sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — När fokus ofta ligger på de ekonomiska och demokratiska aspekterna av framti- dens medielandskap, är det lätt att de miljömässiga aspekterna tappas bort. I arbetet med att skapa ett hållbart framtida medielandskap, är det således viktigt att inkludera de miljömässiga aspekterna. Traditionellt talar man om att ”hållbarhet” innefattar tre aspekter (miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet), vilket talar för att den miljömässiga delen är minst lika viktig som de andra två aspek- terna. När det gäller medier och miljömässig hållbarhet, visar forskning att konsumenterna styrs mer av vad de tror är miljövänligt, än vad de faktiskt vet.234 De flesta återvinner sina papperstidningar, men tror att en övergång till digital läsning skulle bidra väsentligt till en bättre miljö. Men även digitala medier har en betydande miljöpåverkan – miljöpåverkan från pappersmedier och digitala medier är ungefär likvärdig. Det går dock att göra medieproduktion och konsumtion mer hållbar genom medvetna åtgärder, som dessutom kan medföra kostnadsbesparingar för företagen. 234 Picha, , . (2015). Towards a sustainable media system. Doctoral Thesis in , . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden För papperstidningen är de viktigaste källorna till klimatpåver- kan: produktion av tidningspapper, distribution och tryckningen (i den ordningen). För digitalt medieinnehåll är de viktigaste källorna till klimatpåverkan: tillverkningen av datorer, skärmar och annan elektronisk utrustning, samt nedladdning av det digitala innehållet till den elektroniska enheten. Men klimatpåverkan är inte allt när det gäller miljöpåverkan från digitala medier. Det behövs mineraler när man tillverkar datorer, mineraler som är svåra att få tag på, och där brytningen ofta sker i länder med sociala problem, fattigdom och miljöförstörelse i form av förgiftning av jord och vattendrag. Datorn, mobilen, surfplattan och andra elektroniska enheter har alltså en betydande påverkan på miljön, och den väntas inte minska i takt med att utbudet ökar, som naturens resur- ser minskar. Följden blir att det ställs högre krav på att producera, distribuera och konsumera digitala medier på ett hållbart sätt. Följande parametrar är viktiga när man diskuterar mediekonsum- tion i förhållande till miljö och hållbarhet i samhället i stort: ––Hur många elektroniska enheter som används, och av vilken typ. ––Hur ofta de elektroniska enheterna byts ut. ––Energiförbrukningen när de elektroniska enheterna används. ––Miljöpåverkan från produktionen av elektroniska enheter. ––Miljöpåverkan från avfallshanteringen av elektroniska enheter (sker informell återvinning i utvecklingsländer, skickas elektro- niken till deponi eller återanvänds avfallet under kontrollerade former? ––Hur mycket som konsumeras i stort. ––Miljöpåverkan från infrastrukturen som tillgodoser nätverk och liknande delar i IT-användningen med el. ––Antalet resor i stort, framför allt med bil och flyg. ––Antalet transporter, framför allt med lastbil och flyg. ––Miljöpåverkan från tryckta medieprodukter, hela livscykeln från skog, papper, tryck, distribution och återvinning. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ––Mängden tillgänglig information om miljöpåverkan, samt hur korrekt informationen är och i vilken grad som konsumenter och andra aktörer i samhället tar del av informationen. Sammanfattningsvis är miljöpåverkan från medieproduktion och -konsumtion till stor del kopplad till elektroniska enheter, resor, transporter, energianvändning och avfallshantering. Det handlar inte enbart om den totala mängden, utan också om hur enheterna är till- verkade och används, hur resor och transporter går till, vilken typ av energi som används och hur avfallshanteringen går till. Här går det att skapa både miljövinster och ekonomiska besparingar med ökad medvetenhet. Ett hållbart medielandskap kan skapas via hållbar produktion, distribution och konsumtion av medieinnehåll. Här följer en upp- ställning av vad forskningen så här långt kunnat fastställa påverkar utvecklingen i positiv riktning. Antalet resor med bil och flyg bör minskas, och ersättas med Skype- möten eller motsvarande, samt tågresor eller samåkning. Forskning visar att en stor utsläppskälla är ledningspersonal som reser till olika typer av möten, och alltså inte i första hand reportrarnas arbete på fältet235. Satsa på miljöbilar i den egna bilpoolen, och som tjänstebilar. ––Se över den elektroniska utrustningen. Satsa på energisnåla och miljöcertifierade mobiler och datorer. ––Se till att elektroniska enheter som inte används, stängs av helt. ––Se till att kasserad elektronisk utrustning återvinns av specialise- rade firmor. ––Se över elförbrukningen i byggnaderna, liksom användningen av värme och kyla. Välj bra miljöval för el. ––Släck lamporna i utrymmen som inte används. 