sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Statliga myndigheters tillgänglighet eller snarare möjligheten att träffa myndigheter i fysiska möten hade minskat för de allra flesta. För merparten av dessa var det inte något stort problem eftersom möjligheterna att kontakta myndigheter via andra kanaler hade ökat.149 Vi kan också konstatera att sett till allmänhetens och företagens möjlighet att få kontakt med myndigheter är servicen – som en följd av utvecklade tekniska lösningar – relativt likvärdig över hela landet. Genom att fler kan ta del av myndigheternas information och service utan att besöka myndigheten så kan man utifrån detta perspektiv hävda att likvärdigheten till service har ökat. De stora delar av befolkningen och företagen som har tillgång till telefon 149 , och , E. (2006), Statens nya geografi, skriftserie. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital och internet har goda möjligheter att via dessa kanaler ta del av myndigheternas service. I de delar av landet där tillgången till internet är sämre och där det också finns problem med det mobila telefon- nätet (i takt med att det analoga nätet har stängts ned) finns dock inte dessa möjligheter. Boende i dessa delar av landet har därmed inte samma tillgång till myndigheternas service. När det gäller möjligheten att personligen möta företrädare för myndigheter kan vi alltså konstatera att den geografiska likvärdig- heten varierar. För vissa grupper innebär det att möjligheten att få del av myndigheternas service har försvårats eller helt saknas. Det rör i första hand grupper som har svårighet att ta del av service via internet och telefon. För att myndigheternas service ska anses lik- värdig för dessa grupper krävs möjlighet till fysiska möten. 5.4.8Myndigheterna kan samverka i servicegivandet För att klara sin serviceskyldighet kan myndigheter, landsting och kommuner ingå samtjänstavtal vid medborgarkontor i enlighet med lag (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. Avtalen kan om- fatta allmänna service- och rådgivningsärenden och enklare myndig- hetsutövning. Samtjänstlagen instiftades för att göra det möjligt för statliga och kommunala myndigheter att lämna upplysningar, väg- ledning, råd och annan hjälp till enskilda och handlägga enklare ärenden för varandras räkning. Ett antal myndigheter har ingått avtal om samtjänst. fanns det 37 samtjänstavtal. Ett av dessa avtal är mellan För- säkringskassan, och . Dessa tre myndigheter driver 103 så kallade servicekontor runt om i landet. Kontoren hjälper med allmän vägledning och enklare handläggnings- ärenden. Övriga 36 avtal är träffade mellan och olika kommuner. Det finns 53 avslutade samtjänstavtal.150 Statskontoret har belyst frågan om service i samverkan. I rappor- ten konstaterar man att det är svårt att uttala sig om hur omfatt- ande behoven av service via fysiska möten är och var i landet som det finns grupper med behov av sådan service. 150 Kammarkollegiet (), Ärendeförteckning över öppna och stängda samtjänstavtal. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital myndigheten att samverkan mellan myndigheter sannolikt har lett till bättre service och ökad tillgänglighet för medborgare och före- tag. Det finns dock även här stora skillnader mellan olika delar av landet. Till exempel har en individ med behov av att få service via ett fysiskt möte boende på en mindre ort i en gles landsbygds- kommun där myndigheterna inte har lokal närvaro sämre förut- sättningar att få sina behov tillgodosedda än en individ boende i en tätort. I rapporten konstaterar också att myndig- heterna menar att servicekontoren och serviceplatserna har medfört att de finns på fler orter . På så vis har samverkan ökat tillgängligheten och förutsättningarna för att tillgodose med- borgares och företags behov av fysiska möten förbättrats.151 Statens servicecenters uppdrag är att stödja andra myndigheter under regeringen. I budgetpropositionen tillkännagav regeringen att vissa myndighetsfunktioner bör utlokaliseras från och att Statens servicecenter bör få i uppdrag att föreslå vilka myn- dighetsfunktioner inom de statliga myndigheterna som är lämpliga att utlokalisera.152 gav regeringen servicecenter i uppdrag att analysera och föreslå vilka funktioner inom de statliga myndig- heterna som kan vara lämpliga att bedriva samordnat i staten och utanför storstadsområdena. Statens servicecenter ska delrapportera uppdraget och slutrapportera det den 15 april 2017.153 5.4.9Digitalisering och stöd viktigt för en fungerande service i landsbygder Utbudet av kommersiell service är i stort sett helt beroende av vilket kundunderlag som finns. Avfolkning, långa avstånd till annan service, förändrade pendlingsmönster, kollektivtrafikens utbyggnad och mer bensinsnåla bilar är exempel på omständigheter som påver- 151Statskontoret (2012), Service i medborgarnas och företagens tjänst, Rapport 2012:13. 