sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Netchitailova, E. (2012). Facebook as a surveillance tool: From the perspective of the user. TripleC, 10(2), 683–691. Orman, H. (2015). Why ’t ? IEEE Internet Computing, 19(1), 90–94. Oulasvirta, A., , T., Hamari, J., , A., & Karvonen, K. (2014). Transparency of intentions decreases privacy concerns in ubiquitous surveillance. Cyberpsychology, Behavior and , 17(10), 633–8. Park, Y. (2013a). Digital Literacy and Privacy Behavior Online. COMMUNICATION RESEARCH, 40(2), 215–236. Park, Y. (2013b). Offline Status, Online Status: Reproduction of Social Categories in Personal Information Skill and Knowledge. SOCIAL SCIENCE COMPUTER REVIEW, 31(6), 680–702. Park, Y. J., Jang, S. M., & Mo Jang, S. (2014). Understanding privacy knowledge and skill in mobile communication. COMPUTERS IN HUMAN BEHAVIOR, 38, 296–303. Preibusch, S. (2015). Privacy behaviors after Snowden. Communications of the ACM, 58(5), 48–55. (2011). Traces of self: online reflective practices and performances in higher education. TEACHING IN HIGHER EDUCATION, 16(1), 113–126. Stančin, S., & Tomažič, S. (2010). User created content privacy or big brother is watching you. Elektrotehniski Vestnik/, 77(1), 5–12. , V., & Regan, P. (2014). people online and the social value of privacy. , Communication and Ethics in Society, 12(4), 298–313. Vickery, J. (2015). `I don’t have anything to hide, but horizontal ellipsis `: the challenges and negotiations of social and mobile media privacy for non-dominant youth. INFORMATION COMMUNICATION & SOCIETY, 18(3, SI), 281–294. En stor del av artiklarna inom detta område berör integritetsaspekter i relation till den ökade möjligheten att genom att följa nätanvändares digitala spår förutspå och intervenera för att stoppa smittspridning. Detta kan t.ex. ske genom verktyget ”Google trends”. Nuti et al. (2014) beskriver detta verktyg och dess potential på följande sätt: ”Google Trends analyzes aportion of the three billion daily Google Search searches and provides data on geospatial and temporal patterns in search volumes for user‐specified terms. […]Google Trends holds potential as a free, easily accessible means to access large population search data to derive meaningful insights about population behavior and its link to health and health care.” (Nuti et al. 2014, s. 1 ff). Studien visar att Google trends står sig väl i relation till andra sätt att uppskatta och kartlägga hälsa och hälsobeteende. Trots möjligheterna som finns inbyggda i verktyget återstår dock arbete med utveckling:”Google Trends could have been used to forecast the peak of fever in the UK 5 weeks before its arrival. Although studies are promising, strong correlations alone do not support the use of Google Trends for surveillance,and further work is needed to substantiate the reliability and real world applicability of Google Trends as a tool to monitor health‐related phenomena.” (Nuti et al. 2014, s. 46). I relation till detta visar och (2013) att sökningar på självmord kan vara ett bra sätt att på ett tidigt stadium fånga upp problemet och genomföra interventioner. Även Gu et al. (2014) visar att analyser av Internetsökningar kan vara ett bra sätt att tidigt kunna sätta in insatser vid epedemier. (2005) argumenterar dock att det inte enbart är sjukdomsfallen i sig som genererar sökningar på Internet. I artikeln som behandlar cancer argumenterar deför att även mediaexponering av vissa sjukdomstillstånd tenderar att generera sökningar. Gemensamt för de artiklar som behandlar möjligheterna att utifrån indivders digitala fotspår, i termer av sökningar (et al. 2005; och 2013; Nuti et al. 2014; ), blogginlägg (Gu et al. 2014), twitterflöden (Velardi et al. 2014), Facebooklikes (Gittelman et al. 2015) eller eget program som tankade ner information från flera olika källor på Internet (D’et al. 2015) är att de (förvånansvärt nog) överhuvudtaget inte behandlar integritetsfrågan alls utan enbart ser möjligheter med den digitala