sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Digitaliseringens påverkan på miljö och klimat kan kategoriseras i tre nivåer: direkta effekter, möjliggörande effekter och systemeffek- ter, se figur 1.12 10Naturvårdsverket (2015), Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan. 11OECD (2010), Greener and Smarter. ICTs, the Environment and Climate Change. 12OECD (2010), Greener and Smarter. ICTs, the Environment and Climate Change. Indelningen bygger på Hilty (2008) samt på MacLean, D. och B. (2008), ICTs, Innovation and the Challenge of Climate Change. De direkta effekterna av digitalisering avser själva produkterna och tjänsternas positiva och negativa påverkan på miljö och klimat. Källor- na till de direkta miljöeffekterna är it-producenter, både tillverknings- och tjänsteföretag, och it-användare. Producenter påverkar miljön både genom sin produktion och genom driften av sin verksamhet, t.ex. genom val av energikällor. Dessutom har designen av produk- terna betydelse för hur produkterna påverkar miljön utanför före- taget, t.ex. kan energieffektiva komponenter reducera energiåtgång under produktens användning. I andra änden av värdekedjan påverkar konsumenter och användare genom sina konsumtionsvanor, hur de använder produkter och tjänster och hur de hanterar produkterna när de är uttjänta. Digitaliseringens möjliggörande effekter kommer från it-produkter och tjänster som minskar olika aktiviteters miljöpåverkan. It kan på- verka hur andra produkter designas, produceras, konsumeras, används och återvinns, så att både produktion och konsumtion blir mer resurseffektivt. Även negativa effekter måste tas i beaktande, som t.ex. eventuell högre energianvändning i it-baserade system jämfört med tidigare lösningar. Digitaliseringens systemeffekter kommer från förändrade beteenden och andra icke-teknologiska faktorer, vilka kan vara både avsiktliga och oavsiktliga. En bred acceptans hos användarna är en viktig del i att mer miljövänliga it-applikationer i slutändan ska ge positiva miljö- effekter. Digitalisering kan ge systemeffekter på flera sätt, genom att: tillhandahålla och lämna ut information: Tillgång till och visuali- sering av data kan informera och påverka beslut i hushåll (t.ex. via smarta elmätare som visar elanvändning), företag (t.ex. via information om underleverantörers miljöprofil) och regeringar (t.ex. via fördelning av utsläppsrätter). Ett annat exempel är sensor- baserade nätverk som samlar in data som sedan analyseras, och där resultaten används av individer och företag för att anpassa livs- stil, konsumtion och produktion. möjliggöra dynamisk prissättning och främja priskänslighet: Genom digitalisering går det att ständigt förändra priset på en produkt eller tjänst, t.ex. på elmarknaden. Konsumenter kan då välja att stänga av viss utrustning när tillgången på billig och förnybar el är begränsad och slå på utrustningen igen när tillgången är god. På så vis används marknadsprinciper för att främja hållbart bete- ende. utveckla affärsmodeller och teknikanvändning: Teknisk utveckling och nya affärsmodeller för med sig förändringar i beteenden. När nya konsumtionsmönster utvecklas, t.ex. att musik konsume- ras i digital form, så resulterar det i både direkta effekter (genom att servrarna som lagrar musiken drar energi) och möjliggörande effekter (genom att användningen av fysiska skivor och musik- spelare minskar). Ytterligare exempel är möjligheter för hushåll att installera solceller och sälja överskottsel som inte förbrukas. trigga rekyleffekter: Rekyleffekter kallas fenomenet att högre re- surseffektivitet på mikronivå inte nödvändigtvis leder till högre resurseffektivitet om man ser till makronivån. Ett exempel är om digitalisering möjliggör billigare produktion som leder till att efter- frågan på andra produkter och tjänster, och därmed föroreningar som dessa resulterar i, ökar.13 Områden där digitalisering har stor potential att minska klimatförändringar Digitala innovationer möjliggör