krav om tidig utredningar och insatser, ställer högre krav på parterna att agera tidigt under sjukskrivningen. Ett centralt problem är fortfarande att insatserna för återgång i arbete sätts in för sent och inte är tillräckligt effektiva. Alltför många sjukfall blir långvariga utan att tillräckliga utredningar och insatser har genomförts för att hjälpa den enskilde att återgå i arbete. Det betyder att alltför många sjukfall når tidsgränserna, utan att de försäkrade har fått det stöd de behöver. En aktiv handläggning där prövning av rätten till ersättning sker måste pågå och måste ”rätt” person identifieras och ges ”rätt” utredning eller insats vid ”rätt” tillfälle. Om en person felaktigt identifieras ha behov av tidiga insatser och utredningar och dessa tidigareläggs i sjukskriv- ningsprocessen ökar risken för efterföljande sjukskrivning och att personen beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning.36 Uppföljningen och utvärderingen av insatser för återgång i arbete är bristfällig. Det är svårt att få en överblick över hur stor andel av de sjukskrivna som får olika typer av stöd och när i tiden de får det. Det saknas alltjämt i stort sett kunskaper om för vilka sjukskrivna som olika insatser fungerar väl. 9.4.10Rättvisare utformning av karens Kommitténs bedömning: Karens i sjukförsäkringen bör utfor- mas så att inte vissa grupper får ett oproportionerligt stort inkomstbortfall. Skälen för kommitténs bedömning: Det finns olika sätt att utforma karens. I dagens försäkring är i varje sjukfall en karensdag. Syftet med karensdagen är att motverka 36ISF (2011b), (2012a) och (2014a). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring För att karensdagen inte ska slå allt för hårt mot hälsosvaga personer med återkommande sjukdomspe- rioder finns ett allmänt högriskskydd. Under en tolvmånaderspe- riod får antalet karensdagar uppgå till maximalt tio. Det finns även en återinsjuknanderegel som anger att om en ny sjukperiod påbörjas från det att den tidigare sjuk- perioden avslutats ska det räknas som samma sjukperiod. Då det anses vara samma sjukperiod ska någon ytterligare karensdag inte avräknas från ersättningen. Historiskt sett har sjukförsäkringen haft både fler och färre karensdagar än . När den allmänna sjukförsäkringen infördes fanns det i sjukförsäkringen. Karensdagarna var därefter föremål för en livlig debatt som ledde till att två av karensdagarna slopades 1966. avskaffades karensdagen helt. Istället sänktes kompensationsnivån till . I samband med krisuppgörelsen i början återinfördes karensdagen 1993. Därefter har det funnit en karensdag i sjukförsäkringen. Internationellt sett tillhör de länder som har relativt få karensdagar. Bland är det genomsnittliga antalet karensdagar drygt tre. finns det många länder som helt saknar karensdagar i sjukförsäkringen. Hit hör , och Norge.37 Utformningen av antalet karensdagar är en avvägning mellan intresset att effektivt motverka omotiverad korttidsfrånvaro och intresset att skapa trygghet och ekonomiska förutsättningar för den försäkrade att faktiskt kunna vara hemma från arbetet vid sjukdom. Det är svårt att bedöma om karensdagar förkortar eller förlänger det totala antalet sjukdagar. Det kan finnas en avskräckande effekt av karensdagen som gör att den enskilde drar sig för att vara kort- tidssjukskriven. Det kan i vissa fall finnas en motsatt effekt genom att den enskilde tycker sig kunna vara hemma ytterligare dagar när karensdagarna väl är avklarade. Det finns få empiriska studier av karens i sjukförsäkringen. På svenska data finns enbart en studie som utvärderade effekten av 37Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2012d). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring borttagandet av karensdagen år 1987.38 Resultaten visar att den slopade karensen ökade inflödet i sjukförsäkringen. Framför allt ökade korttidsfrånvaron till 6. Däremot minskade det totala antalet sjukdagar genom att sjukfallslängder mellan minskade. Sjukfall längre än var oförändrade. Kommittén anser att det behövs självrisker som motverkar omotiverad korttidsfrånvaro i sjukförsäkringen. Alltför många karensdagar riskerar dock att leda till att människor inte har råd att vara sjuka. Följden av detta blir en ökad sjuknärvaro på arbetsplat- ser, vilket enligt kommitténs mening har långsiktigt negativa effekter på hälso- och samhällsutvecklingen. För kommittén har en viktig utgångspunkt i arbetet med själv- risker varit att alla grupper på arbetsmarknaden ska hanteras lika. Kommittén kan konstatera att nuvarande regler kring beräkningen av karensdagen inte lever upp till detta. Karensdagens utformning slår olika för olika grupper på arbetsmarknaden. Arbetstagare med koncentrerad arbetstid drabbas hårdare av en karensdag än andra grupper om sjukdomen inträffar med lång arbetstid. En arbetstagare med flera arbetsgivare kan ha flera parallella sjukperioder. Den första sjukdagen hos respektive arbets- givare blir därmed karensdag. Det finns även fall där karensdagen inte ger lika stort avdrag som avsetts. Vid sjukdomsfall som inträffar under arbetsdagen blir löneavdraget endast de arbetstimmar som återstår när sjukanmälan görs. Det innebär att en anställd genom att sjukanmäla sig vid slu- tet av arbetsdagen endast får några timmars sjukavdrag i stället för en hel dag. Kommitténs bedömning: Sjukpenningen till anställda kan i vissa fall bli mer flexibel genom fler förmånsnivåer. Detta kan underlätta en stegvis återgång i arbete. Skälen för kommitténs bedömning: Fler förmånsnivåer i sjuk- penningen än nuvarande 25, 50, skulle i 38Pettersson, och (2013). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring vissa fall innebära att anställda som är sjukskrivna kan ta till vara sin arbetsförmåga bättre. Det skulle kunna underlätta en stegvis åter- gång i arbete. Om arbetsförmågan är innebär nuvarande förmåns- nivåer att den försäkrade i praktiken arbetar och får 50 procents sjukpenning. Därmed går den försäkrade miste om av sin arbetstid.39 Enligt rapporten på deltid (2008) från och Samhälle är frågan om de partiella förmånernas betydelse för arbetsutbudet och antalet arbetade timmar i ekono- min komplicerad. Partiella förmåner motiveras med att de stöttar arbetslinjen; det är bättre att arbeta lite grann än att inte arbeta alls, vilket skulle kunna vara alternativet om inte möjligheten till partiell ersättning hade funnits. I fråga om sjukförmånerna kan man dess- utom, enligt rapporten, argumentera att eftersom arbetsförmåga knappast är en fråga om ett eller noll är det effektivt att tillåta personer med delvis nedsatt arbetsförmåga att arbeta delvis. Enligt rapporten kan partiella förmåner dock också leda till en inlåsning så att deltidsrelationen permanentas. Det är också svårare att bedöma arbetsförmågan när det finns fler förmånsnivåer än 100 procent.40 Det finns också en risk att en flexiblare sjukpenning skulle leda till att personer minskar sitt arbetsutbud. T.ex. kanske den som arbetar börjar arbeta i stället. Behovet av flexibilitet måste också vägas mot ökad administrativ komplexitet och de kostnader som det för med sig för . Det är svårt att bedöma arbetsförmåga med någon större pre- cision, särskilt om bedömningen ska göras i förhållande till hela arbetsmarknaden. Flexibel sjukpenning bör därför endast kunna beviljas så länge som den försäkrades arbetsförmåga ska bedömas i förhållande till hans eller hennes vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. 40Hartman, L. (2008). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring 9.5En långsiktigt hållbar sjukförsäkring Kommittén bedömer att det inte finns behov av någon stor strukturell förändring av sjukförsäkringen. Sjukfrånvaron ökar visserligen och det är viktigt att följa utvecklingen noga, men från- varonivån är jämförelsevis låg. Vidare har flera stora förändringar i sjukförsäkringen genomförts. Mot bakgrund av detta menar kommittén att de reformer som behöver göras ryms inom ramen för nuvarande försäkring. Kommittén menar också att det finns goda förutsättningar att förbättra försäkringens funktions- sätt. Skulle mot förmodan sådana reformer inte hjälpa finns skäl att överväga mer djupgående förändringar. 