utvecklingen. Anledningen till att de kommit med i sökningen och gallringen är att begreppet ”Surveillance” förkommer flitigt. Men då enbart med innebörden: att genom insamling av data skaffa sig en god bild över ett fenomen. Integritetsfrågan förekommer däremot tydligare när diskussionen rör digitalisering av den reguljära vården, vad gäller t ex elektronisk lagring och hantering av känslig personlig information. T ex skriver et al. (2012 , s. 7): ”The rapid proliferation of devices, and their growing sophistication, presents Internet‐age challenges for multiple stakeholders. Without an understanding of security and privacy, it will be difficult for patients and clinicians to establish confidence in device safety and effectiveness.” Även inom området e‐hälsa (m‐health eller e‐health) finns en diskussion kring hanteringen av potentiellt integritetskänslig information (Lupton 2012; Lupton 2015). Särskilt då i relation data som genereras genom olika hälsoappar där användaren själv frivilligt mäter motionsvanor och anger andra typer av hälsobeteende som kost t.ex. Framförallt för Lupton resonemang kring hur fenomenet (att ständigt vara mätt och bedömd) påverkar vår självbild: ”the ‘nagging voices’ of the health‐promoting messages automatically issuing forth from a person's mobile device be eventually ignored by its user? Or will these messages incite even greater feelings of guilt and shame at one's lack of self‐control and self‐discipline? Alternatively, will m‐health technologies produce a cyborg, post‐human self in which the routine collection of data about bodily actions and functions is simply incorporated unproblematically into the user's sense of selfhood and embodiment? How will concepts of ‘health’ itself be shaped and understood in a context in which one's biometric indicators may beconstantly measured, analysed and displayed publicly on Facebook or Twitter? the ‘objective’ measurements offered by mobile devices take precedence over the ‘subjective’assessments offered by the senses of the fleshly body?” (Lupton (2012, s. 242) K., Wheeler, S., Tavares, C., & , R. (2011). How smartphones are changing the face of mobile and participatory healthcare: an overview, with example from eCAALYX. BIOMEDICAL ONLINE, 10. P., , K. P., Leadbetter, S., , L. A., & Peipins, L. (2005). Cancer Internet search activity on a major search engine, 2001-2003. JOURNAL OF INTERNET RESEARCH, 7(3). (2014). SOCIAL NETWORKING AND ONLINE RECRUITING FOR HIV RESEARCH: ETHICAL CHALLENGES. JOURNAL OF EMPIRICAL RESEARCH ON HUMAN RESEARCH ETHICS, 9(1), 58–70. D’, A., Agricola, E., , L., Gesualdo, F., Pandolfi, E., Bortolus, R., … Tozzi, A. (2015). Web-Based Surveillance of Public Information Needs for Informing Preconception Interventions. PLOS ONE, 10(4). (2012). Nowhere to hide: informal disease surveillance networks tracing state behaviour. Global Change, , 24(1), 95–107. Gittelman, S., , , , C. G., Okoro, C. A., , E., Dhingra, S. S., & Trimarchi, E. (2015). A New Source of Data for Public Health Surveillance: Facebook Likes. JOURNAL OF INTERNET RESEARCH, 17(4). Gu, H. y, , B., , H., , , , X., , L., … , J. (2014). Importance of Internet Surveillance in Public Health Emergency Control and Prevention: Evidence From a Digital Epidemiologic Study During H7N9 Outbreaks. JOURNAL OF INTERNET RESEARCH, 16(1). , J. F., & , . (2013). Using google searches on the internet to monitor suicidal behavior. , 148(2-3), 411–2. B., Baker, M., Ransford, B., Molina-Markham, A., , Q., Fu, K., & , M. (2012). Security and Privacy Qualities of Devices: An Analysis of FDA Postmarket Surveillance. PLOS ONE, 7(7). Lupton, D. (2012). M-health and health promotion: The digital cyborg and surveillance society. SOCIAL THEORY & HEALTH, 10(3), 229–244. Lupton, D. (2015). Quantified sex: a critical analysis of sexual and reproductive self- tracking using apps. Culture, Health & Sexuality, 17(4), 440–53. , J., Frieden, T. R., Bherwani, K. M., & , K. (2008). Privacy and public health at risk: Public