sou · H4B310 · 2016-02-01 00:00:00 — ”EuTube”. I varje EU-land finns ett representationskontor som företräder kommissionen i landet och håller kommissionen informerad om vad som händer där. Kontoren informerar också om EU genom evenemang och informationsmaterial och besvarar även frågor från allmänheten. Representationskontoret i har till uppgift att förklara hur EU:s politik påverkar svenska medborgare och även att förmedla information till regeringen, myndigheter, media och andra aktörer. Kontoret deltar även i utbildningen av s.k. EU-skolambassadörer, håller pressbriefingar inför EU-toppmöten, och arrangerar resor för journalister till . Det finns möjlighet att prenumerera på kontorets veckovisa nyhetsbrev.67 Representationskontoret är tillsammans med en del av Europahuset i . Europahuset hade totalt 12 000 besökare, varav cirka 9 000 besökte 140 seminarier som kommissionen och arrangerade själva eller i samarbete med andra partner. Förutom representationskontoret i har kommissionen i samarbete med även s.k. Direktkontor på 16 platser i landet.68 Till kontoren kan medborgarna vända sig 67Kommissionen deltar även i olika seminarier och debatter runt om i , bl.a. under Almedalsveckan och vid Europaforum i . Med början kommer regelbundna EU-dagar att arrangeras vid de större svenska universiteten och högskolorna. 68Bromma, , , , , , , , , , , , , och . /services/contact-points/index_sv.htm Bättre information om EU och få svar på frågor om EU. Kontoren anordnar seminarer och debatter i syfte att främja den regionala och lokala EU-debatten. De bistår även den som vill få tillgång till EU-dokument. Flera kontor erbjuder också föreläsningar om EU för skolklasser, företag eller organisationer. För att inrätta ett Direktkontor krävs en lokal samarbetspartner som delar på finansieringen. I finansieras de flesta kontoren gemensamt av kommissionen, regionkontor och kommunförbund. Kommissionen och driver s.k. Europeiska dokumentationscentra (EDC) vid elva universitets- och högskolebibliotek i Sverige.69 Dessa riktar sig främst till studenter och forskare som vill ta del av EU-dokument. Vid varje EDC finns en bibliotekarie med särskild utbildning. På rådets officiella webbplats kan allmänheten ta del av information om hur institutionen är uppbyggd och fungerar.70 Webbplatsen handlar om såväl arbetet inom (EU:s toppmöten) som Europeiska unionens råd (ministerrådet). För den intresserade finns även uppgifter om vem man kan vända sig till för att få svar på olika frågor samt information om studiebesök vid ministerrådets byggnader i . Ofta finns denna allmänna basinformation tillgänglig på EU:s 24 officiella språk. På webbplatsen publiceras även löpande information om rådets verksamhet, såsom aktuella frågor, politikområden, rådets möteskalender och dagordningar, publikationer, dokument, pressmeddelanden och audiovisuellt material. Vidare kan man via webben följa presskonferenser från Europeiska rådets möten. 69Göteborgs universitet, , , , , , , , , och . Detta är även Europeiska rådets webbplats. Bättre information om EU Utöver möjligheten att ta del av information via den officiella webbplatsen kan den intresserade följa rådet i sociala medier, till exempel på Twitter, Instagram, Facebook och Youtube. Varje ordförandeland tar även fram en webbplats med information om arbetet inom rådet de som landet är ordförande. Via dessa webbplatser har den intresserade i regel goda möjligheter att på ett övergripande plan följa arbetet. är unionens elektroniska databas där det går att söka efter direktiv, förordningar, beslut, internationella avtal och andra dokument gällande EU-lagstiftning. I finns även sammanfattningar som beskriver de viktigaste aspekterna av EU:s lagstiftning, politik och verksamhet som ska vara lättlästa och konkreta och rikta sig till den intresserade allmänheten. erbjuder även vägledning och förklaringar för att hitta rätt dokument. För varje