152Regeringens proposition 2015/16:1, utgiftsområde 2. 153Regeringsbeslut Fi2016/00247/SFÖ Uppdrag till Statens servicecenter att föreslå myndighets- funktioner som är lämpliga att samordna och omlokalisera. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital kar lönsamheten för en butik eller en drivmedelsstation. Det är ofta strukturella faktorer som ligger utanför vad som kan påverkas av regionala serviceprogram och kommunala program eller i de åtgär- der som finns för att stärka serviceutbudet eller tillgängligheten. Genom teknisk utveckling kommer vissa av problemen att kunna lösas, till exempel kan vissa tjänster utföras på distans och behovet av kontanter kommer sannolikt att fortsätta minska. är det viktigt att understryka att vissa av problemen som är förknippade med gleshet och långa fysiska avstånd kommer att bestå. En av ut- maningarna för tillgången till exempelvis grundläggande betaltjänster är bristerna i den digitala infrastrukturen med hög överföringskapa- citet. Mycket av den grundläggande servicen är en förutsättning för att skapa attraktiva miljöer där människor och företag vill bo, leva och verka. I de områden där det saknas förutsättningarna för en fortsatt lönsam verksamhet inom kommersiell service finns det särskilda skäl för staten att vidta aktiva åtgärder. Det kan röra sig om åtgärder som syftar till att förbättra förutsättningarna för kom- mersiell service eller att skapa bättre förutsättningar för samverkan mellan offentliga och kommersiella servicegivare. Detta kan ske an- tingen genom någon form av tjänstesamverkan eller genom att aktö- rerna delar lokaler. Det är viktigt med en realistisk förväntan på vad som är möjligt att åstadkomma med den här typen av åtgärder. Detta eftersom den demografiska utvecklingen drivs av strukturella för- ändringar och mer övergripande faktorer än tillgång till service. Staten är inte heller skyldig att garantera befolkningen full tillgäng- lighet till olika typer av kommersiell service i alla delar av landet. Eventuella stöd och insatser måste med andra ord anpassa sig till de ekonomiska aktörernas vilja och förmåga att driva verksamheter snarare än att de kommersiella aktörerna anpassar sig till stöden. Utformningen av ett stöd måste komplettera andra finansierings- lösningar. Åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kommersiell ser- vice bör undvika inlåsningseffekter och inte hämma en framtida teknisk utveckling. Det måste också vara möjligt att ta tillvara digi- taliseringens möjligheter liksom andra former av samverkanslösningar och tekniska innovationer. Försök med innovationsupphandling och lokala servicepunkter är exempel på två lösningar som prövas. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Det finns också andra faktorer som påverkar förutsättningarna för att upprätthålla viktig kommersiell och offentlig service på landsbygder. Ett sådant exempel är möjligheterna att rek- rytera personal med rätt kompetens. Kompetensförsörjningen är en av de stora utmaningarna på platser med låg befolk- ningstäthet och långa avstånd. Att driva ett apotek kräver exem- pelvis en farmaceut, försäljning av spel eller alkohol kräver personal med kunskap om relevanta lagar och regler. Staten kan inte heller här garantera de kommersiella aktörerna utbildad personal med rätt kompetens, men kan skapa möjligheter för personer att utbilda sig och bo i hela landet. De stöd som finns till kommersiell service inkluderar många offentliga aktörer liksom stödordningar. Viss planering ska utföras på den kommunala nivån och såväl länsstyrelser som regionalt ut- vecklingsansvariga har ett ansvar för samordning, program och vissa stödbeslut. De regionala serviceprogrammen antas av länsstyrelser, landsting, samverkansorganet i och . Till- växtverket, , , Läke- medelsverket och har vik- tiga roller som förvaltande myndigheter och stödmyndigheter. Till- växtverket ansvarar för uppföljning av de regionala serviceprogram- men och ekonomisk uppföljning av stöd inom förordningen om stöd till kommersiell service. Tillväxtanalys följer upp tillgängligheten till kommersiell service. I elva län ligger ansvaret för det regionala serviceprogrammet på regionen (och samverkansorganet i ). I övriga tio län ligger både ansvaret för de regionala serviceprogrammen och statliga stöd på . Att statliga stöd som verkar inom vissa territorier handläggs av olika nationella myndigheter och regionala och kommunala aktörer är inte unikt för just stöd till service, men aktörskartan när det gäller stöd till service är sannolikt mer komplex än för många andra offentliga stöd. Det ställer höga krav på samverkan mellan aktörerna. Denna samverkan har också lyfts fram som avgörande för positiva resultat för stöden, både i uppföljningar och tidigare utvärderingar.154 Samverkan behövs även fortsättningsvis med medborgare och leverantörer liksom uppsökande verksamhet för att hitta nya lös- 154 SOU 2009:92, Se medborgaren – för bättre offentlig service. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Kommunerna bör fortsatt bistå den regionala nivån i utform- andet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen. Samlokalisering av flera fysiska tjänster inom en och samma lokal är möjligt, men det är sannolikt möjligt att skapa ännu bättre förutsättningar för detta. Det pågår ett utbyte mellan olika aktörer, särskilt mellan de som är verksamma inom de regionala serviceprogrammen. Lösningar där verksamhet och annat serviceutbud möts har kunnat falla väl ut. Detta kräver dock att det finns resurser för att söka upp lämpliga entreprenörer och hitta en gemensam och kommersiellt gångbar överenskommelse. Det är sam- tidigt viktigt att ha en insikt om vilka typer av tjänster som faktiskt efterfrågas, vilka behoven är och att dessa är av sådan karaktär så ett begränsat och mycket litet fysiskt kontor klarar av att leverera den service som krävs och efterfrågas. 5.4.10Staten har dragit sig tillbaka från landsbygderna Under vårt arbete med att beskriva och analysera utvecklingen på landsbygder har vi sett att de statliga myndigheterna precis som mycket annan verksamhet har blivit allt mer koncentrerad till de större städerna, i synnerhet till . Denna utveckling är till viss del en konsekvens av den förda förvaltningspolitiken där vissa frågor om statens egen organisering har delegerats till de en- skilda myndigheterna. Som en följd av att de statliga myndig- heterna har krav på sig att kontinuerligt effektivisera sin verksam- het har många myndigheter valt att organisera sig i större enheter och koncentrera sin verksamhet till ett mindre antal platser i landet. Enligt vår bedömning har detta bidragit till att staten och de statliga myndigheternas ageranden har blivit ytterligare en faktor som driver på urbaniseringen.155 Detta trots att möjligheterna för statliga myndigheter att vara närvarande i hela landet är bättre än vad de har varit tidigare. Utvecklingen har bidragit till att de akademiska jobben ute i landet minskar till antalet och att förvalt- 155 Kommittén har dock enbart gjort översiktliga sammanställningar och analyser av de stat- liga myndigheternas lokalisering och konsulterat forskare som studerat frågan samt tagit del av befintliga underlag i frågan. Detta med anledning av att Statskontoret för tillfället har i uppdrag att ta fram ett underlag om statliga myndigheters lokalisering och beslut om lokali- sering. Statskontoret kommer att lämna sin rapport till regeringen . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital ningen får sämre kännedom om hur behov, förutsättningar, möj- ligheter och utmaningar skiljer sig åt mellan olika delar av landet och mellan större tätorter och de mycket glesa landsbygderna. 5.5Kapitalförsörjningens utveckling på landsbygder Förutsättningarna för att starta, utveckla och driva företag är inte desamma över hela . I landsbygderna är finansieringen i tidiga skeden särskilt problematisk. Det följer bland annat av låga fastighetspriser och de ökade informationsbarriärer mellan låntagare och långivare som avstånd kan innebära. Bankernas lokalisering, ökade kapitaltäckningskrav och omfattande processer för kreditgiv- ning påverkar också företag verksamma i landsbygder. I detta avsnitt beskriver vi kapitalförsörjningens utveckling och dess betydelse för landsbygdernas företag. Avsnittet är avgränsat till finansiering av företag i tidiga skeden, men tangerar även risk- kapital. I avsnittet har vi också valt att fokusera på bankernas ut- låning och lokalisering. Företag verksamma i landsbygder drar vidare nytta av generella förbättringar som görs för kapital- försörjningen i hela landet. Vi beskriver därför också delar av detta arbete. 5.5.1Finansieringsformer för företag i tidiga skeden Det finns ett flertal finansieringsformer för företag i tidiga skeden. Det kan vara i form av lån och krediter från banker, offentliga myndigheter eller olika former av riskkapital. Lån från kommer- siella banker är den vanligaste externa finansieringsformen för små företag.156 Lån från banker ger stora möjligheter till relativt låga lånekostnader för företagaren och låga kreditförluster för bankerna. Finansiering genom banklån gör det dock framför allt möjligt för en ägare av ett företag att själv behålla kontrollen över sitt företag. Som komplement till den privata lånemarknaden finns andra former av villkorslån, mjuka lån157, och krediter från offentliga ak- 156OECD (2013), Financing SMEs and Entrepreneurs 2013: An Scoreboard. 