hållbar produktion och konsumtion i hela samhället. Det finns möjligheter att förbättra enskilda pro- dukters miljöprestanda, men också effektiviteten i hela system och industrisektorer. Ofta benämns då lösningarna som ”smarta”, t.ex. smarta transporter, smarta städer osv. lyfter fram att de största vinsterna med digitalisering kan finnas inom energiproduk- tion och distribution, byggnation och transporter. Organisationen konstaterar att digitala tekniker även har stora energibe- hov och genererar betydande avfall.14 GeSI:s analys visar på liknande områden och fann att digitalisering sannolikt kommer ha störst be- tydelse inom mobilitet/transport, tillverkning, jordbruk, bygg- respektive energisektorn. Insatser för att minska mänsklighetens miljöpåverkan och utsläpp av växthusgaser har också fokuserat på städer, som en följd av att urbaniseringen är en av vår tids mega- trender. Det innefattar såväl transporter som byggande, energiför- sörjning mm. Nedan följer en kort översikt av ett antal områden där det har förts fram att digitaliseringen har stor potential att minska klimatförändringar. 13Bomhof et al. (2009), Systematic Analysis of Rebound Effects for ”Greening by ICT” Initiatives. 14OECD (2016), Seizing the Benefits of Digitalisation for Growth and Well-Being. Transportsektorn stod 2010 för av de globala koldioxid- utsläppen.15 Det finns en mängd digitala lösningar för intelligenta transportsystem (ITS) som leder till energieffektivisering och minsk- ande utsläpp. ITS har i många avseenden passerat forsknings- och pilotstadiet och är ett av flera verktyg som ska ingå i det kontinuer- liga arbetet med att lösa trafiksystemets problem och utmaningar.16 För transporter med lastbilar kan lösningarna exempelvis handla om fleet management, dvs. hur en organisation styr sin fordonsflotta, och om optimering av vägval. Intelligenta transportsystem kan ge in- formation om trafiksituationen, rekommenderar alternativa rutter mm. Det kan också handla om att byta transportslag från lastbil eller flyg till järnväg eller sjöfart, tack vare att digitalisering möjliggör en effektiv logistik. Ökat it-stöd i logistikkedjan kan också ge möjlig- heter att lasta mer gods per lastbärare genom samlastning mellan olika varuägare, eller minska kylbehov genom att minska transport- och lagringstider. Uppkopplade fordonskonvojer och självkörande fordon är ytterligare lösningar som möjliggör ökad energieffektivisering och optimering av transportflöden.17, 18, 19 För persontransporter kan digitaliseringen förändra såväl behov av resor som val av transportsätt och effektivisera utnyttjandet av infrastrukturen. Tekniken gör det möjligt att arbeta på distans, hålla möten utan att resa och att välja det mest klimatsmarta resalterna- tivet. Det går dessutom att göra själva fordonen och sättet de körs på mer effektiva. Vidare har ett antal delningstjänster utvecklats, där människor i stället för att äga en egen bil blir medlemmar i bilpooler eller andra bildelningstjänster. En utmaning för att nå full effekt av digitaliseringens potential är att förändra resenärernas vanor.20 15FN:s klimatpanel, Sammanfattning för beslutsfattare. Att begränsa klimatförändringarna. och , Klimatologi nr 8 2015. 16Trafikverket (2014), Nationell strategi och handlingsplan för användning av ITS. 17Malmodin, J. and , P. (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030, Proceedings for ICT for Sustainability Conference. 18Svenskt Näringsliv (2016), En klimatneutral och hållbar transportsektor. 19Henriksson, H., Så blir världsledande på hållbara transporter. 