direktiv är det möjligt att få tillgång till en sammanfattning av lagstiftningen, hela förfarandet mellan parlamentet, kommissionen och rådet, dokumenttexten till lagstiftningen samt vilka rättsakter som påverkas av lagstiftningen. Det är alltså möjligt att följa ett visst lagförslag från det läggs fram tills det slutligen antas och blir lag i EU. Det går även att klicka sig vidare till nationella genomförandebestämmelser där det är möjligt att se hur direktivet genomförts nationellt. Fackförbunden LO, TCO och har ett gemensamt kontor i med uppgift att bevaka samarbetet i EU och stödja centralorganisationernas EU-relaterade arbete. Brysselkontorets uppdrag vilar på tre ben: Kontoret ska informera fackförbunden i om aktuella frågor, ingå i nätverk och etablera kontakter i samt påverka EU-politiken i en för facken gynnsam riktning. Kontoret arbetar i stor utsträckning med att hitta aktuell information om EU:s politik som är intressant för de . Bättre information om EU politiker, myndighetsrepresentanter, journalister, forskare och andra intresserade får information från Brysselkontoret om utvecklingen i EU ur ett fackligt perspektiv. Brysselkontoret följer särskilt frågor om den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och andra arbetslivsfrågor så som arbetsrätt och arbetsmiljö och jämställdhet. Kontoret är en viktig länk mellan politiken i och EU i fackliga frågor och har ett omfattande kontaktnät i , till exempel med och de europeiska federationerna för förbunden. Vid kontoret bedrivs även en omfattande besöksverksamhet och man tar emot cirka 1 000 personer . Svenskt Näringslivs kontor i , som bedriver påverkansarbete gentemot EU:s institutioner, deltar i både formellt och informellt informationsutbyte och förser organisationens policyansvariga experter och medlemmar med denna information. Rapporteringen hem sker mestadels genom veckobriefingar, men Brysselkontoret arrangerar även regelbundet seminarier och EU-debatter med bland andra Europaparlamentariker. Brysselkontoret tar emot 1 500 till 2 000 besök. 5.8.3Övriga aktörer som bidrar till den offentliga EU-debatten Utöver ovan nämnda informationsförmedlare finns ett antal organisationer och återkommande evenemang som syftar till att sprida kunskap om EU och försöka stimulera till debatt om olika sakfrågor. Civilsamhällesorganisationer som arbetar med frågor som diskuteras på EU-nivån har en mycket viktig informationsförmedlande roll, både gentemot sina medlemmar och i den allmänna debatten. Särskilt när dessa organisationer väljer att arbeta med opinions- och debattskapande verksamhet har de stora möjligheter att påverka kunskapen om EU och därmed öka möjligheterna till inflytande och delaktighet. De flesta av dessa organisationer är inriktade på sakfrågor, och Europadimensionen blir en ytterligare aspekt av arbetet. Till denna kategori hör även generella paraplyorganisationer såsom Bättre information om EU ungdomsorganisationer (LSU), som driver ”Makten är din” – en webb- och Facebooksida som ger unga möjlighet att lära sig mer om EU och EU-politik samt tycka till och ställa frågor till svenska EU-politiker. Det finns även särskilda evenemang som syftar till att lyfta fram EU-nivåns betydelse. Europaforum startade som ett halvdagsseminarium. har forumet utvecklats och är numer en mötesplats där Europafrågor diskuteras . möts allmänhet, politiker, sakkunniga och opinionsbildare för att diskutera aktuella frågor utifrån ett europeiskt perspektiv.71 Syftet vid inrättandet var att främja en öppen debatt och minska avståndet mellan medborgare och beslutsfattare. Europaforum är en del i kommuns målmedvetna val att aktivt förmedla kunskap om . Arbetet är ett samarbete mellan kommun, Direkt , och EU- kontor Nordost. Ett delvis likartat arrangemang är Europaforum , som är ett samarbete mellan de fyra nordligaste länen.72 Forumet fungerar som en mötesplats för bl.a. politiker, näringsliv, och