sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Området domineras framför allt av piano. Piano kan sägas hade sin glansperiod och omfattade då en dryg tredjedel av eleverna. Träblåsinstrumenten var som mest populära under 1980- talet med drygt en fjärdedel och har minskat till knappt en femtedel. Stråkinstrumenten har däremot stadigt ökat sin andel och 2011 spelade en sjättedel av alla elever något stråkinstrument. har intresset för sång vuxit kraftigt och omfattar en tiondel av eleverna. Bleckblås- instrumenten har under hela mätperioden haft en ganska blygsam ställning. En av tjugo elever har spelat instrument inom denna grupp. Slagverk spelas i än mindre utsträckning även om dess om- fattning har ökat kraftigt . Kommunerna bedriver även undervisning inom andra områden som drill, musikal, musikteori och för de mindre barnen rytmik. 73Kulturskoleutredningens enkät till landets kulturskolechefer (2015). 74Uppgifterna är hämtade från en enkät som är initiativtagare till som bygger på ett slumpmässigt urval av 50 kommuner och visar elevers val av instrument vid olika avstämningspunkter . Teater/drama och modern dans är också väl etablerade ämnen och erbjuds i sex av tio kulturskolor, även om dess omfattning är liten i jämförelse med musik. Bild och digitalt skapande förekommer i än mindre utsträckning och verksamhet med foto/film erbjuds bara i någon grad, men vid en tredjedel av kulturskolorna. Andra för nyare konstuttryck som litteratur/berättande och slöjd/hantverk erbjuds i viss mån. Vid i ges Skapa med teknik, ett så kallat Makerspace där barn skapa och designa saker med hjälp av ny teknik. Cirkus är relativt nytt i och finns i 22 kommuner där 1 400 unika barn deltog 2014.75 Det är svårt att avgöra i vilken utsträckning en utveckling mot ett breddat utbud fortsatt pågår. Mot bakgrund av att många skolor redan för erbjöd verksamhet inom dans, teater och film och i mindre omfattning även slöjd och keramik, studio- teknik och skrivarkurser,76 är det något förvånansvärt att dess omfattning är så begränsad. Även ett område som cirkus har förekommit i vissa kulturskolors utbud under en längre tid.77 Utredningens samråd visar dock att många kommuner arbetar för att öka elevinflytandet och att anpassa såväl utbud som verk- samhetsformer utifrån detta. Barn och unga är trendkänsliga och snabba med att ta till sig nya uttryck och intryck vilket ställer krav på att kulturskolorna kan vara flexibla och ha en god omvärlds- bevakning. Lokala specialiseringar och minoritetskultur En av många styrkor är möjligheten till lokala specialiseringar och inriktningar. Även om vissa gemensamma drag präglar majoriteten av kulturskolorna finns exempel på lokala variationer där kompetens och traditioner från närmiljön tas till vara. Undervisning på instrument som är vanliga inom länder i , eller erbjuds allt mer; 75Manegen (2016). Sandh, Kulturskolorna i . Studie för (1994). 77SOU 2006:45, s. 162. djembe erbjuds av mer än hälften av landets kulturskolor, oljefat av en femtedel medan oud och saz är betydligt ovanligare.78 I i Glasriket i erbjuds glasfusning och i , som har en stor samisk minoritet, kan barn och unga delta i jojk både enskilt och som kör. I kommun, som är förvaltningskommun för det finska språket och har en stor finlands- svensk minoritet, är det möjligt att få undervisning i flera instrument på finska. När det gäller de nationella minoriteternas kulturuttryck specifikt förekommer även mer tillfällig typ av undervisning som workshops i exempelvis judisk klezmermusik. till hur deltagagandet fördelar sig utifrån kön deltar flickor generellt sett i högre grad än pojkar i verksamheten, i synnerhet inom dans sång/kör, klassisk dans, modern dans och teater. Inom vissa områden som digitalt skapande, vissa specifika musik- instrument samt foto/film är det fler pojkar än flickor som deltar även om flickornas dominans är betydligt starkare än i de ovan nämnda uttrycken. Inga sådana könsmönster kan utläsas vad