sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Det medborgerliga engagemang som har kommit till uttryck genom de traditionella folkrörelserna har spelat en central roll i den svenska demokratins framväxt. Demokratins grundläggande principer, den allmänna och lika rösträtten, jämställdhet mellan könen och offentlighetsprincipen, har delvis uppnåtts genom det medborgliga engagemang som bedrevs inom de tidiga folkrörelserna. har folkrörelserna haft en viktig roll i det offentliga besluts- fattandet. Folkrörelser, såsom arbetarrörelsen, kvinnorättsrörelsen, , miljörörelsen och HBTQ-rörelsen, har varit kanaler för centrala samhällsintressen och har gjort stora avtryck på det politiska beslutsfattandet. I vissa fall har folkrörelserna varit knutna till politiska partier, men i stor utsträckning har rörelserna bedrivit ett påverkansarbete utanför de folkvalda församlingarna. Inom forskningen har det också betonats att engagemanget inom organisationerna i det civila samhället har kunnat skapa andra viktiga värden för demokratin, såsom ömsesidig tillit människor emellan. På detta sätt antas föreningslivet kunna skapa social gemen- skap och sammanhållning.29 Medborgarsammanslutningar, såsom de traditionella folkrörelserna, har, vilket den förra Demokrati- utredningen pekade på, stärkt enskildas demokratiska kunskap, förmåga och självtillit.30 Genom ett starkt föreningsliv lär sig med- borgare vikten av att samarbeta, samverka och finna gemensamma lösningar. Medlemmarna får genom organisationernas interna besluts- processer erfarenheter av ett gemensamt beslutsfattande och tvingas därmed också att ta ansvar. Folkrörelserna har därmed varit viktiga bryggor in i politiken. Ett engagemang kan också ge rent praktiska erfarenheter, såsom att organisera ett möte, skriva ett tal eller formulera ett upprop.31 Här kan ett föreningsengagemang kompensera för en lägre utbildningsnivå. Folkbildningsorganisatio- nerna har en särskilt viktig roll vad gäller kunskapsförmedling om demokratins spelregler och grundläggande principer. antog 2009 nya mål för politiken för det civila sam- hället. Dessa betonar föreningslivets betydelse som röstbärare. 29Putnam, 1994. 30SOU 2000:1, s. 196 ff. 31von & , 2015. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen civila samhället är, som regeringen uttrycker det i propositionen (prop. 2009/10:55), en arena där argument och åsikter kan mötas, där initiativ till förändringar kan tas och där missförhållanden i samhället kan påtalas. Enligt detta synsätt kan det civila samhället fungera som en motvikt till offentlig maktutövning både genom att dess organisationer kan fånga upp, inspirera och organisera ett deltagande och genom att de kan utöva en effektiv på- verkan på och inflytande över det politiska beslutsfattandet. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) har till uppgift att bl.a. föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Vi kommer därför inte att lämna några förslag som rör det civila samhällets villkor, men gör här under en kort och övergripande beskrivning av de förändringar som skett inom det civila samhället och dess betydelse för rollen som röstbärare. 5.4.1Det civila samhället i förändring Det civila samhället har förändrats i flera avseen- den. Förändringarna har pågått och berördes av den förra . Enligt denna tappade de traditio- nella folkrörelserna medlemmar som det var färre som var aktivt engagerade och som tog förtroendeuppdrag. Bilden var enligt utredningen inte entydig eftersom engagemanget var under förändring och delvis tog nya former. Tillfälliga förenings- aktiviteter ökade medan det traditionella deltagandet minskade.32 Denna utveckling bekräftas av den statistik om medborgerliga aktiviteter som SCB redovisar. var av svensk- arna medlemmar i minst en förening. Andelen medlemmar sjönk till 2008. Utvecklingen följer samma mön- ster vad gäller andelen föreningsaktiva. Enligt SCB har dessa minskat från . var det av befolkningen som var föreningsaktiv. Av de föreningsaktiva var män och kvinnor.33 33SCB, 2008. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Forskarna är emellertid inte överens när det kommer till föreningslivets försvagning. Enligt och underlagsrapport till utredningen, som bygger på den befolkningsstudie som genomför med jämna mellanrum, finns det lite som tyder på att engage- manget inom det civila samhället har minskat drastiskt under 2000- talet. Enligt dem har engagemanget inom organisationerna i det civila samhället varit någorlunda stabilt och är alltjämt på en hög nivå i en internationell jämförelse. av befolkningen har arbetat ideellt och av dessa är medlemmar i en förening.34 Mot bakgrund av de samhällsförändringar som har genom- gått är stabiliteten i engagemangsnivå exceptionell. Engagemangsnivån kan enligt och förklaras av den infrastruktur som civilsamhällets organisationer utgör och de värderingar som folkrörelsetraditionen för med sig. Välfungerande organisationer underlättar för människor att ta på sig ideella uppdrag eftersom tid, plats och uppgift ofta är orga- niserade och definierade. Folkrörelseidealet är också starkt förank- rat bland den föreningsaktiva delen av befolkningen och förs vidare från generation till generation. Det finns skillnader i befolkningen när det gäller engagemang i civilsamhällsorganisationer. Von och visar att akademisk utbildning och att ha föräldrar som har haft ett stort ideellt engagemang under barndomen är faktorer som har stor inverkan på om man väljer att engagera sig och arbeta ideellt eller inte. Även socioekonomiska eller sociala faktorer spelar in. Män är oftare engagerade än kvinnor, något som troligen kan förklaras av att idrottsrörelsen fortfarande domineras av män.35 Även i SCB:s undersökningar framkommer att det finns skillnader mellan olika samhällsgrupper. Så som det framgår av figur 5.4 nedan är det färre unga som deltar aktivt i en förening. Detsamma gäller för personer som är utrikes födda och personer med låg utbildning. 34von & , 2015. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Källa: SCB, 2008. Skillnaderna i deltagandet kan innebära att den politiska ojäm- likheten förstärks. En tänkbar risk är att det civila samhällets röst- bärande roll utnyttjas mer av vissa grupper än andra. De som är aktiva inom föreningslivet får därmed ytterligare en arena att kana- lisera sina åsikter genom. Föreningsaktiva är också ofta aktiva i flera olika föreningar och bygger därigenom upp sociala nätverk som har betydelse för deras möjligheter att påverka beslutsfattandet mellan valen. Mot denna bakgrund kan delaktighetsklyftorna inom det civila samhället påverka den politiska jämlikheten. Vidare blir det civila samhällets roll som demokratiskola mindre avgörande om det inte når ut till vissa grupper i samhället. Von och menar därför att organisationer inom det civila samhället snarare kan beskrivas som demokratipooler, som samlar engagerade personer med liknande bakgrund, än demokratiskolor.36 Samhällsutvecklingen och förändringar i ekonomin har också påverkat det medborgerliga engagemanget på andra sätt. En osäk- rare arbetsmarknad med sämre anställningstrygghet, fler visstids- anställningar och anställningar via bemanningsföretag har både gjort det svårare för de fackliga organisationerna att finna personer till förtroendeuppdrag och påverkat arbetsplatsen som arena för föreningsliv och politiska samtal. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Att formerna för det ideella engagemanget har förändrats har fram- hållits i flera studier och beskrivs bl.a. av i en rapport till . Enligt honom är engagemanget i mindre utsträckning inriktat på specifika orga- nisationer och mera kortsiktigt. De nyare rörelserna som lockar allt fler beskrivs som nätverk med en plattare, mindre hierarkisk och mindre formaliserad organisations- och styrningsform. Denna utveck- ling har delvis drivits fram av internet, som enligt Framtidskom- missionens rapport har gjort det möjligt att inkludera fler i lösare nätverk och gemenskaper, men också skapat nya sätt att rekrytera och organisera volontärer och givare.37 Utvecklingen kan påverka det civila samhällets röstbärande roll. En faktor som har diskuteras inom forskningen är att medlem- skapet har fått mindre betydelse i de nya organisationsformerna. Medlemskapet har blivit allt mer informellt och medlemmarna har allt mindre betydelse vid utformande av organisationens verksamhet. Medlemmarnas möjligheter till inflytande blir reducerade till ett ställningstagande för ett redan givet program. När medlemskapet blir allt mer flytande och engagemanget kortvarigt och spontant kan det civila samhället få det svårare att fylla en funktion som demokratiskola.38 Befolkningsstudien visar dock att det inte finns något som tyder på att de som är aktiva inom det civila samhället är medlemmar i mindre utsträckning . Det är enbart unga som utskiljer sig i denna bemärkelse. De är oftare aktiva utan att vara medlemmar.39 Därutöver framhåller några forskare att en tilltagande professio- nalisering sker inom det civila samhället. De heltidsaktiva eller anställda spelar en allt större betydelse för organisationernas arbete medan medlemmarnas möjligheter att påverka minskar. Detta inne- bär att medlemmarna fått en mindre betydelse för idéutvecklingen och för det praktiska arbetet inom organisationerna.40 kan utvecklingen med ett mer nätverksbaserat och informellt fören- ingsliv bidra till en ökad pluralism och mångfald. I viss mån kan 37Harding, 2012. 39von & , 2015. 40Hvenmark, 2008. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen nätverkskulturen även ses som en kritik mot den formella med- lemsorganisationen och dess representativa demokratibegrepp. Den informella strukturen kan underlätta ett aktivt och mer jämlikt del- tagande med fler spontana initiativ från sympatisörerna. understryker vikten av att inte övervärdera skillnaderna mellan nya och gamla organisationer eftersom de nya organisa- tionerna ofta tar efter de gamla som de gamla organisa- tionerna anpassar sig efter de nya förhållandena.41 Vidare sker professionaliseringen av det civila samhället parallellt med tendensen att det civila samhället får allt större betydelse som serviceproducent och välfärdsutförare. Företagsekonomen har argumenterat för att detta har inneburit en omför- handling av ansvarsfördelningen mellan föreningslivet och välfärds- staten. I och med att det civila samhället fått en viktigare funktion som välfärdsproducent har föreningslivets beroende av det offent- liga ökat. Därmed minskar civilsamhällets oberoende och själv- ständighet.42 Undersökningar av den politiska aktiviteten inom det civila samhället, vilket vi redovisar i kapitel 10, visar dock att ideella organisationer kontaktar beslutsfattare i högre utsträckning än tidigare och att det är vanligare att de försöker driva opinion via media, vilket tyder på att den röstbärande rollen fortsatt är central. Förändringarna av det civila samhällets organisering kan däremot leda till att dess röstbärande roll försvagas på andra sätt. Folk- rörelseorganisationer har traditionellt sett haft en organisations- struktur som på sätt och viss varit federal. Medlemmarna har organiserat sig i lokala föreningar som i sin tur väljer representanter i regionala och sedan nationella paraplyorganisationer. På detta sätt har organisationerna skapat en demokratisk infrastruktur som möjliggjort att lokala frågor kan kanaliseras till den nationella nivån som de nationella organisationerna kunnat mobilisera medborgare och påverka den allmänna opinionen lokalt. När de traditionella folkrörelseorganisationerna försvagas finns det, enligt vissa forskare, en tendens till att denna infrastruktur luckras upp.43 verkar inte de nya organisationerna vara samman- länkande i riksorganisationer och de saknar därmed ofta nationell 41Harding, 2012. 42Wijkström, 2012. 43Selle 2013; Amnå, 2008; , 2013. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Enligt sociologen etableras nya former av föreningsverksamhet lokalt, särskilt i vissa förortsområden. Föreningslivet i dessa områden utgörs i regel av informella samman- slutningar som ofta rör vardagsnära frågor och är uppkomna ur ett behov av samhällsservice. Detta föreningsliv kan fungera som en röstbärare för grupper som annars deltar i mindre utsträckning, såsom unga och utrikes födda.44 Flera forskare menar också att den nya organiseringen, som ofta sker i miljonprogramsområdena, t.ex. Megafonen, Pantrarna, Street Gäris och Linje 17, kan betraktas som delar av en ny social rörelse som har lyft fram marginaliserade perspektiv i samhällsdebatten. Organisationerna använder sig av folkbildande och sociala verksamheter, liksom av politisk aktivism.45 5.5Överväganden och förslag om valdeltagandet och politiskt engagemang Sammanfattande analys: Det finns inga tecken på att demo- kratin hotas av en medborglig passivitet. Valdeltagandet har ökat i de senaste valen som det allmänna politiska engage- manget mellan valet är på en beständig nivå. Däremot finns på- tagliga skillnader i deltagandet mellan olika grupper i samhället. Åtgärder bör därför vidtas för att försäkra politisk jämlikhet. Det är svårt att göra prognoser om det politiska deltagandet . Den förra behandlade det sjunkande valdeltagandet med stort allvar, men kunde inte fastslå om detta var ett utslag av en tillfällig fluktuation eller en varaktig trend. Utredningen menade att det fanns indikationer på att röstnormen var i upplösning.46 Även om valdeltagandet har sjunkit från rekord- åren finns det inget som tyder på att röstnormen håller på att försvagas ytterligare. Med tanke på att valdeltagandet är högt och att det har stigit bland unga finns det inget som tyder på att valdeltagandet kommer att sjunka kraftigt . 44Kings, 2011. 45Ålund, 2014; MUCF, 2014; , 2015. 46SOU 2000:1, s. 197 ff. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Hur valdeltagandet utvecklas i de framtida valen beror troligtvis främst på valrörelserna och hur de politiska alternativen formar sig. Det råder dock stora skillnader i valdeltagandet mellan olika grupper i samhället. Valdeltagandet är särskilt lågt i valdistrikt där en stor del av befolkningen saknar arbete, har låg utbildning och är utrikes födda. Det låga valdeltagandet vittnar om att stora grupper i samhället inte känner sig motiverade att rösta. Detta är en utman- ing för demokratin. Om bostadssegregationen kan brytas och skillnaden i livsvillkor utjämnas är det sannolikt att skillnaden i valdeltagande och politiskt engagemang också kommer att minska. Vägen dit är dock lång och det är angeläget att på kort sikt vidta åtgärder som ökar det politiska deltagandet. För att skapa ett mer jämlikt valdeltagandet är ett aktivt främjandearbete, både inför de allmänna valen och mellan valen, därför betydelsefullt. Det är sär- skilt viktigt med åtgärder riktade till grupper som röstar i lägre utsträckning än andra, såsom utrikes födda, unga och personer med funktionsnedsättning. När det gäller det politiska engagemanget mellan valen i form av demonstrationer, namninsamlingar och upprop finns det inte heller något som tyder på att dessa aktiviteter har minskat eller kommer att minska framöver. Det har blivit enklare att delta genom politisk medveten konsumtion eller genom sociala medier. Det är svårt att bedöma värdet av detta politiska engagemang. Att det är enkelt att stödja initiativ över internet kan innebära att stödet inte alltid är genomtänkt eller genuint. innebär enkelheten att perso- ner som annars är passiva nu deltar i åsiktsbildningen. Den andel av befolkningen som är engagerad i mer tidskrävande aktiviteter, såsom att demonstrera eller engagera sig i en förening, har troligen varit på en nivå och kom- mer antagligen att vara så framöver. Det rör sig dock om en relativt liten grupp av befolkningen som inte är representativ för befolk- ningssammansättningen som helhet. Personer med svagare socio- ekonomiska resurser är politiskt aktiva i lägre utsträckning. Det gäller både för det medborgerliga engagemanget inom det civila samhället och för den spontana organiseringen i nätverk eller över sociala medier. Detta kan vara ett problem i den mån vissa individer genom deras politiska deltagande kan påverka politiken i en rikt- ning som inte avspeglar folkviljan i stort. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen menar vi att de individer som engagerar sig politiskt genom att demonstrera, organisera en namninsamling eller aktivera sig i en förening måste ses som en tillgång i demokratin. De kan, som Abdelzadeh betonar i sin rapport till utredningen, agera både för att utveckla och försvara demokratin. Denna grupp av enga- gerade individer är betydelsefulla för demokratin eftersom de utgör en kritisk massa som granskar och ställer krav på beslutsfattandet. Vi lämnar här allmänna överväganden och bedömningar gällande det politiska engagemanget mellan valen på lokal nivå samt valdel- tagandet. Ytterligare, och i viss mån mer riktade, förslag och be- dömningar om hur det politiska deltagandet mellan valen kan sti- muleras redovisas i övriga kapitel. Förslag och bedömningar som specifikt rör det civila samhället lämnas av Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04). 5.5.1Insatser för ett jämlikt politiskt deltagande Utredningens förslag: I syfte att skapa jämlika förutsättningar för ett aktivt deltagande bör regeringen utöka stödet till orga- nisationer i det civila samhället som arbetar med att öka det politiska deltagandet. Regeringens satsning på lokala resurs- center kan ha en viktig betydelse för demokratiutvecklingen och för att denna insats ska kunna påverka den politiska jämlikheten ska satsningen utökas och omfatta fler organisationer och stads- delar. Den sammantagna bilden av valdeltagandet och det politiska engage- manget mellan valen är att det finns tydliga skillnader i deltagandet mellan å ena sidan socioekonomiskt starka och högutbildade grupper och å andra sidan socioekonomiskt svaga och lågutbildade grupper. Skillnaderna i det demokratiska deltagandet tar sig delvis geogra- fiska uttryck. I riksdagsvalet skilde det mellan de valdistrikt i , och som hade högst och lägst valdeltagande.47 Dessa delaktighetsklyftor speglar bostadssegregationen. Boende i områden där deltagandet är lågt har 47 SCB, 2015b. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen lägre sysselsättnings- och utbildningsnivå och en högre andel utrikes födda. Till viss del kan det låga politiska engagemanget bero på bristande kunskap om hur en kommun eller ett landsting styrs, hur man röstar i de allmänna valen, hur det går till att initiera en folk- omröstning, hur man bildar en förening och hur man i övrigt kan verka för att bilda opinion i en fråga. Den huvudsakliga anledningen till att individer inte deltar poli- tiskt är dock bristande motivation. Det finns en risk att individer boende i socioekonomiskt utsatta områden upplever att de inte kan påverka sin situation genom att delta, rösta eller organisera sig politiskt. Känslan av att sakna möjligheter att förverkliga sina livs- chanser i kombination med avsaknad av möjligheter att föra sin talan och bli lyssnad till leder till frustration och vanmakt. Män- niskor som har upplevelser av vanmakt kan lättare utnyttjas av kriminella grupperingar eller av politiska eller religiösa extremist- rörelser. Frustration kan också leda till social oro i form av vandali- sering, stenkastning och våld. Sammantaget kan detta utgöra en ut- maning för demokratin. I kapitel 11 föreslår vi att fullmäktige ska verka för att med- lemmarna har förutsättningar att delta och framföra sina syn- punkter inför beslut. Detta kan innebära att kommunerna och landstingen bör genomföra särskilda insatser för att försäkra att alla har kunskap om sina rättigheter och möjligheter att delta och framföra synpunkter. Det finns grupper som är i ett särskilt stort behov av information om sina demokratiska rättigheter