235 Picha, , . (2015). Towards a sustainable media system. Doctoral Thesis in , . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ––Se över resor till och från jobbet, uppmuntra personal att gå, cykla, ta bussen eller tåget till jobbet. Resor till och från jobbet är på många företag den största enskilda utsläppskällan. ––Se över tidningsbudens bilar – uppmuntra användning av miljöbilar. ––Om datavolymen för publicerat digital innehåll sänktes, skulle en- ergiförbrukningen i datacentren minska, vilket skulle innebära mil- jövinster. Se över den delen och uppmuntra minskad datavolym. ––Pappersåtervinningen är fortsatt viktig, och bör uppmuntras. ––Se över återvinningen av elektronikskrot som man har konsume- rat medier på. Uppmuntra ökad återvinning av elektronik. ––Se över energiförbrukningen på digitala plattformar som används för mediekonsumtion i hemmen, och välj lågenergiprodukter. ––Öka kunskapen bland konsumenterna om miljö och hållbarhet, och om hållbara medier. Uppmuntra diskussioner kring detta i tidningar, radio och tv. Det är omöjligt att dela in medier i en viss kategori i mer eller mindre hållbara, ur miljöhänsyn. Det är heller inte så att digitala medier per definition och generellt sett är bättre än exempelvis den analoga pap- perstidningen. Miljöpåverkan från medieproduktion och mediekonsumtion emanerar från elektroniska enheter, resor, transporter, energianvänd- ning och avfallshantering. Nya tekniska lösningar kan innebära för- bättringar när det gäller miljö och hållbarhet, men det krävs kunskap och kritiskt tänkande för att avgöra om man ska ta till sig den nya tekniken eller inte. Det är i sammanhanget mycket viktigt att titta på hela livscykeln av en produkt eller tjänst, och inte en begränsad del. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Sammanfattningsvis handlar det om att ökad medvetenhet kan ge positiva effekter i form av såväl miljövinster som ekonomiska besparingar. Marknadskapitlet har målat upp en bild av ett medielandskap där de allra flesta traditionella aktörer – såväl dagstidningar som tidskrifter och kommersiella etermedier – är hårt pressade, från flera håll. Nya globala konkurrenter har enorma dataförsprång som ger oöverträf- fade marknadsinsikter, träffsäkrare verktyg och bättre användarupp- levelser. Intäkterna flyttar i allt högre takt utomlands. Google omsätter 25 gånger mer än största mediekoncern, . De digitala giganternas affär bygger delvis på att exploatera inne- håll andra producerar, något som i längden är ohållbart för alla i medieekologin. Går de traditionella innehållsproducenterna under, skadas även distributörerna. Här pågår en rörelse mot ökad förstå- else mellan de olika lägren, Google har exempel startat en innova- tionsfond för att stötta traditionella medier i omställningen. pågår juridiska processer mellan parterna inom EU, i syfte att säkerställa att upphovsrättsinnehavare får rimligt betalt och att inte de stora plattformarna utnyttjar sin dominans på ett sätt som skadar den fria konkurrensen. De sociala medierna står för en annan massiv förskjutning, som resulterat i att de traditionella medieföretagen förlorat delar av kon- trollen över sin egen distribution, något som väcker frågor om inte bara ansvar och ekonomisk hållbarhet utan även om makten över publicistiken och yttrandefriheten. Om de innehållsproducerande medieföretagen tappat mark så har nya aktörer på medieområdet tagit ett allt starkare grepp om med- borgarnas mediebudgetar. Lönsamheten återfinns högre upp i värdekedjan, bland aktörer i distributionsleden. Norska som är störst på den svenska bredbandsmarknaden omsätter 128 miljar- der svenska kronor, vilket kan jämföras med . är den svenska giganten, som dominerar även lokalt på nära nog samtliga orter i . Sammanfattningsvis är de svenska Strukturella förskjutningar i mediemarknaden lokaltidningarna det branschsegment som pressas hårdast i sin affär. De