health confidentiality in the digital age. AMERICAN JOURNAL OF PUBLIC HEALTH, 98(5), 793–801. Nuti, S. V, Wayda, B., Ranasinghe, I., , , , R. P., , S. I., & Murugiah, K. (2014). The Use of Google Trends in : A . PLOS ONE, 9(10). Velardi, P., Stilo, G., Tozzi, A. E., & Gesualdo, F. (2014). Twitter mining for fine-grained syndromic surveillance. Artificial Intelligence in Medicine, 61(3), 153–63. I centrum för artiklarna inom området handel är studiet av relationen mellan attityder till övervakning (privacy concerns) relaterat till köpbeteende (consumer behaviour) (Park et al. 2012; Park 2014). Resultatenmellan studierna spretar lite grand. T ex undersöker Park et al. (2012) huruvida oro för att integritetskänslig information skulle hamna i fel händer påverkar konsumenters beteende på Internet och kommer fram till: ”concern did not play a meaningful role in predicting the social dimension of privacy protection, such as avoiding certain web sites or falsifying information tohide one’s identity.” (Park et al. 2012, s. Detta ligge i linje med Park (2014) som studerat huruvida det spelar någon roll i vilken mån en kommersiell hemsida tar hänsyn till hur integritetskänslig information hanteras i förhållande till antalet besökare till sidan. Med hanteringen av integritetskänslig information avses i detta fall om besökarenpå hemsidan har möjlighet att styra vilken information denne delar med sig av. The central question is whether and to what extent the website interface isconstructed as an enabler for informed choice in managing personal information. Here information privacy is defined as the ability to control one’s personal data and associated identities; widely regarded as one of the most vulnerable aspects of online use.” (Park 2014, s. Som följande titel antyder, A , kancymanOnline?inteSuförlitaveillance,sigpåControl,att hänsynena d Limitstill denof UserpersonligaFeaturesintegritetenU.S. Weblandsites kommersiella aktörer ska öka genom att potentiella kunder väljer bort de aktörer som brister i detta hänseende. Detta då forskningen visar att möjligheten att påverka nivån på ”information privacy” inte spelar någon roll för konsumentbeteendet online.Forskningen beskrivs på följande sätt: ”This article examines user controlof privacy online as indicated by functional features of commercial websites. While prior studies have focused on what’s written in privacy policy statements, systematic attention on the interactive aspects of the Web havebeen scant. This analysis, based on a sample of 398 commercial sites in theUnited States, shows that the more popular sites did not necessarily provide better privacy control features for users thansites that were randomly selected. In addition, there was no clear relationship between website characteristics and the functional features of privacy control.” (Park 2014, s. 360). I oppossition till ovan hävdar (2010) att frågor om hur integritet och hur personlig information hanteras visst spelar roll för konsumentbeteende och att företag som inte uppmärksammar detta faktum riskerar att förlora kunder. Dock formas, enligt artikelförfattaren, inte dessa uppfattningar så mycket av säkerhetsintställningar på enskilda hemsidor (som Park 2014 studerat ovan) utan snarare av organisationen bakom hemsidan. I syfte att kunna förstå konsumenters vilja respektive ovilja att dela med sig av personlig information på Internet argumentera Li (2012)och Mekovic (2010) att vi måsta ta hänsyn till upplevd nytta med att göra så i relation till risk. Med andra ord handlar beslutet i slutändan inte enbart om tillit till organisationen eller en enskild hemsidas design och funktion; utan för att förstå konsumenters beteende online måste det vägas in upplevd nytta med att delge Li (2012) beskriver denna beräkning i termer av calculus (i.e., the trade‐off between expected benefits and privacy risks). Draper (2012) vänder sig mot bilden av att det är ”kundens inflytande/makt” som står i fokus vid datainsamling, eftersom kundens makt