157Utvecklingskrediter som ges med särskilt förmånliga villkor. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Statliga kreditgarantier är ett finansieringsinstrument som har en stor internationell spridning.158 Kreditgarantier kan jämföras med en försäkring i och med att en del av risken för en kredit- förlust flyttas från långivaren till garanten. Målgruppen för kredit- garantier är vanligtvis små företag, i vissa fall med en avgränsning baserad på geografi, bransch eller utvecklingsfas.159 Med riskkapital avses finansiering genom externt ägarkapital. Det kan till exempel vara kapital i form av en mindre investering i ett onoterat företag, med ett aktivt tidsbegränsat engagemang från både offentliga och privata aktörer och affärsänglar (så kallat ven- ture capital).160 EU och den svenska staten tillhandahåller även olika former av företagsstöd och projektmedel för företag, i tidiga skeden. Företags- och projektstöd utgör en viktig form av kapitalförsörj- ning. Sådana stöd finns bland annat inom de regionala struktur- fondsprogrammen och landsbygdsprogrammet såväl som inom de regionala tillväxtåtgärderna. Det finns också exempel på andra finansieringslösningar som kreditgarantiföreningar och initiativ som Mikrofonden . Mikrofonden är ett initiativ för att utveckla den sociala och lokala ekonomin.161 Denna typ av initiativ kan vara en följd av att kapitalmarknaden inte fullt täcker de behov av finansiering som före- tagen i vissa delar av landet eller vissa målgrupper har. 5.5.2Den statliga finansieringen och dess utveckling De privata investerarnas roll är central när det gäller utvecklingen av företag och näringsliv. Det kan dock också finnas behov av kom- pletterade insatser från det offentligas sida. Den statliga kapital- försörjningen ska vara förenlig med om statligt stöd och utgöra ett komplement till det privata finansieringsutbudet.162 158Green, A. (2003), for : An effective Instrument to Promote Private Sector-led Growth?, UNIDO, Working Paper No. 159Almi och Norrlandsfonden tillhandahåller garantier och villkorslån i begränsad omfattning. 160Riskkapital är också andra längre och ofta mer omfattande investeringar i onoterade före- tag, men detta behandlas inte i detta delbetänkande. 161Mikrofonden är ett finansiellt institut registrerat hos . Mikro- fonden ställer ut garantier till medlemmar i regionala föreningar. Bakom initiativet står Hela ska leva, Coompanion, Ekobanken och JAK-banken. 162Artikel 107.1 i EUF-fördraget, Förordning (2012:872) om statlig finansiering genom regio- nala utvecklingsbolag. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Motiven för statlig finansiering bygger på ett antagande om att marknadsmisslyckanden har resulterat i ett finansieringsgap för företag i tidiga utvecklingsskeden. Ett annat motiv till insatser kan vara att det finns olika möjligheter för företag att få finansiering i olika delar av landet. Detta som en följd av de krav på säkerheter som långivare i olika delar av landet ställer. Den förra landsbygds- kommittén behandlade bland annat denna fråga och konstaterade då att staten historiskt sett har underskattat finansieringshindren och marknadsmisslyckanden.163 Förslag till ny statlig fondstruktur med kreditgarantier I betänkandet En fondstruktur för innovation och tillväxt föreslår utredaren att en ny statlig fond ska inrättas med uppdrag att till- sammans med privat kapital investera i svenska innovativa företag med hög tillväxtpotential. Fonden föreslås få ett kapital om 3 mil- jarder kronor som ska investeras i ett antal underliggande fonder med olika inriktning.164 Utredningen föreslår vidare ett statligt garantisystem i syfte att stödja bankernas utlåning till små företag. Anledningen till detta är att möjligheterna för små och mellanstora företag att få banklån har försvårats. Den föreslagna garantin ska täcka lån mellan 2–20 mil- joner kronor och distribueras via certifierade kommersiella banker. Enligt förslaget ska garantisystemet hanteras inom ramen för den nya fondens verksamhet.165 Regeringen har aviserat att den kommer att lämna en proposition om en ny struktur för finansiering av inno- vation och tillväxt till under våren 2016.166 163SOU 2006:106, Fakta – omvärld – inspiration. Underlagsrapporter i arbetet med en strategi för hållbar landsbygdsutveckling. 