gäller verksamhet för barn med funktionsnedsättning. musikverksamhet har traditionellt byggt på enskild undervisning, något som har sitt ursprung i att det dominerande syftet var att lära sig spela ett instrument, en aktivitet där enskild undervisning historiskt har setts som den lämpligaste under- visningsformen.79 Parallellt har olika former av gruppundervisning förekommit för dem som spelar i ensemble eller sjunger i kör. 78Mitt i musikens veckomagasin radio P2 . Rostwall & T. West, Interaktion och kunskapsutveckling – En studie av frivillig musik- undervisning (KMH Förlaget, 2001). Enskild undervisning och gruppundervisning Även om gruppundervisning blir alltmer förekommande är den enskilda undervisningen när det gäller musikinstrument fortfarande dominerande. När nya konstområden introduceras, som dans och drama/teater, är gruppundervisning en förutsättning för verk- samheten. Detta gäller också vissa musikaliska aktiviteter som körsång och ensemblespel. Många kommuner är medvetna om betydelsen av att verksamheten har en social dimension som berikar lärandet och skänker motivation men ändå bedriver nära hälften av landets kulturskolor av undervis- ningen i form av individuell undervisning och på av skolorna är andelen mellan 81 och 100 procent.80 ansåg att kommunerna bedrev en alltför ensidig verksamhet med inriktning mot musikgenren med betoning på enskild färdig- hetsträning i stället för gruppundervisning.81 Vid i har man beslutat att systematiskt använda sig av gruppundervisning i syfte att ta vara på de positiva effekter för inlärning och de sociala värden som uppnås. Med undervisning i större grupper och under ledning av två pedagoger per grupp strävar man efter att ytterligare höja kvaliteten i verksamheten. På detta sätt har även flera barn och inga kunnat ta del av verksamhet inom ram. Ett flertal kommuner såväl större som mindre, erbjuder för- djupningslinjer eller avancerade program inom ramen för den lokala för de barn och unga som är intresserade av att fördjupa sig inom ett konstuttryck. vänder sig dessa till de litet äldre barnen och ibland används intagningsprov som urvals- grund. Publika uppträdanden är ofta en integrerad del av verksamheten. Fördjupningsmöjligheter erbjuds oftast inom musikområdet men även inom dans som i , och . I erbjuds fördjupning inom bland annat teater och musikal och har en konstlinje. 80Kulturskoleutredningens enkät till landets kulturskolechefer (2015). 81Ny kulturpolitik SOU 1972:66. Fjärrundervisning är i dagens läge mycket sparsamt förekommande men utredningen menar att potentialen är stor för att dels möjliggöra kvalificerad undervisning i glesbygdsområden och dels för att bana väg för en fungerande spetsundervisning genom att lärare med specialkompetens kan undervisa elever som är spridda över stora områden. Endast tre kulturskolechefer av hundra uppger att de har någon form av fjärrundervisning. Denna genomförs antingen via en speciell lärplattform (online) eller via Skype. Det finns också en kulturskola där material skickas ut till eleverna som sedan arbetar med det och skickar tillbaka till läraren för kommentar. Region har –2014 genomfört projektet Distanskommunikation och uppkoppling av regionens kulturskolor () i samarbete med regionens kulturskolor i syfte att minska resor och öka tillgängligheten. Genom att köpa in ändamålsenlig teknik till kulturskolorna och utbilda personalen i distansunder- visning har fler elever kunnat nås. De tekniska begränsningarna utgör fortfarande ett problem och kräver både resurser och kompetens. pågår ett pilotprojekt i regi av som har lyckats åstad- komma en fjärrundervisning med hög ljud- och bildkvalitet utan några fördröjningseffekter. Särskilda pedagogiska metoder och öppen undervisning Det finns en del kulturskolor som arbetar med särskilda peda- gogiska metoder,82 något som påverkar undervisningsformernas karaktär. En tredjedel av kulturskolorna bedriver undervisning baserad på en speciell pedagogisk metod men i begränsad omfattning. Majoriteten av de kulturskolor som arbetar efter en speciell pedagogisk metod gör det i mycket liten omfattning.83 Undervisning som utgår från Suzukimetoden dominerar starkt, men det finns också en hel del kulturskolor som arbetar med kör- 82En särskild pedagogisk metod kan karakteriseras som ett undervisningskoncept som bygger på att exempelvis undervisningsinnehåll och form för undervisningen följer vissa mönster som anses vara effektiva för utveckling av kunskap och färdigheter. 