likställt med vad man beskriver som kundnytta. Kundnyttan beskrivs enligt följande: “…give you a more enjoyable, convenient shopping experience and to help us identify and/or provide information, products or services that may be ofinterest to you. The suggestion that personal data is used to help create a more relevant user experience may refer to the deals offered, the website content or the advertisements served.” (Draper 2012, s. 403). Istället handlar det om den ökade möjligheten att formulera riktade erbjudanden till kunder:” With the information these companies have about users, the ability to offer deals that are targeted based on an individual’s online reputation or profile (accurate or not) is immense.” (Draper 2012, s. 404). Och avslutar med: There is reason to be concerned about a business model that promotes the power of the consumer while simultaneously using information about that individual to create a unique consumer experience, the basis for which is beyond their control.” (Draper 2012, s. 405). Det som av företagen beskrivs som “kundens makt” handlar i praktiken om att skräddarsy reklam i syfte att maximera försäljning. Draper, N. (2012). Group power: Discourses of consumer power and surveillance in group buying websites. Surveillance and Society, 9(4), 394–407. A., & Sidek, Z. (2009). Personal information privacy protection in e- commerce. WSEAS Transactions on Information Science and Applications, 6(3), 407–416. (2006). The Consumer as Foucauldian “Object of Knowledge.” , 24(3), 296–309. Katos, V. (2012). An integrated model for online transactions: illuminating the black box. , 20(3), 184–206. Finn, R., & Wadhwa, K. (2014). The ethics of “smart” advertising and regulatory initiatives in the consumer intelligence industry. Info, 16(3), 22–39. Li, Y. (2012). Theories in online information privacy research: A critical review and an integrated framework. DECISION SUPPORT SYSTEMS, 54(1), 471–481. Mekovec, R. (2010). Online privacy: Overview and preliminary research. G., , K., & Perakslis, C. (2015). Überveillance, the web of things, and people: What is the culmination of all this surveillance? , 4(2), 107–113. , S., & Marabelli, M. (2015). Strategic opportunities (and challenges) of algorithmic decision-making: A call for action on the long-term societal effects of `datification’. JOURNAL OF STRATEGIC INFORMATION SYSTEMS, 24(1), 3–14. Park, Y. (2014). Surveillance, Control, and Limits of User Features in U.S. Policy & Internet, 6(4), 360– 376. Park, Y. J., , S. W., & Kwak, N. (2012). Affect, cognition and reward: Predictors of privacy protection online. Computers in Human Behavior, 28(3), 1019–1027. (2014). Surveillance in ubiquitous network societies: normative conflicts related to the consumer in-store supermarket experience in the context of the Internet of Things. ETHICS AND INFORMATION TECHNOLOGY, 16(1), 27–41. Den digitala tekniken har inte enbart erbjudit ökade möjligheter för företag och stater att övervaka invidier. Detta sker även i enskilda privata relationer. Fokus här ligger framförallt på den möjighet att följa en partners eller före detta partners förehavanden på sociala medier. Det rör sig med andra ord inte om någon form av illegal verksamhet utan om en möjlighet att följa en annan persons digitala fotspår på Internet. Helsper och Whitty (2010) visar att det är tämligen vanligt att övervaka en (ex)partners digitala fotspår, såsom SMS, e‐ post och internethistorik: ”The findings show that there are surprisingly high levels of surveillance but that the types of surveillance usedare quite limited. In around a third of the couples at least one person checked their partner’s emails or read their partner’s SMS messages without them knowing and in a fifth of the couples at least one of the partners had checked their spouse’s browser history.” (Helsper och Whitty , s. 924). (2012) har studerat hur tidigare partners hanterar sina relationer på Facebook post preakup, d.v.s. efter det att relatioen