universitet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Arrangemangen hålls en eller , med ambitionen att samordna insatser från norra gentemot EU-nivån samt att sprida kunskap om och förankra EU-politiken hos lokala och regionala aktörer. Arbetet leds av tolv rapportörer, tre från varje län, som arbetar för att informera och skapa dialog kring Europarelaterade frågor. Det finns även ett fåtal svenska organisationer som specifikt är inriktade på en allmän debatt om Europafrågor, såsom , och Svenska kvinnors europanätverk samt Forum för EU-debatt och . Det finns även tre akademiska nätverk för Europaforskning som bland annat ger ut boken ”Europaperspektiv” som riktar sig till en allmänintresserad publik. Jämfört med i vissa andra länder får dock dessa organisationer och evenemang sällan brett genomslag i den offentliga debatten. I saknas även tankesmedjor som primärt är inriktade på att belysa och skapa debatt i EU-relaterade frågor, även om nyhetssidan 71Mellan hade 130 seminarier ägt rum för cirka 12 000 seminariedeltagare. 72Jämtland, , , . Bättre information om EU Europaportalen publicerar debattinlägg.73 I finns t.ex. Europabevægelsen och , som har grundfinansiering från danska staten, och den delvis näringslivsfinansierade Tænketanken . Dessa organisationer producerar publikationer av olika slag och undervisningsmaterial samt anordnar bl.a. lokala debatter, studierresor och rollspel för lärare och andra intresserade. Några exempel på större engelskspråkiga tankesmedjor är (), och () i , samt () som är verksamt i flera huvudstäder i EU, () i , i , samt Notre Europe i och . Det är avslutningsvis värt att notera att det även finns exempel på bredare nationella nätverk som kontinuerligt för en livlig och dagsaktuell debatt och diskussion. Den tyska grenen av European Movement,74 Netzwerk EBD, samlar de pro-europeiska stiftelserna, intresseföreningar, politiska partier m.fl. i ett nätverk med syfte att främja den europeiska integrationen.75 Inom nätverket anordnas temadiskussioner om aktuella EU-relaterade frågor, men också briefingar och debriefingar efter centrala rådsmöten. Briefingarna arrangeras av organisationer inom nätverket men kan hållas av företrädare från tyska UD eller ansvarigt fackdepartement. På detta sätt blir nätverket också en plattform för kommunikation och dialog kring regeringens EU- politik. 73Europaportalen ägs av föreningen vars medlemsorganisationer representerar arbetsgivare eller löntagare på den svenska arbetsmarknaden. Bland medlemmarna finns bland annat , , , LO och TCO. 75Netzwerk EBD har 241 medlemsorganisationer (). 6 Konsekvenser av förslagen I detta kapitel redogör vi för hur våra förslag kan finansieras och belyser övriga konsekvenser i enlighet med 14–15 a §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Enligt utredningens direktiv ska vi analysera och bedöma förslagens konsekvenser för individers och berörda aktörers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande när det gäller frågor som beslutas inom EU samt hur myndigheternas arbetssätt kan komma att påverkas. Dessutom ska vi särskilt bedöma hur förslagen påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män och redovisa eventuella konsekvenser för miljön. Inledningsvis tar vi upp de förslag som medför en kostnad för genomförandet. Därefter tar vi upp övriga konsekvenser. För följande förslag anger vi en preciserad kostnad för genomförandet: Utökad EU-skolambassadörsutbildning m.m. (avsnitt 3.4.1). Utbildningar för journalistlärare (avsnitt 3.4.2). Fortbildningar för yrkesverskamma journalister (avsnitt 3.4.2). Utbildningar för förtroendevalda och tjänstemän (avsnitt 3.4.3). Analys av EU-undervisningen i och gymnasieskolan (avsnitt 3.5). Aktiviteter för att stödja skolor att anordna skolval till (avsnitt 3.5). Satsning på kompetens och utbildning De fyra första förslagen, som är inriktade på kompetenshöjning och utbildning