sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Språk- lekarna lektes under 15–. Alla barn i gruppen, som omfattade 10–12 elever, deltog utan undantag i språklekarna. Svårighetsgraden ökade successivt . Delar av programmet repeterades på hösten i årskurs 1. Slutsatsen blev att det går att träna upp en fonologisk medvetenhet som är viktig för barnens läs- och skrivinlärning. Genom ett strukturerat program med språklekar som sträcker sig över , kan eleverna göras läsberedda och få en bättre lässtart. bjöd kommuner och landsting (SKL) in alla kommuner i landet att delta i gemensam satsning för att förbättra matematikresultaten, i syfte att skulle prestera betydligt 2Se t.ex. (2016) Välkommen till Bornholmsmodellen! ; , I. & , I. (1994) Språklekar efter Bornholmsmodellen: en väg till skriftspråket. 3Sveriges kommuner och landsting (2015) SKL Matematik 2015 och uppgifter från SKL. Exempel från kommuner och fristående skolor bättre i 2015 än i 2009. Målet har varit att förbättra resultaten i matematik så att skulle finnas bland de tio bästa i 2015. En tredjedel av landets kommuner har anslutit sig till satsningen. SKL:s modell består bl.a. av principer för styrning och ledning och arbetande nätverk. Varje deltagande kommun skriver en rapport om hur arbetet har fortskridit i kommunen, en uppföljning av de operativa målen samt hur det gemensamma arbetet har uppfattats. Projektet har arbetat med en gemensam syn på alla nivåer inom kommunen, höga förväntningar på alla elever och övriga, lärarnas kompetens och samarbete, gemensamma rutiner för systematisk uppföljning och återkoppling samt fungerande rutiner för att fånga upp elever i behov av stöd. Resultat i form av bättre matematikkunskaper ska mätas utifrån resultaten av 2015, som kommer att presenteras . Uppföljningar av resultat på nationella prov i årskurs 9 visar att de deltagande kommunerna har haft en marginellt bättre resultatutveckling än övriga landet. En slutrapport kommer att presenteras . Av de kommuner som utredningen har studerat är den kommun som tydligast har marknadsfört begreppet garanti till sina medborgare. I en stor kampanj 2009 kunde kommunens invånare läsa på affischer i busskurer, i tidningar och i utskick till hemmen att kommunen hädanefter garanterar att eleverna kan läsa och skriva efter sitt första skolår. Kommunfullmäktige beslutade om en ny kvalitetspolicy och utvalda förvaltningar fick i uppdrag att ta fram tjänstegarantier för sin verksamhet. Ett av de bakomliggande skälen var enligt en under- sökning att marknadsföra kommunens skolor i en allt hårdare konkurrens från fristående skolor.4 beslutade först om tjänstegarantin att kunna läsa och skriva efter 4 , A. & , S. (2011) "Vi garanterar att alla barn kan läsa och skriva efter sitt första skolår. ": En undersökning om ett kommunalt beslut om tjänstegarantier för läs- och skrivkunnighet. Exempel från kommuner och fristående skolor årskurs 1 som infördes . Därefter kom tjänstegarantin att kunna räkna efter årskurs 2, som infördes . beslutades om ytterligare tre tjänstegarantier: att vårdnadshavarna ska kunna följa förskolans lärandeprocesser i ett strukturerat digitalt forum, att eleverna i gymnasieskolan i ett strukturerat digitalt forum ska se hur de utvecklas i förhållande till de mål de ska uppnå och att alla barn och elever ska få minst en estetisk upplevelse eller kulturupplevelse . Tjänstegarantierna för läsning och skrivning respektive matematik är konkretiserade i form av steg, som har tagits ur material Nya språket lyfter5 respektive Förstå och använda tal6 och Diamant7. Vi garanterar att ditt barn kan läsa och skriva efter sitt första skolår (på svenska och/eller modersmål). Jag känner igen en del ord när jag läser. Jag känner igen flera bokstäver och kan läsa ihop dem till ord. Jag kan alla bokstäver och kan läsa själv. Jag förstår vad jag läser och kan berätta vad det handlar om. Jag kan skriva mitt namn och skriva bokstäver och ord. Jag kan skriva flera bokstäver och vet hur de låter. Jag provar att skriva för att berätta eller komma ihåg. Jag kan skriva ord och korta texter. 