20Sustainable Development Commission UK (2010), Smarter Moves, How ICTs can pro- mote sustainable mobility. Energiproduktion och användning står för två tredjedelar av de globala utsläppen av växthusgaser21. Omställning av energisystemet till en ökad andel förnybar energi kommer innebära större utma- ningar att balansera produktion och förbrukning samt ställa krav på flexibilitet. Digitalisering kan möjliggöra både effektivare produk- tion och användning och en central del i omställningen till förnybar energi är utvecklingen av smarta elnät. Det är ett brett begrepp som omfattar hela fältet från produktionsapparaten, kraftelektronik och ny teknik i transmissionsnätet till nya it-baserade produkter och tjänster, samt kunskap om energiflöden och styrmöjligheter hos el- användarna. Ett viktigt inslag är insamling, bearbetning och analys av mycket stora datamängder, vilket gör det möjligt att utveckla nya informationstjänster som riktar sig till elanvändare. Digitaliseringen gör det alltså möjligt för kunden att ta en aktivare roll och styra sin efterfrågan på el, t.ex. baserat på kostnader eller klimatpåverkan.22 I de smarta elnäten är både kommunikationen och produktion- en dubbelriktad. Det innebär att elnäten kan kommunicera med hemmet, och t.ex. avbryta uppvärmning i varmvattenberedare om nätet riskerar att överbelastas. Konsumenterna kan i sin tur också kommunicera med hemmet, och fjärrstyra lampor, element och hus- hållsmaskiner för ett smartare hem. Konsumenterna kan dessutom skicka in sin elproduktion i nätet, t.ex. om de har solpaneler på sitt hustak.23 Utvecklingen av smarta elnät har hög prioritet och det drivs många satsningar i enskilda länder, inom EU:s institutioner och inom näringslivet. I tillsatte regeringen –2014 ett samordnings- råd för smarta elnät, som har levererat en handlingsplan för utveck- lingen av smarta elnät 2015–2030, och 2015 tillsattes ett forum för smarta elnät inom Miljö- och . 21International , IEA (2015), Energy and Climate Change – World Energy Outlook Special Report. 22SOU 2014:84, Planera för effekt! 23Samordningsrådet för smarta elnät, Smarta elnät för ett hållbart energisamhälle. Hur de stora städerna lyckas hantera klimatförändringen, både genom minskade utsläpp av växthusgaser och genom arbete med klimat- anpassning, har stor betydelse. 2011 levde av jordens befolkning i städer och 2050 förväntas andelen vara 64–av världens befolkning. FN:s klimatpanel IPCC skriver att för att minska utsläpp behöver städer ha strategier som kombinerar styr- medel och planering så att dessa förstärker varandra, exempelvis genom samlokalisering av bostadsområden och arbetsplatser. Tusen- tals städer genomför handlingsplaner för klimatet, men deras samlade effekt på utsläpp är osäker, eftersom det har gjorts få syste- matiska utvärderingar av handlingsplaner och av i vilken utsträck- ning utsläppsmål uppnås eller utsläpp minskar.24 I IPCCs arbete med nästa syntesrapport och delrapporter kommer storstäder att få ett särskilt fokus. Digitalisering kan bidra till att minska städers klimatpåverkan, t.ex. genom att städerna har digital infrastruktur som gör resor över- flödiga, minskar behoven av kontorsyta, använder dataanalys för trafikstyrning, använder sensorer för att styra smart gatubelysning, utnyttjar digital styrning som effektiviserar resursflöden som energi, vatten, avlopp m.m. Många städer arbetar för att öka sin digitalise- ringsgrad och benämner sig ofta ”smarta städer”, även om det inte enbart, eller överhuvudtaget, är hållbarhetsfaktorer som ligger bakom införandet av ny teknik i städerna. I har vision- en att staden ska vara världens smartaste , och sätter i det arbetet likhetstecken mellan den smarta och den hållbara staden.25 Regeringen har också uppmärksammat stadsutvecklingens betydelse för klimatet och har bl.a. lanserat ett strategiskt samverkansprogram för smarta städer, där it ska användas för att minska städers kost- nader och resursförbrukning.26 24FN:s klimatpanel, Sammanfattning för beslutsfattare. Att begränsa klimatförändringarna. och , Klimatologi nr 8 2015. 