och om hur demokratins processer fungerar. För nyanlända invandrare som inte har gått i svensk skola kan detta vara ett särskilt problem. Flera kommuner har anställt s.k. demokratiutvecklare som verkar för att öka deltagandet i samhället. Ofta har dessa också ett uppdrag att höja kunskapen om demokratins funktionssätt. Några kommuner arbetar också med samhällsinformatörer. Ytterligare ett exempel är hur Falu kommun har utformat ett ”demokratipass”, som syftar till att ge medborgarna en översikt över de befintliga kanalerna för inflytande på lokal, regional, nationell och EU-nivå. Det civila samhället har en särskilt viktig roll när det kommer till ett arbete med att stärka kunskapen om demokratin och att stimulera den demokratiska delaktigheten. Genom att organisera sig tillsammans med andra kan enskilda stärka sina möjligheter att komma till tals och påverka. Ett organiserat politiskt engagemang Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen kan också motivera fler till att delta. Det är därför viktigt att civilsamhällsorganisationer har goda förutsättningar att involvera och engagera individer. Ett arbete för att stödja det civila samhället i att stimulera det demokratiska deltagandet kan emellertid inte enbart utgå från kom- munerna och landstingen. Detta måste vara ett ansvar som delas med regeringen. Vi anser därför att regeringen bör utöka stödet till organisationer inom det civila samhället som arbetar med andra metoder för att öka det politisk deltagande, särskilt i områden där deltagandet traditionellt sett är lägre. Det arbete som regeringen påbörjade med att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som vill upprätta lokala resurscenter för demokratisk delaktighet är särskilt värdefullt.48 De lokala resurs- centren ska upprättas i stadsdelar och bostadsområden som präglas av lågt valdeltagande och svag demokratisk delaktighet. De har som syfte att stärka medborgares egenmakt att självständigt kunna ta initiativ och agera, enskilt eller tillsammans med andra, inom demo- kratins ramar. Resurscentren ska dels involvera, engagera och knyta till sig individer som står långt från demokratisk delaktighet, dels inspirera och stödja lokal egenorganisering i nätverk, grupper och föreningar. De ska också utgöra ett stöd för personer som vill komma till tals i demokratin, men som saknar kunskap om och erfarenhet av tillvägagångssätt, samt fungera som en länk till etablerade fören- ingar och organisationer för personer som vill kanalisera sitt engage- mang. Sammantaget kan dessa resurscenter få en konstruktiv roll i att kanalisera missnöje och vanmakt i en positiv och konstruktiv rikt- ning. För att arbetet med lokala resurscenter ska kunna göra en skillnad för demokratiutvecklingen och minska det demokratiska utanförskapet anser vi att satsningen måste utökas och omfatta fler organisationer och stadsdelar än de som fått stöd . Vi förslår därför att regeringen utökar satsningen – 2018. För att det fortsatta arbetet med politisk delaktighet mellan valen ska vara effektivt är det också viktigt att de satsningar som regeringen genomför följs upp, vilket särskilt gäller de lokala resurs- centren. 48 Se regeringsbeslut Ku2015/01964/D. Valdeltagande och politiskt engagemang mellan valen Utredningens bedömning: Möjligheten till tillgängliga mötes- platser för sociala möten bör förbättras i kommunerna. Ett sätt för kommuner att få tillgång till fler möteslokaler är att öppna upp skolans lokaler för föreningsaktiviteter efter skoltid. Offentliga arenor där opinioner kan bildas, diskuteras och ifråga- sättas är en viktig del av demokratin. (SOU 1996:162) diskuterade i sitt slutbetänkande På medborgarnas villkor – en demokratisk infrastruktur vikten av att det finns fysiska platser där medborgarinflytande och delaktighet kan utövas. Allmänna samlingslokaler kan utgöra en viktig del av dessa arenor, eftersom förekomsten av fysiska platser kan bidra till att möten över generations- och intressegränser kan uppstå.