5Skolverket (2009a) Nya Språket lyfter! 6McIntosh, A. (2008) Förstå och använda tal: en handbok. 7Skolverket (2016b) Diamant – ett diagnosmaterial i matematik. 8Helsingborgs kommun (2016) – Barn- och utbildnings- nämnden har fem tjänstegarantier, från förskola till gymnasium. Exempel från kommuner och fristående skolor Vi garanterar att ditt barn kan räkna efter sitt andra skolår. Läsa och skriva tal samt ange siffrors värde i talen inom heltalsområdet 0–100. Jämföra, storleksordna och dela upp tal inom heltalsområdet 0–100. Beskriva mönster i enkla talföljder. Hantera matematiska likheter inom heltalsområdet 0–20. Förklara vad addition och subtraktion står för och deras samband med varandra med hjälp av till exempel konkret material eller bilder. Med hjälp av addition och subtraktion räkna i huvudet när talen och svaren ligger inom heltalsområdet 0–20. Addera och subtrahera tal med hjälp av skriftliga räknemetoder när talen och svaren ligger inom heltalsområdet 0–100. Beskriva föremåls och objekts placering med hjälp av vanliga och enkla lägesbestämningar. Beskriva, jämföra och namnge vanliga tvådimensionella geometriska objekt. Göra enkla jämförelser av olika längder, areor, massor, volymer och tider. I informationen på kommunens hemsida finns också rubriken inte lever upp till garantin.9 Där sägs att en gemensam uppfölj- ning av barnens läs- och skrivförmåga ska göras . ”Dessutom arbetar alla lärarlag kontinuerligt med att följa upp varje elevs läs- och skrivkunnighet. För skolorna blir den tidiga uppföljningen en tydlig signal om att direkt sätta in kraftfulla åtgärder så att alla elever verkligen når upp till målen. Du som förälder kommer Exempel från kommuner och fristående skolor naturligtvis att informeras.” Föräldrarna inbjuds också att lämna synpunkter på tjänstegarantierna direkt till kommunen eller till skolan. Kommunen uppger att ingen förälder har hört av sig och hävdat att kommunen inte har levt upp till sina löften. Helsingborgsmodellen för den tidiga läs- och skrivutvecklingen Helsingborgsmodellen kallas den modell för den tidiga läs- och skrivutvecklingen som stadens läs- och skrivutvecklare utarbetat, delvis till följd av läs- och skrivgarantin.10 Grunden är ett strukturerat arbetssätt baserat på aktuell forskning och ett program för kompetensutveckling av förskollärare och lärare i förskoleklass och årskurs 1–3. Detta är Helsingborgsmodellens kännetecken: Genom ett nära samarbete mellan förskollärare, lärare och specialpedagog/speciallärare kring elevernas tidiga läsutveckling kan eventuella svårigheter upptäckas tidigt och förebyggas. I den individuellt anpassade träningen och arbetet i mindre grupper kan undervisningen i stor utsträckning följas av alla barn inom klassens ram. Samsyn och samordning. Gemensam läs- och skrivpedagogik från förskola och vidare uppåt i skolan skapar en röd tråd för elevernas utveckling. Samordnade materialinköp, gemensam planering och effektiv resursanvändning bidrar till att skapa likvärdighet för eleverna. Noggrann kartläggning och uppföljning av elevernas läsutveckling för att tidigt upptäcka barn som riskerar att inte utveckla sin läsförmåga som förväntat och för att varje barn ska kunna utvecklas efter sin potential. Läroplanens krav på uppföljning och utvärdering får inte bli en formalitet utan ett effektivt redskap i arbetet med att hitta vägar och kunna anpassa undervisningen för varje barns lärande. Strukturerad, individuellt anpassad lästräning, där det blir möjligt att anpassa metod och texter efter elevernas förmåga. Läraren läser med, undervisar och utmanar regelbundet varje enskilt barn. 10 , M. & , A. (2014) Helsingborgsmodellen – för tidig läs- och skriv- utveckling. Exempel från kommuner och fristående skolor Avkodning, flyt och utveckling mot ortografisk läsning har prioritet. Till detta arbete är tillgången