9.5.1Behovet av fasta spelregler Kommitténs bedömning: I det fall det utvecklade och precise- rade målet med sjukfrånvaron inte nås bör åtgärder vid behov snabbt kunna sättas in och långa analys- perioder som föregår åtgärder därigenom undvikas. En bred politisk överenskommelse bör sökas om vilka åtgärder som vid behov ska sättas in. Detta kan bidra till bättre förutsebarhet för de försäkrade om försäkringens villkor. Skälen för kommitténs bedömning: Sjukfrånvaron i har varit orimligt hög jämfört med andra länder, särskilt vid beaktande av att svenskarna är jämförelsevis friska och att arbetsmiljön huvudsakligen är god enligt de flesta indikatorer. Sjukfrånvaron varierar också kraftigt över tiden, utan klart samband med utvecklingen av folkhälsan eller i arbetslivet. Sjukfrånvaron har historiskt varierat kraftigt mellan olika regioner i landet. Dessa variationer har dock minskat betydligt . låg sjukfrånvaron i nivå med jämförbara länder (se avsnitt 3.6.1). har nivån på frånvaron stigit men är ännu på låg nivå jämfört med perioden . När sjukfrånvaron ökar kraftigt följs det av långvariga analysfa- ser och politiska diskussioner om de bakomliggande orsakerna. Orsakerna söks i förändringar i arbetslivet, befolkningens hälsa, Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring regelförändringar, normförskjutningar, konjunktursvängningar etc. Ofta kan delar av frånvarons ökning härledas till någon orsak, men någon slutlig och fullständig förklaring är svår att få eftersom orsakssambanden är komplexa. Det vore därför eftersträvansvärt att – i stället för långvariga analysfaser – en bred överenskommelse på förhand söks om att sjukfrånvaron bör vara stabil på en rimlig nivå och vilka åtgärder som ska sättas in när stabiliteten är hotad. En sådan överenskom- melse skulle också kunna bidra till bättre förutsebarhet om försäk- ringens villkor. De stora variationerna i sjukfrånvaron har lett till att det varit vanligt med regeländringar i sjukförsäkringen. Detta har medfört osäkerhet och har försvagat legitimiteten i försäkringen. Om sjuk- frånvaron kan hållas på en stabil nivå minskar behovet av ständiga regeländringar. Det bör dock klart framgå att regeländringar kom- mer att förekomma, särskilt innan variationerna varaktigt minskat och stabilitet uppnåtts. Fördelen med fasta spel- regler är att det skulle innebära större transparens genom att regel- ändringar för att minska en ökad sjukfrånvaro diskuteras på för- hand och bred politisk enighet nås om vilka insatser som är verkningsfulla. 9.6.1Försäkringsskyddet för några övriga grupper Kommitténs bedömning: Familjehemsföräldrars villkor inom socialförsäkringarna är rimligt väl avvägda. Skälen för kommitténs bedömning: Enligt direktiven bör kom- mittén utreda frågan om familjehemsföräldrars villkor inom soci- alförsäkringen, vilket aviserades i proposition 2006/07:129 Utveck- lingen av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. Kommittén ska även beakta regeringens proposition Beskattning av statligt anställda under utlandsstationering där frågan om försäkrings- skyddet för medföljare vid återkomsten till efter en utlands- Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkringSOU 2015:21 vistelse behandlas samt ställningstagande till den propositionen.41 Bakgrunden till frågan om familjehemsföräldrars villkor inom socialförsäkringen är den konstaterade svårigheten att rekrytera familjehem. I samband med detta har lyfts fram att reglerna kring arbetslöshets- och socialförsäkringar inte är anpassade efter famil- jehemsföräldrars förutsättningar. Till exempel att uppdraget som familjehemsförälder inte utgör överhoppningsbar tid i arbetslös- hetsförsäkringen och att det förekommer