av kunskapsförmedlare och beslutsfattare, föreslår vi ska finansieras genom anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 . Anslaget används för Sieps verksamhet, insatser för att främja rekrytering av svenskar till tjänster inom EU:s institutioner samt informations- och kommunikationsinsatser på EU- området. Om man räknar av finansieringen av Sieps verksamhet uppgick det årliga anslaget för den del som rör ”EU-information” till . avsattes till ”EU-information” till följd av beslut om anslagsminskning om i samband med vårändringsbudgeten 2015. Anslagsminskningen aviserades redan av tidigare regering i budgetpropositionen . uppgår beloppet för ”EU-information” till . Enligt vår mening bör besparingen på återföras till anslaget och användas för kunskapshöjande åtgärder. Som vi har visat finns det ett stort behov av förstärkta insatser och regeringen har ett ansvar för att dessa genomförs. Den genomförda anslagsbesparingen riskerar att försämra situationen ytterligare. Vidare bör anslaget endast användas för EU-informationsaktivite- ter i syfte att öka kunskapen och främja möjligheterna till insyn, delaktighet och inflytande. Informationsinsatser för att främja rekrytering av svenskar till tjänster inom EU:s institutioner bör finansieras på annat sätt och kan med fördel samordnas med andra rekryteringsuppdrag. Först finansieras dessa utgifter via anslaget. Syftet med de föreslagna insatserna är att öka kunskaperna om EU i samhället för att långsiktigt säkerställa ett brett samhälleligt deltagande. När insatserna ger önskad effekt kan omfattningen reduceras. Därmed behöver de föreslagna ökade kostnaderna inte betraktas som permanenta. Sammanfattningsvis bör den del av anslaget som ska gå till EU- information () fördelas enligt följande: –Kompetenssatsning för lärare och skolledare , (för pilotprojekt på föreslås annan finansiering – se nedan). –EU-utbildningar för lärare vid journalistutbildningar . –Fortbildningar av journalister . –EU-utbildningar för förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting/regioner . Kompetenssatsning för lärare och skolledare (). De utbildningsinsatser som har genomförts för att höja lärarnas EU-kunskaper har ägt rum inom ramen för förvaltningspartnerskapet och ett strategiskt partnerkap (se avsnitt 3.4.1). –2012 avsattes medel från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för insatserna. Mellan åren 2013–2015 finansierades insatserna genom anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 Rikets styrelse.1 Enligt en uppskattning av UHR är kostnaden för en skolambassadörsutbildning 35 000–per lärare. Motsvarande kostnad för att utbilda skolledare är 10 000–. En satsning på bör inkludera pedagogiskt material samt förstärkta kompetensutbildningar för lärare som i huvudsak undervisar på yrkesprogram. Samarbete och samfinansiering sker med parterna inom ramen för det strategiska partnerskapet. Efter treårsperioden bör minst 160 nya skolambassadörer och 65 skolledare ha utbildats. Inom ramen för insatserna föreslår vi att ett pilotprojekt genomförs med ett digitalt test på demokratisk läskunnighet. Denna del () föreslår vi ska belasta anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1 . Ovan förordar vi finansiering av kompetenssatsning på lärare och skolledare genom anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 . Alternativt kan insatserna helt eller delvis finansieras av medel från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. 