på många små böcker i olika svårighetsnivåer och med olika innehåll och karaktär viktig för variation och för att möta alla barns intressen. En bokvagn fylld av böcker sorterade i olika svårighetsnivåer ersätter de traditionella läroböckerna i läsning. Regelbunden högläsning, där läraren läser högt för eleverna. Lärarens läsning lyfter språket till en nivå som barnet inte behärskar själv. Genom att gemensamt kommentera, förutspå, återge, relatera och resonera kring budskap, känslor och egna erfarenheter läggs grunden för den egna läsförståelsen. Guidad eller vägledd läsundervisning i grupp, som tränar läs- strategier och utvecklar läsförståelse. Fokus på samtal och iakttagelser kring texterna man läser tillsammans med läraren som leder arbetet. Digitala verktyg – naturliga redskap från start. Resultat av arbetet med tjänstegarantier Kommunen gör förbehållet att utfallet av tjänstegarantierna inte är så viktigt i sig utan det viktiga är arbetet med uppföljningarna i årskurs 1 och 2. Det kan också vara svårt att påvisa effekten av en enskild reform. Det finns dock en svag positiv utveckling av resultaten på de nationella proven i svenska och matematik i årskurs 3 . Resultatet från mätningen av tjänstegarantin att kunna läsa och skriva efter årskurs 1 visade att av eleverna hade läs- och skrivförmåga i enlighet med kriterierna i tjänstegarantin. –2014 låg utfallet på för att sedan sjunka till 2015. Kommunen ser ingen tydlig orsak till det sjunkande resultatet men menar att tjänstegarantierna bidrar till att man betonar och följer upp viktiga grundläggande kunskaper . Utfallet av tjänstegarantin att kunna räkna efter årskurs 2 var . var utfallet oförändrat . I har det enbart funnits marginella skillnader i ämnesbetygen i svenska och matematik i årskurs 6. Kommunen är bekymrad över de markant försämrade Exempel från kommuner och fristående skolor resultaten i svenska som andraspråk både i årskurs 3 och 6 mellan läsåren 2013/14 och 2014/15. I kommun har inte begreppet garanti använts på nivå. kommun har utarbetade rutiner för arbetet med anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Utifrån lagstiftningen och allmänna råd har kommunen gjort en handledning för alla lärare om vilka rutiner som ska följas. Det finns också blanketter för att fylla i uppgifter om eleven och vilka åtgärder som vidtas. Specialpedagogerna har utbildat lärarna i den nya lagstiftningen. Dessutom finns en elevhälsoplan, som inkluderar specialpedagogiska insatser, och en handlingsplan för läs- och skrivundervisning som underlag för arbetet. För matematik finns ingen motsvarande systematisk handlingsplan. Screening av elevernas läs- och skrivfärdighet görs enligt ett ”årshjul” i årskurserna 1–5 och resultatet sammanställs och skickas till huvudmannen. Alla elevers läs- och skrivutveckling följs upp en gång per läsår och de tester som används är standardiserade och väl beprövade. I årskurs 1 testas främst avkodning med såväl fonologisk som ortografisk läsning. Eleverna i årskurs 1 testas under det första skolåret, eftersom testresultaten anses för osäkra och svåra att tolka . Screeningen i årskurserna 2 och 3 är delvis fokuserad på avkodningen samt rättstavning. Testerna utförs /november. Eftersom det har visat sig att vissa elever klarar av avkodningen men kan få mer allmänna läs- och skrivproblem senare på grund av brister i sitt ordförråd används också de s.k. DLS-testen Ord- förståelse och Läsförståelse11. Dessa tester genomförs i årskurs 2 och i årskurs 3 . För årskurserna 4–5 används tester som innehåller ordförståelse och läsförståelse i oktober månad.12 Under /15 påbörjades ett kommungemensamt system för uppföljning. För eleverna i årskurs 1–3 i 11Järpsten, B. & , K. (2013) DLS för skolår 2 och 3. 