har länge försökt spara sig ur krisen, med stora personalnedskär- ningar och samarbeten kring bl.a. it och annonsförsäljning i syfte att effektivisera. En annan vanlig åtgärd har också varit att höja prenumerations- priserna, för att genom denna konstgjorda andning hålla upp den totala omsättningsnivån. Medborgare som prenumererar på stor- stadstidningar har fått betala mer på bara . Boende utanför storstäderna har drabbats av en tydligt lägre höjning, men ändå har priset även för dessa gått upp med i genomsnitt . Det finns en stor spännvidd bland svenska mediekoncerner i hur man förbereder sig för en digital framtid. Traditionella mediebolag har länge varit påfallande passiva när det gäller att arbeta aktivt och strukturerat med att identifiera nya intäkter, med några undantag: de större koncernerna , och . Särskilt de små och medelstora aktörerna har svårt att simultant upprätthålla den traditionella utgivningsverksamheten och utveckla samt anamma nya verktyg och metoder för att kunna leverera pro- dukter och tjänster i de digitala plattformarna. Omställningen går på det hela taget för långsamt. Även om kur- vorna pekar uppåt för såväl digital användning som försäljning är nivåerna alldeles för låga för att kunna täcka upp för de summor som går förlorade i och med minskande pappersupplagor och en marknad som väljer nya sätt att nå sina målgrupper. Merparten av de svenska tidningsföretagen har under experimenterat med att försöka konvertera pappersprenumeranter till betalande digitala användare. Vissa fortsätter på den inslagna vägen, trots att nivåerna som uppnås inte är tillräckliga för att kunna bära verksamheten in . Andra, som t.ex. , har redan övergivit tankarna och gått tillbaka till en öppen nyhets- sajt. Det enda undantaget som verkar ha hittat en fungerande modell är Plus. Möjligen är även DN och SvD i på väg i samma riktning med sina betalmodeller. Nära nog samtliga aktörer, oavsett om de erbjuder premiumtjäns- ter eller ej, försöker få användarna att registrera sig, i syfte att samla in mer kvalitativ data för att kunna utveckla såväl det redaktionella som det kommersiella utbudet. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Flera aktörer utvecklar ett nytt intäktsben, som närmar sig upplevelseindustrin: event, konferenser och resor ska utgöra nya intäktsströmmar men också bygga en starkare och mer hållbar relation med användarna. Satsningen är känslig då annonskun- der kan uppfatta initiativen som ovälkommen konkurrens. Digitala annonsintäkter tycks inte heller utgöra en hållbar affär, i alla fall inte med de existerande lösningarna. I tappar medie- husen marknadsandelar och signalerna från utlandet är än mer illa- varslande. Flera års uppåtgående kurvor vad gäller digitala annonsin- täkter verkar ha vänt, även för de allra största aktörerna. norska morgontidningar tappade av sina digitala annons- intäkter , minskade . , en av världens största tidningssajter, minskade också sina digitala annonsintäkter. En förväntad utveckling de nästkommande åren är frekvensned- dragning: att någon eller försvinner. Strategin går ut på att spara kostnader utan att förlora intäkter, så först torde de annonsmässigt svagaste veckodagarna att försvinna. En annan möjlig utveckling är konvertering av betalda morgontid- ningar till gratisalternativ. Ytterligare två mörka moln tornar dessutom upp sig på horison- ten. Mediebranschen har traditionellt sett varit ytterst konjunktur- känslig vad gäller annonsintäkterna. När den nuvarande högkon- junkturen svänger kan det innebära att nedgången påskyndas. Den traditionella affärsmodellen är trasig , att flytta över den i digitala kanaler framstår inte heller som ett framgångskon- cept. Digitaliseringen, fragmentiseringen och globaliseringen inne- bär utmaningar. Men också möjligheter. Uppstickarna är små, lätt- rörliga, och innovativa – och de saknar de begränsningar som finns i en tung, produktionsstyrd organisation. Utvecklingen framåt är i hög utsträckning en kamp mot klockan, kommer de traditionella medierna att hitta nya intäkter innan omsättningen från den gamla affären viker? Något svar som är all- mängiltigt är omöjligt att ge, varje medieföretag och koncerns förut- sättningar framstår som unika. Det handlar om allt från den lokala marknadsutveckling som företagets egen soliditet, kompetensbas och omställningsmognad. Men det är möjligt att dela in de svenska dagstidningarna