83Kulturskoleutredningens enkät till landets kulturskolechefer (2015). Det förekommer även andra pedagogiska metoder exempelvis funktionsinriktad musikterapi (FMT) och Bunnepedagogik. En annan typ av undervisningsform som prövas är öppen kulturskoleundervisning som varken kräver deltagaravgift eller anmälan i förväg och inte heller förutsätter ett långsiktigt engage- mang. Sådan verksamhet genomförs i vissa fall i anslutning till fritidshem, fritidsgårdar eller på förskolor i syfte att nå andra barn och unga än dem som vanligtvis deltar i kulturskoleverksamhet. Ytterligare sätt för att nå exkluderade grupper är att göra mobil. I stadsdelen i , prövas en rörlig kulturskola i form av en ombyggd lastbil. Bilen rymmer en scen och olika typer av material och instrument för kulturutövande. Ny teknik ger nya undervisningsmöjligheter De sätt som dagens barn och unga använder sig av digitala medier har förändrat villkoren för de kommunala kulturskolorna. Som uttrycker det i sin senaste rapport om barns och ungas medieanvändning: ”Skillnaden mellan att vara online och offline är närmast utraderad.”84 Även lärarnas situation i den nya digitala miljön påverkas. Många kommuner prövar nya arbetssätt för att möta eleverna på deras digitala arenor, för att utveckla kommunikationen eller för att komplettera en traditionell fysiskt rumslig undervisning så den blir mer tillgänglig. En filmad lektion att titta på hemmavid kan göra det lättare att minnas dansstegen. De nya plattformarna ger även nya möjligheter för skapande och enligt den enkät som utred- ningen gjort med landets kulturskolechefer erbjuds digitalt skap- ande vid av kulturskolorna även om omfattningen sett till verksamheten som helhet är liten. Barn och unga som växer upp i kommuner som präglas av långa avstånd har sämre förutsättningar att delta i kulturskola än barn i tätorter eller tätortsnära kommuner. Utredningens kartläggning visar att stora avstånd till närmaste tätort kan innebära att barn och 84 , Ungar och medier (2015). föräldrar inte har kännedom om den kommunala kulturskole- verksamheten, men också att de långa resorna gör det svårare att delta i dess verksamhet. Den nya tekniken har stor potential att ge barn i glesbygd ökad tillgång till sina lärare och andra elever över internet. Oavsett det lokala behovet och vilka tekniska verktyg man väljer är en förutsättning att pedagogerna har tillräcklig kompetens både om hur man kommunicerar med barnen men även så att under- visningen anpassas utifrån barns lärande via nätet. En annan grundförutsättning är att tillgången till bredband är fullt utbyggd över hela landet. Stora områden har fortfarande inte bredband eller bredband som håller låg kvalitet. står mellan 40 000 och 50 000 barn och ungdomar i kö för att delta i kulturskolan.85 De långa köerna tyder på att det finns ett stort intresse för att delta som inte kan svara upp mot. Allra längst är köerna till undervisning på populära instrument som gitarr, piano och slagverk. På av kulturskolorna står barn i kö för att för att få spela dessa instrument. Ett stort utbuds- glapp förekommer också till sång/kör. Men även till orkester- instrument har en dryg tredjedel av kulturskolorna kö. Ungefär en femtedel av kulturskolorna har kö till dans, teater och bild och de konstuttryck med kortast köer är digitalt skapande, foto/film och litteratur/berättande. Långa köer riskerar att leda till att de barn och unga som väntar på plats tappar intresset