12Järpsten, B. & , K. (2010) DLS: för skolår 4–6. Exempel från kommuner och fristående skolor kommun, oavsett skola, används tester som relaterar till avkodning och stavning som ett extra stöd till lärare och specialpedagoger. Resultatet av testerna sammanställs och återkopplas till lärare, specialpedagoger och rektorer. Sammanställningarna görs dels på gruppnivå, dels på individnivå. Gruppnivån redovisas till skolchefen och individnivån till den ansvariga läraren. Lärarna har fått ta del av elevernas resultat på individnivå för att kunna ge stöd till elever som har svårt att komma igång med läsningen. Varje elevs prestation redovisas och diskuteras av special- pedagogerna och lärarna tillsammans. Med stöd av specialpedagogen lägger lärarna sedan upp undervisningen för att kunna arbeta med alla elever i klassrummet. På så sätt får läraren stöd av specialpedagogen att planera för en inkluderande undervisning, som de elever som har kommit långt i sin utveckling också får uppmärk- samhet. Diskussioner förs om hur lärarna ska lägga upp arbetet i klassrummet för att stimulera dem ytterligare. Det systematiska arbetet med uppföljning har pågått . Det syns ännu inte att resultatet har påverkat resursfördelningen på kommunnivå, men det finns planer på att göra detta samband mer tydligt. I förskoleklassen används Bornholmsmodellen13, men det görs inga systematiska screeningar av elevernas fonologiska med- vetenhet eller matematiska tänkande. Förskoleklassen borde enligt skolchefen vara mer involverad i arbete med läs-, skriv- och matematikutveckling. För att samordna arbetet finns också ett specialpedagogiskt nät- verk. Målet är att speciallärarna/specialpedagogerna ska använda samma material och bedömningsstöd och utveckla sin analysför- måga genom kollegialt lärande. Genom Specialpedagogiska skol- myndigheten (SPSM) och har speciallärarna/specialpedagogerna deltagit i specialpedagogiska kurser, bl.a. om dyslexiutredningar, för att möta behovet av läs- och skrivutredningar, eftersom i inte längre utför dessa. För kommun är det största problemet i hela skol- verksamheten bristen på behöriga och legitimerade lärare, även speciallärare. Positivt är att resultaten har stigit , 13 Se t.ex. (1994); (2016). Exempel från kommuner och fristående skolor både elevernas behörighet till gymnasieskolan och meritvärde. Kommunen står dock inför stora utmaningar genom det stora antalet nyanlända elever. gav kommunledningen i varje förvaltning i uppdrag att föreslå garantier eller s.k. kundlöften som ett led i den pågående medborgardialogen. I kommunen finns därför en garanti att eleverna ska kunna läsa på våren i årskurs 1. Anledningen till att garantin är begränsad till läsning är den pågående satsningen på matematik, dvs. Matematiklyftet14, som genomförs i hela . Politiskt är man från alla partier överens om satsningen på de framtagna kundlöftena till medborgarna. har fattat beslut om tolv olika kvalitetsnivåer på olika tjänster där läsgaranti i är ett sådant beslut. –Alla siktar mot betyget A i samtliga ämnen, –Samtal om hälsa och livsstil, –Valmöjligheter mellan olika lunchrätter, –Undervisning i sommarskola. Läsgaranti årskurs 1 i kommun16 Skolan ansvarar för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. För att eleverna ska få en framgångsrik kunskapsutveckling är tidiga insatser för en god läsutveckling av största betydelse. 14Skolverket (2016c) Matematiklyftet. 15Kävlinge kommun (2015a) löften till dig. 16Kävlinge kommun (2015b) Läsgaranti årskurs 1. Exempel från kommuner och fristående skolor Detta är vårt löfte till dig I slutet av årskurs 1 ska alla våra elever vara läsande. Om detta inte har uppnåtts ska eleverna erbjudas tydliga åtgärder med kontinuerlig uppföljning. Detta förväntar vi oss av dig Att du som förälder uppmuntrar och visar engagemang för ditt barns läsutveckling. Skolchefen för beskriver hur löftet har konkretiserats efter en process i rektorsgruppen. Målet ska uppfyllas genom att mätas mot indikatorerna ”Eleven känner igen flera bokstäver, har knäckt läskoden och visar förståelse för innehållet”, som är hämtade från material Nya språket lyfter.18 Om så inte sker ska det skrivas fram tydliga åtgärder. Det