svårigheter att få sjuk- penning.42 betalar ersättning till familjehemmet i form av ett arvode och en omkostnadsersättning. Arvodet är en skatte- pliktig inkomst och beskattas som inkomst av tjänst. Arvodet är såväl sjukpennings- som pensionsgrundande, men berättigar inte till tjänstepension. Omkostnadsersättningen är vare sig sjukpen- ning- eller pensionsgrundande.43 En familjehemsförälder som tar tidsbegränsad tjänstledighet med hänsyn till det placerade barnets behov kan få inkomstbortfallet av den förlorade förvärvsinkomsten kompenserad av socialnämnden. Denna kompensation betalas ut som en del av arvodet och betraktas precis som arvodet som skatte- pliktig inkomst, beskattas som inkomst av tjänst och är sjuk- pennings- och pensionsgrundande. Någon kompensation utöver arvode och omkostnadsersättning betalas inte till den familjehemsförälder som gjort valet att avstå från förvärvsarbete för att vara familjehem på heltid. I sådana fall finns inte någon förvärvsinkomst att kompensera för.44 ska vid bestämmande av ramtid inte sådan tid räknas då en sökande varit förhindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i familje- eller jourhem, dvs. sådan tid räknas numera som överhoppningsbar tid.45 Det har tidigare konstaterats att det tidigare kan ha funnits bristande kunskap om tillämpningen av socialförsäkringsrättsliga regler när det gäller familjehemsföräldrar. har därför klargjort i sin vägledning vad som gäller vid bedömning av 2005/06:SkU6 med utrikesutskottets yttrande 2005/06:UU2Y. 42SOU 2005:81, SOU 2009:68. 2006/07:129. 44SKL Cirkulär 08:81. 45Ds 2009:26, Prop. 2009/10:49. Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring familjehemsföräldrars sjukpenning, föräldrapenning och sjukersätt- ning.46 Mot bakgrund av detta anser kommittén att familjehems- föräldrars villkor inom socialförsäkringen är rimligt väl avvägda. Nuvarande regler innebär att medföljare till statligt anställda under utlandsstationering mister sitt SGI-skydd och hamnar utanför svenska trygghetssystem under utlandsvistelsen och vid återkomst till . Kommittén anser att denna fråga bör behandlas av den av regeringen tillsatta Utredningen om svensk social trygghet i en internationell värld (dir.2014:109). 46Försäkringskassans Vägledning 2004:5 Version 12, senast ändrad . 10Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring 10.1Angelägna förbättringar inom sjukförsäkringen 10.1.1Utvecklade mål för sjukfrånvaron Kommitténs förslag: Målet för sjukfrånvaron ska även fortsätt- ningsvis vara att den är långsiktigt stabil och låg och i nivå med jämförbara länder. En bred politisk överenskommelse ska lägga fast hur målet ska utvecklas och preciseras. Överenskommelsen ska också klargöra vilka parter som har ansvar för att målet nås. Detta arbete ska inledas . Tills vidare ska sjukpenningtalet användas som referensmått. Sjukpenningtalet bör inte överstiga nivå. Skälen för kommitténs förslag: Det övergripande målet för sjuk- frånvaron är att den ska vara långsiktigt stabil och låg. Sjukfrån- varon ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongs- variationer, osakliga regionala skillnader ska inte förekomma och nivån ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . Sjukfrånvaromålet avser den samlade frånvaron på grund av ned- sättning av arbetsförmågan som följd av sjukdom för befolkningen i åldern 19–. Målet avser således både sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension). Detta innebär att sjukfrånvaromålet inte kan nås genom att sjuk- och aktivitets- ersättning beviljas i stället för sjukpenning. Frånvaron med sjuk- penning mäts som sjukpenningtalet och den samlade frånvaron mäts med det s.k. ohälsotalet. Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Kommittén föreslår att målet för sjukfrånvaron även fortsätt- ningsvis ska vara att den är långsiktigt stabil och låg och att målet ska utvecklas och preciseras i en bred politisk överenskommelse. I nuvarande formulering av målet för sjukfrånvaron sägs att frånvarons nivå ska vara i linje med motsvarande system och för- måner inom EU och . I den av regeringen föreslagna budgetpropositionen används ett värde för EU-15.1 var detta värde av anställda i åldern 20–. Sjuk- frånvaron i låg några tiondelar över detta 2013. Kalkyler pekar på att referensvärdet för sjukpenningtalet 2014 skulle vara . För används () arbetskraftsundersökningar () som anger frånvaro på grund av sjukdom under en arbetsvecka. Ett referensvärde för frånvaron bör sättas. Referensnivån och jämförelsemetoderna för sjuktalet ska fastställas av expertmyndig- heter som SCB och . som används i budgetpropositionen mäter anställdas sjuk- frånvaro. Arbetslösa som är sjuka och personer med sjukersättning definieras inte som sjuka i . Sjukpenningtalet, som också används för att mäta sjukfrånvaro, är det totala antalet nettodagar med sjukpenning dividerat med antalet inskrivna försäkrade. Sjuk- penningtalet visar alltså hur länge personer i arbetsför ålder i genomsnitt haft sjukpenning . Sjukpenningtalet var 2013. och sjukpenningtalet mäter således olika saker. Beroende på om referensvärdet sätts utifrån ett AKU-baserat mått eller utifrån sjukpenningtalet kommer det att mäta olika storheter. Den förmån som till sin utformning är möjlig att jämföra med andra länder är sjukpenningen. Systemen för sjuk- och aktivitets- ersättning skiljer sig alltför mycket mellan olika länder för att kunna jämföras. Detta innebär en komplexitet när man önskar jämföra sjukfrånvaro mellan olika länder, eftersom frånvaromålet för svenska förhållanden omfattar flera förmånssystem. En annan svårighet är att jämföra ett enskilt lands sjukfrånvaro med ett genomsnitt av frånvaron i andra länder. EU-15-måttet, som redovisas som referensvärde för sjukfrånvaron i i budgetpropositionen, är mycket stabilt. Delvis beror detta på att det är ett genomsnitt. Värdena för de enskilda länder som 2014/15:01 Utg.omr.10. Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring ingår kan variera mer. Det kan därför vara svårt att ha som mål att sjukfrånvaron i ett enskilt land ska vara lika stabil som snittet för samtliga länder. Det är därför rimligt att referensvärdet baseras på sjukpenning och inte sjuk- och aktivitetsersättning. Jämförelsemetoderna bör utvecklas av SCB och . Sjukfrånvaron har tidi- gare ofta börjat öka som en följd av ett ökat inflöde i sjuk- försäkringen, och därefter börjar sjukfallslängderna öka. I utform- ningen av ett referensvärde bör detta mönster beaktas. För att öka säkerheten i bedömningen av målet för sjukförsäkringen ska en myndighet som regeringen bestämmer, t.ex. , göra en prognos för sjukfrånvarons utveckling. var sjukfrånvaron i i stort sett i nivå med jäm- förbara länder. Frånvaronivån under detta år skulle därför kunna användas som referensmått. I avsnitt 10.2.1 föreslås att på förhand fastställda åtgärder ska sättas in då sjukfrånvaromålet inte nås. Kommittén föreslår att frågan om hur målet med sjukfrånvaron kan utvecklas och preciseras utreds skyndsamt. I detta arbete ska det också ingå att tydligt klargöra att , Social- styrelsen och landstingen har ett gemensamt ansvar för att målet nås utifrån respektive myndighet eller huvudmans uppdrag. Inspek- tionen för socialförsäkringen har en viktig roll att fylla, t.ex. i fråga om effektutvärdering. Regering och riksdag har det yttersta ansvaret för lagstiftningen. Kommittén föreslår i avsnitt 10.1.3 att ska tillföras extra resurser för att förstärka arbetet med det försäkrings- medicinska beslutsstödet, i avsnitt 10.1.2 att staten ska fortsätta att, genom sjukskrivningsmiljarden, ekonomiskt stödja hälso- och sjuk- vården att förstärka arbetet med sjukskrivningsprocessen. Resurs- erna behöver förstärkas kraftigt. I avsnitt 10.1.5 föreslår kom- mittén att ska få i uppdrag att utveckla sjuk- försäkringshandläggarnas kompetens avseende utredningsmetodik och försäkringsmedicin. För att ska kunna fullgöra sitt ansvar