eller anmäler sig till någon annan verk- samhet i stället. Några kommuner har etablerat samarbeten med studieförbund eller andra ideella organisationer för att dessa ska ta emot de barn och unga som står på kö till den kommunala verk- samheten för att på så vis tillvarata och upprätthålla intresset medan de väntar på sin plats. Ytterligare en modell är den som bland annat införts i och med externa anordnare men med huvudman (avsnitt 3.2.2) och 85 mejlenkät (2016). Köerna varierar över läsåret och är som längst i samband med terminsstart. musikcheckar till varje barn. Beroende på hur stor efterfrågan är höjs eller sänks budgeten för musikskoleverksamhet, det vill säga alla barn som vill delta i verksamheten ska få delta. I ett trettiotal kommuner är det ingen kö till kulturskolan.86 Det gäller företrädelsevis små kommuner, men även ett antal större kommuner. som är största med 17 000 elevplatser tillämpar inget köförfarande utan har principen först- till-kvarn vid ett antal tillfällen . En förälder eller annan vuxen anmäler deltagaren via hemsida. Platserna i tar ofta slut på och de som inte hinner få en plats hänvisas till nästa söktillfälle vilket ställer krav på att föräldrarna har möjlighet att vara online vid det tillfället då platserna släpps. Systemet gör att det inte går att veta hur stort intresset för verksamheten egentligen är. Vikten av att ha för ändamålet särskilt anpassade lokaler tydliggörs redan i de tidigaste statliga utredningarna som beskriver de kom- munala musikskolornas verksamhet. Där avtecknas en medvetenhet om vikten av att kunna erbjuda ungdomar gemensamma kreativa mötesplatser. I Musikliv i , musikutredning,87 beskrivs behovet av lokaler där traditionella kulturaktiviteter, öppen ungdomsverksamhet, föreningslokaler och lokaler för fritidsverksamhet kunde kombineras. Utifrån ett nutida perspektiv är variationen sannolikt stor mellan olika kommuner, men det har under utredningens arbete blivit tydligt att en sådan utveckling har inletts i flera kommuner. Sett ur ett längre tidsperspektiv kan en viss diskrepans anas mellan de kvalitetskrav som ställts på undervisningen respektive på de rum som tillhandahållits för den verksamheten. beskriver i sin bok – lika och unika88 att ”Undervis- ningen skulle ha hög kvalitet. skulle den förvisas till skolans före detta pann- eller soprum.” Utredningen saknar under- 86Enligt mejlenkät, 2016. Ungefär 50 kommuner har inte svarat. Sandh, Kulturskolorna – lika och unika (Mandatus, 2015). lag för att på ett rättvisande sätt beskriva i hur stor utsträckning kulturskolornas lokaler är ändamålsenliga. I en undersökning riktad mot musiklärare i uppger en tredjedel att de har ändamålsenliga lokaler medan övriga saknar sådana helt eller delvis.89 Även om denna studie inte är helt färsk har bilden av bristfälliga lokaler inom bekräftats under utred- ningens gång. Kommunernas kostnader för uppgår, enligt tillgänglig statistik, till av kommunernas totala kostnader för verksamheten, det vill säga . Även om jämförelser kan vara svåra att göra kan det ändå ge ett visst perspektiv att jämföra beloppet med kommunernas kostnader för idrotts- och fritidsanläggningar som uppgår till nära 8,5 miljarder kronor.90 Egna eller andras lokaler De allra flesta kulturskolor har verksamhet både i egna lokaler och i förskolor och skolor.91 Även andra varianter förekommer beroende på behov och lokala förutsättningar, där exempelvis studieförbund och delar lokaler. Olika lokalval ger olika typer av fördelar beroende på arten av verksamhet. Att ha en egen byggnad som samlar verksamhetens olika delar signalerar att har en framskjuten plats i kommunens kulturliv som fungerar som en mötesplats för barn och unga som delar samma intressen. En byggnad som är anpassad för konstnärlig verksamhet ger också bättre förut- sättningar för en hög kvalitet på verksamheten och för att olika konstuttryck kan mötas i form av gemensamma arrangemang, konserter och andra aktiviteter. I en enkät genomförd av utred- ningen med föreningen unga musikanter (RUM) lyfter deltagare från fram ändamålsenliga lokaler som en viktig faktor för en fungerande kulturskola. De understryker även vikten av som en mötesplats där man kan träffa Tivenius, Kommunala musiklärare: av musiklärare vid svenska kommunala musik- och kulturskolor 2004. (2010). 