finns också en gemensam strategi i kommunen för litteracitet19 i förskola och förskoleklass som innebär att alla pedagoger ska arbeta med Bornholmsmodellen20. Fokusområdet matematik fanns redan innan läsgarantin infördes, t.ex. genom Matematiklyftet21, 2015, som drivs av kommuner och landsting (SKL)22 och fortbildnings- insatser från Nationellt NCM) i . I matematik finns det operativa mål kopplade till projektet 2015. –att alla elever vid utgången av årskurs 1 har taluppfattning inom området 0–20, vilket innebär förståelse mellan antal och symbol. Detta mäts med test ur Förstå och använda tal23 –att andelen elever som når betyget A har ökat 18Skolverket (2009a). 19litteracitet (av engelska literacy läs- och skrivkunnighet’), begrepp använt för verksamheter som är relaterade till läsande och skrivande, (2016). Används ibland för att markera ett bredare perspektiv än avkodning. 20Se t.ex. (1994); (2016). 21Skolverket (2016c). 22Sveriges kommuner och landsting (2015). 23McIntosh (2011) Förstå och använda tal – en handbok, , . Exempel från kommuner och fristående skolor –att elevens attityd till matematiken har förbättrats. Detta mäts genom en elevenkät för alla årskurser. Enkäten innehåller påståendena: Jag tycker att matte är viktigt, Jag tycker att matte är roligt och Jag tycker att lärarna förklarar bra. Skolchefen bedömer att garantin har fungerat som ett tydligt incitament för att driva utvecklingen framåt i kommunen. Med utgångspunkt i SKL:s skolranking ”Öppna jämförelser”24 har kommunen satt som mål att ligga bland de 20 bästa skolkommunerna i landet 2017. hamnade på plats 2016, baserat resultat. All kompetensutveckling för lärarna i kommunen kopplas till områdena läsning och svenska, betyg och bedömning och elev- inflytande. Varje rektor har ett kontrakt med förvaltningen och alla elevers utveckling följs genom gemensamma matriser. Resultaten följs upp och analysen i dialog med huvudmannen ligger till grund för vilka åtgärder som sätts in. Resultaten får därmed konsekvenser för resursfördelningen. Det finns två specialpedagoger som är centralt placerade på förvaltningen och som gör insatser på olika skolor där det behövs. Dessutom finns specialpedagoger och speciallärare på alla skolor. En effekt av garantin är enligt skolchefen att ”vänta och se- kulturen” är på väg bort. Kommunen satsar på att nyanställa lärare i årskurs 1–3 som också kan arbeta med specialpedagogiska insatser utifrån den statligt finansierade Lågstadiesatsningen.25 Det innebär också att vissa skolor har infört ett tvålärarsystem, där lärarna i större utsträckning kan fokusera på undervisningen och att det därmed även finns möjligheter att gruppera eleverna annorlunda. Överlämningen mellan förskoleklass och grundskola är också viktig i detta sammanhang för kontinuiteten i åtgärderna för elever som behöver stöd i sin utveckling. 24Sveriges kommuner och landsting (2016) Öppna jämförelser: grundskola 2016. 25Skolverket (2016d) Statsbidrag för Lågstadiesatsningen. Exempel från kommuner och fristående skolor av eleverna i klarar läsgarantin i årskurs 1. I matematik har måluppfyllelsen i årskurs 3 ökat från . I årskurs 6 når av eleverna i det nationella provet och i betyget. Däremot har resultaten i årskurs 7– 9 blivit något sämre. Kommunen har därför anställt en lärare per skola med fokus på matematik i årskurs 7–9. i har beslutat om en för läsa-skriva-räkna-garanti i årskurs 3. Läsa-skriva-räkna-garantin är en s.k. åtgärdsgaranti med krav på tidiga och systematiska uppföljningar, analyser och adekvata åtgärder från skolans sida så att alla elever ges stöd och möjlighet att nå de nationella målen för svenska och svenska som andraspråk samt matematik i årskurs 3. Garantin ska vara ett stöd för att alla elever ska nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Åtgärdsgarantin är en del av skolans systematiska kvalitetsarbete. Åtgärdsgarantin i på kommunens hemsida26 1.Varje skola ska ha dokumenterade rutiner för tidig upptäckt och åtgärder av läs-, skriv- och matematiksvårigheter. 