avslutats, samt vilka konsekvenser detta kan få för hälsa och välmående. Resultaten tyder på att de som vidhåller en vänskap på Facebook efter det att relationen avbrutits kan hindras i sin personliga mognad och förmåga att gå vidare i livet. uttrycker denna grupp, lite överaskande flera positiva aspketer: ”Contrary to expectations, people who remained Facebook friends with an ex‐partner were lower in negative feelings, sexual , and longing for the former partner than people who were not Facebook friends.” (2012, s. 523). Detta i relation till och (2015) som mer entydigt visar att desom ägnar sig åt intesiv efterforskning av tidigare partners förehavanden påFacebook överlag upplever en högre grad av emotionellt lidande. Även (2013) har studerat övervakning av tidigare partners via Facebook och då med fokus på vilken information som eftersöks. Föga överaskande handlar det om sociala relationer, förekomsten av en eventuellny partner, samt olika åsikter om den tidigare relationen. framkommer det tydligt att sociala normer avseende denna typ av övervakning spelar en viktigt roll: ”The correlationally based analyses indicate that the more the individuals apprehend the social disapproval associated with ex‐partner surveillance, the less they engage in the behavior. They either interact directly with the ex‐ partner (a focus that was not deterred by concerns over network approval), or do not inquire at all. Or, individuals who care less about what others’ think may be using Facebook more than those who are concerned with social approval.” (2013, s. 792). Denna typ av passiv insamling av data, som en tidigare partner frivilligt lämnar i sociala medier, drabbar som sagt mest den som själv samlar in datan. Dock finns fall där övervakningen gått längre och mer kommit att likna stalking. Chaulk och (2011) beskriver flera olika sätt genom vilket Facebook kan användas i detta ändamål. T ex kan ex‐partnerns statusuppdateringar avslöja var denne kommer att befinna sig : ”We find that offenders use Facebook to facilitate primary contact by providing information about where a target might be (e.g., at specific events advertised on Facebook, or showing up at locations mentioned by the target in their profile).” Det kan även röra sig om att skicka upprepade meddelanden till ex‐partnern eller dennes vänner och familj, skicka virtuella presenter och inbjudningar eller skriva inlägg på ex‐partnernsFacebook‐sida. Även Grattagliano et al. (2012) skriver om stalking i det digitala och delar in beteendet i tre nivår där den tredje omfattar direkta hot: ”1)following (including showing up at the victim's home and workplace, maintaining surveillance, and setting up coincidences); 2) communicating (by telephone, mail, leaving notes, graffiti, gifts, e‐mail, and internet); including the ordering of goods and services in the victim's name; 3) attacking or committing acts of violence (threats, direct harassment of the victim or of peopleclose to the victim, damaging of personal goods, false accusations, physical or sexual violence).” (Grattagliano et al. 2012, s. 65). Chaulk, K., & , T. (2011). Online Obsessive Relational Intrusion: Further Concerns About Facebook. , 26(4), 245–254. Fox, J., & Warber, K. (2014). Sites in Romantic Relationships: Attachment, Uncertainty, and Partner Surveillance on Facebook. Cyberpsychology, Behavior, and , 17(1), 3–7. Grattagliano, I., Cassibba, R., Greco, R., Laudisa, A., Torres, A., & Mastromarino, A. (2012). Stalking: old behaviour new crime. Reflections on 11 cases assessed in the judicial district of . RIVISTA DI PSICHIATRIA, 47(1), 65–72. (2013). Spousebusting: Intimacy, adultery, and surveillance technology. Surveillance and Society, 11(3), 301–310. Helsper, E. J., & Whitty, M. (2010). Netiquette within married couples: Agreement about acceptable online behavior and surveillance between partners. COMPUTERS IN HUMAN BEHAVIOR, 26(5), 916–926. , V., & Quan-Haase, A. (2015). Romantic breakups on Facebook: new scales for studying