90Kommun- och landstingsdatabasen (2016). 91Kulturskoleutredningens enkät till landets kulturskolechefer (2015). En elev uttrycker det som ”ett safe space, där du kan vara den du är och möta andra kulturintresserade”.92 Även de kommuner som har egna lokaler för kulturskola använder sig vanligen även av skolans lokaler eftersom det ökar tillgängligheten (se även avsnitt 3.4.1). Skolan är en invand plats som föräldrar och barn känner till. Att kunna delta i verksamheten i direkt anslutning till skoldagen kan göra det enklare att delta, sär- skilt för yngre barn eller familjer som inte känner till vad kultur- skolan är. Att slippa transporter till en centralt lokaliserad kultur- skola underlättar även för familjer som saknar möjlighet att skjutsa sina barn. Denna aspekt har allra störst betydelse i glesbygd och kan vara en reell förutsättning för att dessa barn och unga alls ska kunna delta. Verksamhet i eget hus Det saknas underlag om hur många kommuner som har en mer samlad kulturskola i form av en bredare konstnärlig mötesplats men utredningen har under sitt arbete noterat att sådana initiativ ökar. Sett utifrån ett personalperspektiv ger de två modellerna helt skilda förutsättningar. En sammanhållen kulturskola i egna lokaler skapar goda förutsättningar för en kollegial samverkan, kunskaps- överföring och utveckling. Att undervisa enskilt, utspritt på flera skolor, stadsdelar eller samhällen kräver självständiga lärare och en stark ledning för att kunna hålla ihop arbetsgruppen. Flera kommuner, såväl större som mindre, erbjuder sin kultur- skoleverksamhet samlat. Smedjan i har samlat alla sina verksamheter i särskilt anpassade lokaler. I har ett byggts, kallat N3, som förutom även rymmer ungdomsverksamhet i regi av studie- förbund, kulturverksamhet gentemot skola och förskola och fritids- coacher som kan lotsa ungdomarna till rätt verksamhet. Öppet- tiderna är generösa och ligger i direkt anslutning till en skola som ökar verksamhetens synlighet än mer. Även i delar fritidsverksamhet och kulturskola lokaler inom ramen för . Genom att bredd av konst- 92 Enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). former är samlade har nya möjligheter uppstått för tvärsgående samarbeten. Samma byggnad används också av stadens orkestrar och körer. Karaktäristiskt för den här typen av samlade verksamheter är att där ofta finns breda möjligheter för kulturutövande liksom café och plats för eget skapande i studios eller liknande. Även fritidsgårds- verksamheten är ofta mer eller mindre integrerad för att nå fler unga. Ända sedan starten av landets musikskolor har deras specifika kulturkompetens varit viktig för det övriga samhället. Så ser det ut även . Många kulturskolor har enligt politiskt beslutade mål- beskrivningar ansvar för att vara en resurs i det lokala kulturlivet och för det lokala skolväsendet. Detta kan uttrycka sig i kombinationstjänster, som tidigare beskrivits, då samma person är lärare i musikämnet i grund- eller gymnasieskolan och musikpedagog i . Det är även vanligt att har ett fortbildande ansvar inom kulturområdet för skolans pedagoger, antingen genom att pedagoger arbetar med estetiska uttrycksformer integrerat i skolans undervisning eller att har ett ansvar för kompetensutveckling för skolans personal inom kulturområdet (se även avsnitt 3.4.1). Därutöver är det vanligt att har ansvar för admin- istration och samordning av kommunala frågor som rör kulturens område. Det kan betyda att håller samman nätverk där bibliotek, museer och andra kulturaktörer ingår till exempel i sam- band med ansökningar av det statliga Skapande skola-bidraget. Mer