1 Gäller även . EU-utbildningar för lärare vid journalistutbildningar (). Sieps bör få i uppdrag att genomföra utbildningar för lärare vid landets journalistutbildningar. Insatserna bör äga rum vid olika lärosäten och kan genomföras i samarbete med andra aktörer. Med fördel kan t.ex. yrkesverksamma EU-journalister engageras samt företrädare för EU:s institutioner. Samarbete med Fojo kan övervägas. Uppdraget bör belasta anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 . Fortbildning för journalister (). föreslås få i uppdrag att genomföra utbildningarna. Fojo bedriver fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma journalister på uppdrag av regeringen. Bland insatserna bör det ingå 1) fördjupad utbildning för cirka 15 journalister (inklusive studieresa till samt omfattande utbildning i (), 2) Utbildningar på 15 mediaföretag/år (), 3) On-line utbildningar via plattformen (), 4) Koncept, undervisningsmaterial, on-line material (). Uppdraget bör belasta anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 . EU-utbildningar för förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting/regioner (). Insatserna bör kunna genomföras i samarbete med kommuner och landsting och andra relevanta aktörer. Målet bör vara att utbildningarna ska äga rum i minst tio regioner/kommuner . Uppdraget föreslås belasta anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information under utgiftsområde 1 . Aktiviteter för att stödja skolorna att anordna skolval till (–2019). Insatserna för att stödja skolorna att anordna skolval till bör samordnas med de insatser som görs i samband med skolvalen till . Samarbete bör även ske inom ramen för de utbildningsinsatser av lärare som föreslås i enlighet med detta betänkande. Den totala kostnaden uppgick till . Enligt ansvarigt departement går det inte att utläsa hur stor andel som avsattes för insatser kring skolvalet till Europarlamentsvalet respektive riksdagsvalet. Fram till nästa Europaparlamentsval bör sammantaget åtminstone avsättas för ändamålet. Insatserna bör trappas upp efter hand. Ansvaret för insatserna bör ligga på MUCF. Samarbetet bör ske med ungdomsorganisationer. För framtagande av material bör även Forum för levande historia involveras. Aktiviteterna bör belasta anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1 . Analys av EU-undervisning i och gymnasieskolan Kostnaden för en studie om EU-undervisningen i och gymnasieskolan beräknas uppgå till . Studien ska innehålla en analys av varför undervisningen av EU-nivåns betydelse för det svenska demokratiska systemet inte har påverkats trots ändringar i styrdokumenten. I uppdraget ska även ingå att föreslå hur förtydliganden i dessa ska ske. Vi föreslår att studien ska finansieras via utgiftsområde 16 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Förslag som inte har kostnadsberäknats Utredningen lämnar förslag där kostnaden inte närmare har kunnat beräknas. De förslag som medför endast administrativa kostnader bedömer vi kunna finansieras inom befintlig verksamhet. De förslag som rör myndigheter bör kunna rymmas inom ramen för befintliga anslag. Förslaget att etablera och förvalta en EU-portal på för med sig kostnader. Det krävs vissa tekniska åtgärder för att kunna utveckla och införliva portalen på , vilket bedöms föra med sig engångskostnader. En del av arbetet kommer bland annat bestå i att införliva en befintlig databas med kommissionsdokument till den föreslagna EU-portalen. Denna databas kan endast nås via intranät. För att kunna precisera kostnader för tekniska åtgärder krävs närmare kunskaper om itsystem och om vilka tekniska lösningar som är möjliga. Finansieringen av detta bör kunna ske med engångsmedel inom förvaltningsanslag. Förslaget medför också vissa löpande kostnader för personal. Vi bedömer att det behövs följande personal för arbetsuppgifterna (se vidare 5.3.1): en redaktör, en webbredaktör och en assistent med kvalificerad erfarenhet av dokumenthantering (halvtid). En av tjänsterna bör kunna finansieras genom omprioriteringar inom . Sammantaget bedöms personalkostnader uppgå till , baserat på schablonvärden för handläggare och assistent (respektive )2 Tjänsterna bör knytas till EU-kansliet vid Statsrådsberedningen, som ansvarar för bland annat interna databas för EU-ärenden, EU-punkten, samt hantering av kommissionsdokument. Utvecklingen av portalen bör ske i nära samarbete med samt departementens kommunikationsenheter. 