164SOU 2015:64, En fondstruktur för innovation och tillväxt. 166Statsrådsberedningen (2016), Propositionsförteckning – /16. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital 5.5.3Statens aktörer och dess olika stödåtgärder är den största statliga aktören för att stärka de små och medel- stora företagens tillgång till lån och krediter i Sverige.167 Uppdraget är brett och omfattar bland annat förmedling av lån, ägarkapital och rådgivning till företag. Verksamheten ska kunna variera beroende på geografiska förutsättningar. har inget särskilt upp- drag gentemot företag i landsbygder. har dock upp- drag att nå ut till kvinnor och entreprenörer med utländsk bak- grund.168 Inom ramen för sitt uppdrag har utvecklat särskilda vill- korslån för innovativa projekt och företag.169 tecknade också ett samarbetsavtal med Europeiska investeringsfonden som ger dem en möjlighet erbjuda mikrolån på upp till 250 000 kro- nor.170 Det nya lånet har inga krav på medfinansiering och ger större möjligheter för entreprenörer som vill starta och utveckla mikroföretag att få finansiering. beviljades 1 300 företag mikrolån för 200 miljoner.171 Innovationslån är en annan form av villkorslån som är avsedda för innovationsprojekt i tidiga skeden. För att undvika oönskad konkurrens med de privata bankerna är räntan på lån från högre än på den privata marknaden. Det är därför rimligt att tro att entreprenörer som sökt finansiering från har haft banklån som sitt förstahandsval, men att banken har avslagit låneansökan alternativt begärt medfinansiering från Almi.172 ställer lägre krav på personliga säkerheter vilket talar för att i vissa fall kan vara företags och entreprenörers förstahandsval.173 verksamhet ska alltså kunna variera beroende på geogra- fiska förutsättningar. Riskkapitalverksamheten är därför uppdelad på åtta regionala riskkapitalbolag med uppdrag att göra investe- 167SOU 2015:64, En fondstruktur för innovation och tillväxt. 168Ägaranvisning för , 2015. 169Almis lånefond uppgår till . beviljades lån på totalt 2,4 mil- jarder kronor till 4 000 företag. Ett nytt tillväxtlån för innovativa företag avser större belopp, från . Tillväxtlånet har en total ram på 1,2 miljarder inklusive finansiering från Europeiska investeringsfonden. 170Ett mikroföretag har färre än tio anställda. 171Almi (2014, Årsredovisning 2014. 172OECD (2015), Financing SMEs and Entrepreneurs 2015: An Scoreboard. 173Söderblom, A. (2012), The current state of the venture capital industry in relation to other financing sources for startup firms, Entreprenörsskapsforum. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital ringar med mindre belopp. De regionala fonderna gör investeringar i samverkan med privata och offentliga aktörer med i huvudsak regional förankring samt med medel från europeiska regionala ut- vecklingsfonden. Vid sidan om finns Norrlandsfonden som syftar till att erbjuda finansiering till etablering, utveckling och expansion till små och medelstora företag i , , Västernorr- lands, och samt särskild uppmärksamhet på inland. Fondens verksamhet ska vara marknads- kompletterande och fonden har därför etablerat ett nära samarbete med bankerna i regionen.174 Tillsammans med invest äger Norrlandsfonden också riskkapitalbolaget som är ak- tivt i och . är ett annat statligt ägt riskkapitalbolag. Bolaget hade ursprungligen ett uppdrag att stödja fordonsindustrin men 2013 utvidgades uppdraget till att även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. är ett statligt ägt riskkapitalbolag som bildades med uppgift att främja företagande och utveckling i norra inland. Bakgrunden var bedömningen att tillgången på riskvilligt kapital i norra inland behövde öka för att ta tillvara tillväxtpotentialen och stärka den internationella konkurrens- kraften hos företag i regionen. Bolaget fick ett vidgat uppdrag 2013 och ska komplettera den privata marknaden i delar av landet där det tidigare inte har funnits riskkapital. Generella och selektiva stöd till landsbygdsföretag Det finns numera en mängd statliga företagsstöd på flera olika nivåer och med både offentliga och privata aktörer inblandade. Företags- stöden beviljas i hela eller delar av landet beroende på stödform. Verket för innovationssystem ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärkt konkurrenskraft i . program för innovationsdriven tillväxt i små och 174 Norrlandsfondens kapital om är förstärkt från . Det är en förutsättning för fonden att kunna tillgodose riskvilliga topplån. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital medelstora företag omfattar olika former av generella stöd om unge- fär per år.175