25http://smartsthlm.stockholm.se/2016/09/20/vi-satter-likhetstecken-mellan-den-smarta- staden-och-den-hallbara-staden/ 26www.regeringen.se/artiklar/2016/06/strategiska-samverkansprogram---en-kraftsamling- for-nya-satt-att-mota-samhallsutmaningar/ Hållbar produktion och konsumtion Digitalisering har stora möjligheter att bidra till hållbar produktion och konsumtion, till exempel genom att underlätta spårbarhet av material vilket i sin tur förenklar återanvändning av material, genom effektivare transportflöden och minskat resbehov etc. Digitalisering är också sammankopplad med cirkulär ekonomi och delningseko- nomi, fenomen som kan ha stor potential att bidra till hållbar kon- sumtion ur ett systemperspektiv. En cirkulär ekonomi strävar efter produkter som är allt mer hållbara, allt mer återvinningsbara och där icke förnybara material ersätts med förnybara. I denna ut- veckling är digitala verktyg och digitala plattformar viktiga hjälp- medel, i synnerhet för att öka spårbarhet av material och varuflöden och skapa ökad resurseffektivitet genom att länka ihop hållbar pro- duktion och hållbar konsumtion. Likt den cirkulära ekonomin har delningsekonomin underlättats av digitaliseringen. Med digitala plattformar har det blivit enklare att matcha outnyttjade resurser med de som efterfrågar varor eller tjänster såsom lokaler, verktyg, fordon, kläder eller andra varor och tjänster. Den gemensamma nämnaren är att fokus flyttas till att ha tillgång till en vara i stället för att äga den. I vilken mån digitaliseringen har positiva effekter på miljö och klimat handlar dock även om hur de frigjorda resurserna används. Digitaliseringens möjligheter att skapa en mer hållbar konsumtion kan vara mycket stora, eftersom det utvecklas tillämpningar som under- lättar för människor att leva resurssnålt. Men digitaliseringen kan även leda till negativa effekter, om den skapar utrymme för ökad konsumtion på andra områden.27 Konsumenters beteenden och betydelsen av styrmedel Att möjligheterna att samla in, analysera och presentera information om olika val för konsumenterna ökar betyder inte per automatik att konsumenterna därmed kommer att göra hållbara val. Konsument- verket pekar på att en tydlig indikation på detta är nuvarande situa- tion med relativt miljömedvetna konsumenter men med en fortsatt 27 ., . (2015), Digitalisering och hållbar konsumtion. Verket drar slutsatsen att samhället behöver ta ett huvudansvar för att driva utvecklingen i hållbar riktning.28 Likaså pekar beteendevetenskaplig forskning på att styrmedel för håll- bar konsumtion kräver en kombination av information, ekonomiska incitament, reglering, byggande av positiva sociala normer och in- satser för att underlätta förändring som leder bort från områden med stor negativ påverkan på hållbarhet.29 Digitala innovationer är alltså inte tillräckliga för att minska män- niskans påverkan på klimatet. Möjligheterna till hållbar konsumtion påverkas i högsta grad av politiska beslut, åtgärder och styrmedel. I detta sammanhang är det viktigt att politiska åtgärder riktade mot utbudssidan (produktionen) kompletteras med åtgärder riktade mot efterfrågesidan (konsumtionen) för att få individer att välja mer hållbara val. Dessa hållbara val främjas inte bara genom information, utan även genom strategier för infrastruktur, prissättning och sam- hällsinstitutioner.30 En policyform som fått ökad uppmärksamhet är s.k. nudging, eller knuffande. Det kan till exempel användas för att få människor att fatta beslut som är bättre för miljön eller för deras hälsa. Nudging handlar om att möjliggöra beteenden och enskilda beslut på ett sätt som kan vara fördelaktiga för individen, men ofta också för samhället. Tanken är att det spelar roll vilken miljö som individer gör sina val i. Genom att förändra den sociala och fysiska miljön, samt sättet som valalternativ presenteras på, kan man öka chanserna för att ett visst alternativ väljs. Önskvärda alternativ kan göras mer tillgängliga genom att erbjuda dem som standardalternativ, t.ex. genom att göra viktig information mer framträdande, genom att förenkla komplex information för användarna, eller genom att ändra den fysiska miljön. Syftet är däremot inte att förändra män- niskors värderingar. Styrkan med nudging ligger i att det förstärker andra verktyg och insatser och kan förbättra deras effektivitet.31 Sammanfattningsvis kan och bör digitaliseringens direkta, möjlig- görande och systemeffekter vara verktyg för dagens och framtidens 28Konsumentverket (2015), Vår omvärld 2015. 