2.Varje skola ska redovisa måluppfyllelsen i årskurs 3 i svenska och svenska som andraspråk samt matematik på individnivå. 3.Varje skola ska dokumentera vilka förebyggande insatser som genomförts för att eleverna ska nå målen. Vidare ska det framgå vilka åtgärder som planeras för de elever som inte nått målen. 26 (2016) Åtgärdsgaranti, läs, skriv, räkna. Exempel från kommuner och fristående skolor Lässatsningen i förskola, förskoleklass och årskurs 1–3 Utgångspunkten för de fördjupade utvecklingsinsatserna i förskola och skola är att förskolans, och gymnasieskolans pedagogiska arbete kring läsning och litteratur är av avgörande betydelse för att barn och unga ska bli goda läsare. /13 var det drygt 200, dvs. , av totalt 1 400 elever i årskurs 3 i som inte bedömdes uppnå kravnivåerna i svenska eller svenska som andraspråk. Målet med lässatsningen är att alla elever ska kunna läsa efter årskurs 1. Detta innebär att eleverna efter årskurs 1 ska –kunna alla bokstäver och deras ljud, –kunna läsa ljudenligt stavade ord, –kunna läsa enkla meningar och texter med stöd av bilder, –kunna förstå det som texten handlar om och kunna återberätta handlingen. Lässatsningarna är kopplade till de pågående uppdragen i kommunens budget som syftar till ökad måluppfyllelse, liksom till barn- och ungdomsnämndens åtgärdsgaranti för att kunna läsa, skriva och räkna i årskurs 3. Lässatsningen ska också kopplas till det pågående utvecklings- arbetet som innebär att samtliga barn och elever får lärplattor. Den ska också ses som ett komplement till den nationella satsning som görs med Läslyftet27 2016, där samtliga skolor deltar. För förskolans del innebär lässatsningen att pedagogerna arbetar med barnens språkliga medvetenhet, dvs. ett strukturerat och systematiskt arbete med barnens fonologiska medvetenhet och bokstavskännedom. Barnens dagliga språkanvändning tillsammans med förskolans personal är grundläggande. Exempel på metod och material är Före Bornholmsmodellen – språklekar i förskolan.28 Pedagogerna i förskoleklassen förväntas ha stor kunskap om barns språkutveckling och dess betydelse när barnen möter skriftspråket. Detta innebär också att ha god kännedom om teorier och 27Skolverket (2016e) Läslyftet. 28Sterner, G. & , I. (2010) Före Bornholmsmodellen: språklekar i förskolan. Exempel från kommuner och fristående skolor vetenskapligt förankrade metoder i läs- och skrivutveckling samt om Bornholmsmodellen. Lässatsningen för årskurs 1 innebär att pedagogerna arbetar strukturerat och systematiskt med elevernas avkodningsförmåga och läsförståelse. Förutom att pedagogerna förväntas ha stor kunskap om teorier och vetenskapligt förankrade metoder i läs- och skrivutveckling ska de ha kompetens att upptäcka elever i risk- zonen för att utveckla läs- och skrivsvårigheter. De ska ha kunskap om vilka metoder som visat sig vara gynnsamma att använda för att motverka och åtgärda problem med läs- och skrivutvecklingen. I lässatsningen ingår fortbildning av pedagoger i de olika skolformerna. I förskolan handlar det om språklig och fonologisk medvetenhet, barns språkliga utveckling, bilderbokssamtal, goda språkmiljöer samt digitala verktyg och medier. I förskoleklassen gäller lässatsningen barns språkliga utveckling, läs- och skrivutveckling, textsamtal samt digitala verktyg och medier. För lärare i årskurs 1–3 innehåller kompetensutvecklingen läs- och skrivutveckling, läs- och skrivsvårigheter, läsinlärning med stöd av IKT, textsamtal samt digitala verktyg och medier. Det finns pågående språk- och lässatsningar riktade mot förskola och skola. Dessa ska enligt utbildningskontoret intensifieras, bl.a. ”Språkotek”, läsförståelse (t.ex. En läsande klass), författarbesök, sommarboken och start av två nya fokusbibliotek. Genom en lässcreening av alla elever i årskurs 1 kan kommunen säkerställa att alla elever får en god undervisning och har knäckt läskoden i slutet av årskurs 1.