post-breakup behaviors, digital distress, and surveillance. INFORMATION COMMUNICATION & SOCIETY, 18(5, SI), 492–508. (2012). Facebook surveillance of former romantic partners: associations with postbreakup recovery and personal growth. Cyberpsychology, Behavior and , 15(10), 521–6. (2013). Sharing, caring, and surveilling: an actor-partner interdependence model examination of Facebook relational maintenance strategies. Cyberpsychology, Behavior and , 16(12), 863–9. (2013). Facebook use during relationship termination: uncertainty reduction and surveillance. Cyberpsychology, Behavior and , 16(11), 788– 93. Den gemensamma problemställningen för dessa artiklar är relationen mellan å ena sidan enskilda staters behov och önksemål att förebygga hot mot medborgarana och å andra sidan problemet med att grundläggande mänskliga rättigheter åsidosätts när jakten på t.ex. terrorister hamnar i förgrunden. Självklart har denna problemställning en bakgrund i ”September11” och den rättsliga reaktionen från Bushadminstrationen ”the Patriotact” som bland annat gav den amerikanska staten ett utökat mandat att övervaka McAdams(2005) formulerar spänningen mellan risk, säkerhet och grundläggande mänskliga rättigheter i en fråga: ”is the nature of the threat from transnational terrorism so great thatit could permanently shift the balance between personal privacy and national security in the direction of the latter priority?” (McAdams 2005, s 480). konkluderas dock att oron kan vara obefogad: ”In short, there has not been a straightforward, causal relationship between the U.S. terrorism and the limitation of Fourth Amendment rights.” (McAdams 2005, s. Även O´Brien (2014) adresserar området risk, säkerhet och mänskliga rättigheter med fokus på den Australiensiska kontexten och hurbarnens rättigheter tas tillvara. Ett problem som nämns här att risken (för tillexempel groming) övervärderas och att barnens egen förmåga att ta ställning till risker och hantera dessa undervärderas: ”Foremost amongst these is that welfare discourse homogenises children as passive victims, entirely lacking the skills to refuse advances from online predators. Contradicting this is the emerging body of evidence indicating that Australian children demonstrate discretion and significant critical literacy in negotiating online risks. the children who choose not to use social networking sites 23%chose not to do so because of concerns aboutcyber‐safety.” (O´Brien 2014, s. relation till detta uppmanar författaren till att i större utsträckning se barn och unga som aktiva individer och inte som passiva objekt vars röster måste lyssnas till: ”Policy makers, legislators and educators must acknowledge the importance in balancing children’s rights to protection children’s rights to be fully respected this balance be relative to the evolving capacities of the child, and children Mänskliga rättigheter i det digitala contribute their voices to the policy agendasmustthat will greatly effect them.” (O´Brien 2014, s. 771). Hiranandani (2011) argumenterarför att terrorbegreppet är förinkludernade och missbrukas för att rättfärdiga långgående intrång i den personliga integriteten. I artikeln manas till ett ökat fokus på vikten att ta hänsyn till personlig integritet som en grundläggande mänsklig rättighet: ”The post‐9/11 trend seems to be towards capitalising on fear while playing down the intrusive nature and repressive potential of surveillance and information technologies.97 Public awareness is key to create a shift in opinions about the potentially dangerous effects of new technologies given the lack of adequate protections to prevent their abuse. The power lies in public outcry and legislative/parliamentary action to demand transparency and accountability on part of the watchers.” (Hiranandani 2011, 1102). Hankey, S., & O Clunaigh, D. (2013). Rethinking Risk and Security of Human Rights Defenders in the Digital . , 5(3), 535–547. McAdams, A. (2005). Internet surveillance after - Is the becoming ?