29Mont, O. et al. (2014) Nordiskt policy-sammandrag: Förbättra nordiskt beslutsfattande genom att skingra myter om hållbar konsumtion. 31Mont O., Lehner M. och . (2014), Nudging – Ett verktyg för hållbara beteen- den?. miljö- och klimatpolitik. För att digitalisering ska ge en positiv effekt och begränsa miljöpåverkan behöver införandet av ny teknik kom- bineras med insatser inom olika politikområden, och även ta hänsyn till betydelsen av beteendeförändringar. Om artiklarna i denna temarapport I denna temarapport belyser fyra författare olika aspekter av digita- liseringens möjligheter för ett hållbart klimat. skriver om hur digitalisering kan göra stor skillnad för att minska viktiga industrisektorers koldioxidut- släpp, och presenterar forskning som kvantifierar digitaliseringens sannolika effekter på den globala minskningen av växthusgaser . fokuserar på smarta hållbara städer och beskriver hur de möjligheter som digital teknik ger kan tas tillvara för att bidra till att nå städers klimatmål. Artikeln ger ett ramverk för hur digita- liseringens effekter kan analyseras och beskriver möjligheter och hinder för att teknisk innovation i städer ska få ett genomslag. artikel kretsar också kring städer. Han resonerar kring om städers speciella förutsättningar för att skapa ny kunskap, att samarbeta i skapande processer och att driva experiment kan främja nya, hållbarare levnadsmönster. Avslutningsvis presenterar ett scenario för digitaliseringen av transportsystemet och hur det skulle kunna påverka vår vardag och vårt samhälle. Han pekar på att mycket av tekniken redan finns, det är snarare affärsmodeller, ramverk och beteenden som måste förändras för att scenariot ska förverkligas. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Medförfattare till denna rapport är och vid . Klimatförändringar är en av vår tids största globala utmaningar. En enig forskarkår framhåller att utsläppen av växthusgaser måste minskas ned till noll och mer än så under detta århundrade för att förhindra att den globala uppvärmningen ska få allvarliga effekter på snart sagt varje aspekt av livet. Vid den 21:a klimatkonferensen i , , uppnåddes en historisk överenskommelse om att bekämpa klimatförändringar och att påskynda och intensifiera de åtgärder och investeringar som behövs för att uppnå detta1. I ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) kon- stateras att centrala mål är att stärka de globala åtgär- derna mot hotet från klimatförändringen. Det grundläggande i detta mål är att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen över förindustriell nivå vid slutet av detta sekel samt fortsätta göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen ytterligare, till över förindustriell nivå.2 1Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). (läst ). 2Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). ”Background on the UNFCCC: The international response to climate change” _background/items/6031txt.php (läst ). IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål står världen inför betydande utmaningar som inte kan ignoreras när det gäller människans utveckling. Till följd av detta ena- des 193 världsledare vid den 70:e sessionen i om 17 globala mål för hållbar utveckling (Global Goals for Sustainable Development, SDG) för att avskaffa fattig- dom, skydda planeten och säkerställa välfärd för alla. Varje mål har specifika delmål som ska uppnås . Detta är Agenda 2030 för en hållbar utveckling.3 Mål 13 (Bekämpa klimatförändringen) kräver specifikt omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringar och deras konsekven- ser. Vidare syftar mål 7 (Hållbar energi för alla), som är kopplat till mål 13, till att förbättra tillgången till tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla till en överkomlig kostnad. Att uppnå dessa mål och genomföra de pågående förbättringarna av mänsklighetens utveckling i hela världen, kommer – utöver de redan pågående ansatserna – att kräva en massiv uppskalning av innovativa tekniska lösningar med fokus på exempelvis smartare energistyrning, intelli- genta transportsystem och mycket högre effektivitet i alla ekono- miska sektorer på både global och lokal nivå. I en rapport från vid och som publicerades framhålls den centrala roll som informations- och kommunikationsteknik (IKT) kan spela för att snabbare nå de globala målen och på ett effektivt sätt motverka klimatförändringar. I en annan rapport som publicerades av 2015, ”Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030”,5 konstate- ras att den sammanlagda potentialen för minskning av växthusgas- utsläpp som kan tillskrivas IKT-sektorn motsvarar av de globala växthusgasutsläppen , vilket är mer än de nuva- rande koldioxidutsläppen i EU och tillsammans. Resultaten från forskningsstudie grundas på en mer detaljerad metod ”The Sustainable Development Agenda”. (läst ). 4Earth Institute, och . ”ICT and SDGs: How Information and Can Accelerate Action on the Sustainable Development Goals”, 2016. 5Malmodin, J. och P. . ”Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030”. Dokumentation från for Environ- mental Protection and the third International Conference on ICT for Sustainability, Enviro- Info & ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål än andra liknande rapporter, och omfattar bara minskningar som kan anses möjliggöras av IKT. Man har strävat efter att undvika ”dubbel bokföring” och har inte räknat med besparingar genom exempelvis storskalig förnybar energiproduktion från vindkraftsparker, eftersom detta anses höra till energisektorn och inte specifikt möjliggöras av IKT. uppskattas det att IKT-sektorns andel av de globala utsläppen kommer öka något från dagens nivå till , och sen ligga kvar på den nivån . Enligt och innefattar IKT-sektorn alla sorters användarutrustningar och de nät som kopplar samman dem, exem- pelvis mobiltelefoner och nät, dataöverföring och IP core-nät. De har också räknat med alla nätoperatörer och deras verksamhet, företags- nätverk (t.ex. IKT på kontor) och datacentraler. För att få med energiförbrukning och koldioxidutsläpp från all digitalisering har forskarna även inkluderat utsläppen från media- och underhållnings- sektorn, och låtit den sektorn omfatta tv-apparater och kringutrust- ning (t.ex. spelkonsoller och hemmabiosystem), ljudanläggningar, videoutrustning, kameror och annan konsumentelektronik samt pap- persmedier. IKT-, media- och underhållningssektorernas klimatpåverkan i –2015 och framåt Den kraftiga ökningen av datatrafik i IKT-näten kan föranleda slutsatsen att energiförbrukningen och koldioxid- utsläppen ökat i motsvarande takt. Flera studier förutspår att så kan vara fallet, men det scenariot motsägs av en nyligen publicerad studie av och , forskare på respektive , som visar att trenden i i själva verket är den motsatta. Deras forskning visar att trots den exponentiella ökningen av datatrafik började energiförbrukningen och koldioxidutsläppen från IKT-sek- torn minska omkring 2010. Det är en viktig iakttagelse, eftersom är världsledande på statistik inom många parametrar när det gäller IKT-, media- och underhållningssektorerna och studien till stor 6Malmodin, J. och D. . ”The energy and carbon footprint of the ICT and E&M sector in –2015 and beyond”, dokumentation från 4th International Conference ICT for Sustainability 2016. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål del baseras på uppmätt data. Detta kan därför ses som en utmärkt indikation på hur påverkan från IKT-, media- och underhållnings- sektorerna kommer att utvecklas globalt . har den högsta datatrafiken per capita i världen. Antalet enheter, som datorer, läsplattor och smarta telefoner, uppgår till 2,7 per person. Det är bara som har en något högre mobil- datatrafik.