2 Kostnad för assistenten uppgår till hälften av schablonbeloppet på . Demokratiutredning har föreslagit att en arbetsgrupp ska sättas upp i med uppdrag att utveckla digitala verktyg för remisshantering, samråd, hearings och konsultation. Denna arbetsgrupp bör även få i uppdrag att fram ändamålsenliga digitala verktyg för e-samråd i EU-relaterade frågor samt ett förslag på hur dessa ska finansieras. 6.2Övriga konsekvenser och förväntade effekter De förslag som vi har lämnat syftar till att stärka möjligheterna till insyn, delaktighet och inflytande för olika aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Genom att förbättra både kunskaperna och möjligheterna till insyn och inflytande skapas betydligt bättre förutsättningar för delaktighet. För regeringen innebär förslagen att kontakter med olika aktörer stärks och att transparensen i det svenska EU- arbetet ökar. Genom att synpunkter från berörda aktörer ska inhämtas på ett enhetligt och strukturerat sätt redan inför och under förhandlingarna av en EU-rättsakt – och inte först genom remissbehandling vid det nationella genomförandet av rättsakten – skapas ett arbetssätt som från demokratisk utgångspunkt är anpassat till beslutsgången i EU. Förslagen i denna del bör vidare kunna avsevärt minska behovet av remissbehandlingen vid det nationella genomförandet eftersom relevanta synpunkter då redan bör vara framförda. Det sammantagna beredningsarbetet kommer därmed inte markant att öka i omfattning, utan i huvudsak tidigareläggas i processen. Kvalitén och precisionen i de svenska lagar som stiftas till följd av EU-rättsakter kan därmed också öka och ha bättre förutsättningar att genomföras inom av EU angivna tidsramar. Vidare bör förslaget om e-samråd kunna minska de administrativa kostnaderna. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslagen innebär ingen direkt påverkan på den kommunala självstyrelsen genom lagstiftning. De samrådsformer som regeringen respektive myndigheter föreslås etablera stärker såväl kommunernas som andra aktörers möjligheter till inflytande. Alla våra förslag har direkta eller indirekta positiva effekter på civilsamhällets möjligheter att påverka och få insyn i EU-relaterade frågor på olika nivåer. Denna inriktning kommer till sitt mest konkreta uttryck i förslagen om hur regeringen och dess myndigheter bör involvera intresseorganisationer och andra aktörer i sitt EU-arbete, men även i rekommendationerna om hur regioner och kommuner bör förbättra sin dialog med det omgivande samhället. Förslaget om regeringens e-samråd med civilsamhället har härutöver den praktiska och i sammanhanget betydelsefulla konsekvensen att det minskar bundenheten av att ha blivit kallad till och kunnat närvara vid olika möten där EU-relaterade frågor diskuteras. Det sistnämnda torde vara av stor betydelse för bl.a. små och resurssvaga organisationer som vill vara aktiva i EU-relaterade frågor. Särskilt de organisationer i civilsamhället som arbetar med påverkansarbete i frågor som helt eller delvis beslutas på EU-nivå får stärkta möjligheter till insyn och delaktighet genom de föreslagna åtgärderna. Förslagen får så vitt vi kan bedöma inte några direkta konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen om stärkta insatser för lärare bör särskilt kunna gynna de elever som går yrkesprogram inom gymnasieskolan. Denna grupp får i mindre utsträckning via skolundervisningen kunskaper om EU-samarbetet och dess betydelse för det svenska demokratiska systemet än elever på högskoleförberedande program. Åtgärderna riktade till skolan för att anordna skolval till spelar en särskilt stor roll för de elever som inte går eller kommer att gå en eftergymnasial utbildning. den stora och växande klyfta mellan låg- och högutbildade som röstar i Europarlamentetsvalet är det angeläget att insatser genomförs .