ovanligt är att har helt eller delvis ansvar för en annan verksamhet, som i där driver det estetiska programmet med inriktning musik och teater på gymnasie- skolan liksom ett nystartat dansgymnasium. Att kulturskolorna dessutom deltar vid olika typer av utåtriktade arrangemang gör att landets kulturskolor medverkar i bredare sammanhang än sådana av rent kulturell art. Det är för många av landets kulturskolor naturligt att låta elevernas egna erfarenheter vara en utgångspunkt för verksamheten och att sträva efter att möta barn och unga i den kultur där de befinner sig. Olika typer av arbetssätt tillämpas som referensgrupper, elevråd eller enkätundersökningar för att få ökad kännedom om barns och ungas erfarenheter och utvecklingsförslag. har genomfört ett projekt tillsammans med LSU (ungdomsorganisationer) för att öka elevernas delaktighet i . Projektet, som gick under namnet Om vi fick bestämma, mynnade ut i en rad metod- och inspirationsmaterial, vägledningar och tips för kulturskolor som finns tillgängligt på webbplats.93 Även föreningen () erbjuder bland annat möjlighet till elevinflytande på riksnivå. skriver i sin skrift om vikten av att ta vara på andra aktörers och institutioners kompetens genom samverkan. Bland annat fram- hålls samverkan med skolan, annan verksamhet på exempelvis kulturområdet och andra kommuner. Att kultur- skolorna tidigt insåg betydelsen av samarbeten med andra aktörer har också lett till en omfattande samverkan i olika former. 3.4.1Samverkan med förskolan och skolan Den kommunala har genom sitt ursprung en lång tradition av nära samverkan med skolan. Ofta bedrevs verk- samheten i skolans lokaler och rekommen- derade tidigt att skulle vara väl samordnad med den obligatoriska skolan och lyda under den kommunala skolstyrelsen. rekommenderade också att undervisningen, i så stor utsträckning som möjligt, skulle bedrivas under skoltid för att inte utesluta de elever som var beroende av skolskjuts utan möj- lighet att delta . De menade att undervisning i företrädelsevis skulle göras under elevens lediga tid men öppnade också upp för möjligheten att kunna gå ifrån lektioner i den obligatoriska skolan.94 Mycket har hänt men skolsamverkan är fortsatt mycket betydelsefull för landets kulturskolor. Vid utredningens samråd med kulturskolechefer och pedagoger lyftes skolan fram som en viktig plats att finnas på utifrån föresatsen att nå alla barn. förekommer samverkan med skolan i någon utsträckning i av kommunerna.95 För att samverkan ska fungera väl är det viktigt att samverkan är väl strukturerad och tydliggjord, gärna beslutad på den politiska nivån och att ansvarighet och kostnader är tydligt utredda.96 Verksamhet i skolans lokaler Den absolut vanligaste formen av samverkan är att bedriver verksamhet i skolans lokaler, antingen under eller efter skoltid. Detta förklarar sannolikt till stor del de låga lokalkost- naderna kommunerna redovisar för kulturskoleverksamheten.97 Skolans lokaler står vanligen tomma efter skoldagens slut och för många kommuner är det rationellt att då ge rum för den frivilliga verksamheten. Att använda skolans lokaler kan även vara ett sätt att öka tillgänglighet. Både föräldrar och barn är bekanta med skolan och det förenklar för deltagande i verksamheten om den ges i direkt anslutning till skoldagen. Särskilt för de barn och unga som använder skolskjuts kan det vara lättare att få sin under- visning i skolans lokaler. Villkoren ser olika ut och många saknar föräldrar eller andra anhöriga som kan skjutsa till och från en centralt lokaliserad kulturskola. Det är vanligt att barn och unga får sin kulturskoleundervisning under skoltid, i synnerhet vad gäller musikområdet. I två tredje- delar av alla kommuner finns ett antal elever som regelbundet går 94Svenska , Den kommunala (1976) s. 18. 95Sveriges kommuner och landsting, Samverkan mellan skola och kulturskola (2016). 97Ungefär 200 miljoner, att jämföra med cirka 8,5 miljarder för idrotten. Kolada (2016).