be- dömer kommittén att det finns ett behov av att se över myndig- hetens uppdrag. är statens försäkringsgivare och ska bedöma den försäkrades arbetsförmåga och pröva rätten till ersättning från sjukförsäkringen, dvs. reglera den skada som den Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring försäkrade drabbats av. Genom att tillämpa försäkringen fullgör uppdraget som statens skadereglerare. Att upp- rätthålla en god försäkringstillämpning är nyckeln till en stabil, effektiv och långsiktigt hållbar sjukförsäkring. För att kunna klara det nya uppdraget anser kommittén att det finns behov att se över hur arbetar med utredningar, kvalitetssäkring, beslutsordning, kompetens, uppföljning, kontroll, riskhantering m.m. 10.1.2Förstärkt ansvar för sjukfrånvaron för hälso- och sjukvården Kommitténs förslag: Staten ska även fortsättningsvis genom sjukskrivningsmiljarden stödja landstingen ekonomiskt för att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjuk- vården och att utveckla sjukskrivningsprocessen. Resurserna behöver förstärkas kraftigt. Förstärkningen bör avse sjukskriv- ningsmiljardens rörliga del. Skälen för kommitténs förslag: Hälso- och sjukvården är central för möjligheten att påverka sjukfrånvaron. För att stimulera lands- tingen att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen har staten under en rad år gett hälso- och sjukvården ekonomiskt stöd i form av den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Studier har visat att åtgärder som vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sjukskrivningsproces- sen nu är en mer närvarande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvården på samtliga ledningsnivåer.2 Kommittén anser att det – särskilt mot bakgrund av den ökande sjukfrånvaron – är viktigt att även fortsättningsvis ekonomiskt stödja hälso- och sjukvårdens arbete med sjukskrivningsprocessen. Därigenom kan hälso- och sjukvården bidra till att stabilisera utvecklingen av sjukfrånvaron. En del av sjukskrivningsmiljarden tar direkt sikte på hälso- och sjukvårdens möjlighet att påverka sjukfrånvaron (sjukskrivnings- 2Karolinska Institutet, Ledning och styrning av hälso- och sjukvårdens arbete med patien- ters sjukskrivning – resultat och jämförelse med 2007. Förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring miljardens rörliga del). Medel fördelas med hänsyn till hur öknings- takten i antalet sjukpenningdagar i förändras i för- hållande till två olika mål. Mål 1 innebär att ökningstakten ska vara lägre än föregående års ökningstakt i respektive landsting. Mål 2 innebär att ökningstakten ska vara lägre än föregående års genom- snittliga ökningstakt för riket. Utformningen av ersättningsmodel- len förändrades i och med avtalet som gäller . Utgångspunkten är dock densamma, dvs. sjukfrånvarons utveck- ling mätt som antalet utbetalda nettodagar. ska rapportera landstingens sjuk- frånvaro och hur landstingen klarar måluppfyllelsen. Kommittén anser att sjukskrivningsmiljardens rörliga del ska förstärkas. Kommitténs förslag: Förordningen med instruktion för Social- styrelsen ändras med innebörden att myndigheten ska förvalta, utveckla och uppdatera det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Vidare ska myndigheten följa upp och utvärdera hur besluts- stödet används i sjukskrivningsprocessen. ska tillsammans med och medicinska experter redovisa hur sjukskrivningar för olika diagnoser utvecklas hos de olika landstingen. ska ges resurser för detta. Skälen för kommittés förslag: ska få ett utökat uppdrag avseende att förvalta, utveckla och kontinuerligt uppdatera det försäkringsmedicinska beslutsstödet med ny kunskap, samt att följa upp och utvärdera hur beslutsstödet används i processen för återgång i arbete. I det försäkringsmedicinska beslutsstödet påpekar att de specifika rekommendationerna i stor utsträckning bygger på beprövad erfarenhet och att behovet av att kvalitetssäkra dem genom uppföljningar och revideringar är stort.