i fyra grupper: Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ––aktörer med en stark marknadsposition som ägs av ett företag med stark ekonomisk ställning: hit hör och Da- gens Nyheter, samt flera stora marknadsledande re- gionala tidningar som NWT och VK Media, ––aktörer med en svag marknadsposition som ägs av ett företag med stark ekonomisk ställning: hit hör , Sydöstran och (), ––aktörer med en stark marknadsposition som ägs av ett företag med en svag ekonomisk ställning: här är kanske det tydligaste ex- emplet , och ––aktörer med en svag marknadsposition som ägs av ett företag med en svag ekonomisk ställning: hit hör och men också , och . Bakgrunden till varför vissa aktörer hamnat i en viss kategori kan ofta kopplas till företagsledningars och ägares strategiska beslut. Några framstår som starka då de diversifierat sina intäktsströmmar tidigt och inte enbart satsat på att få tidningsrörelsen lönsam. Andra har genom en medveten satsning på just den gamla affären lyckats upprätthålla lönsamhet och soliditet. Den senare strategin torde emellertid inte vara långsiktigt hållbar. Utan ett strukturerat innovationsarbete med utgångspunkt i användarnas behov, utan ny kompetenstillförsel, framgångsrik data- analys och en interaktionsdesign i framkant torde många även tidi- gare framgångsrika medieföretag gå svåra år till mötes. Det som talar emot är de tillgångar tidningarna besitter, som enligt lagen om tillgång och efterfrågan stärker deras varumärken framgent: ––tillförlitligt innehåll, en bristvara i desinformationens tidevarv, ––ett starkt förtroende hos användarna, något som i av ökad medvetenhet om hur andra exploaterar integritetskänsliga upp- gifter torde stärka medieföretagen, ––samlande arenor, i fragmentiseringens och individualiseringens era något människor kommer att söka sig till, och Strukturella förskjutningar i mediemarknaden ––en demokratisk värdegrund, i då mörkerkrafter försöker bryta ner den sammanhållning vi i byggt upp kring alla människors lika värde framstår de varumärken som bär visionen om frihet, jämlikhet och syskonskap som allt attraktivare. 4Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning Enligt utredningsdirektiven ska behovet av nya mediepolitiska insat- ser analyseras utifrån de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. All mänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig ska stå i fokus. ska utredaren beakta behoven av tillgängliga medier för personer med funktions- nedsättning. För att medborgare med funktionsnedsättning ska ha samma möjligheter som andra att ta del av journalistik som präglas av mång- fald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning krävs insat- ser i såväl teknik som design som utgår från de konkreta syn-, hörsel- och kognitivt relaterade funktionsnedsättningar som det oftast handlar om.1 Men åtgärder kan även behövas utifrån en nedsatt rörelseförmåga t.ex. motoriska svårigheter i händer och fingrar som kan påverka förmågan att använda medier. Funktionsnedsättning kan definieras som en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Den begräns- ning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation 1 Under arbetet med denna del av uppdraget har samrått med flera intres- seorganisationer inom området, t.ex. , , Förbundet , , unga och vuxna med utvecklingsstör- ning (FUB), Handikappförbunden och . Handikappförbunden samlar cirka 40 olika belysa levnadsvillkoren för personer med funktions- nedsättning och ska vara funktionshindersrörelsens enade röst mot regering, riksdag och cen- trala myndigheter. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning till omgivningen kallas för funktionshinder. Funktionshinder upp- står på grund av bristande tillgänglighet eller andra former av barriä- rer i den omgivande miljön.2 finns det flera olika typer av funktionsnedsättningar som var och en utgör unika egna förutsätt- ningar vad gäller en persons medieanvändning.3 I detta kapitel lyfts teckenspråkstolkning som ett tillgängliggö- rande för personer med funktionsnedsättning. Företrädare för teck- enspråkiga personer har dock argumenterat för att gruppen i större utsträckning ska betraktas som en språklig och kulturell minoritet än som en grupp personer med funktionsnedsätt- ning. T.ex. ligger programutbud på teckenspråk under villkoret om minoritetsspråk i gällande sändningstillstånd för () och (). Produktion av kvalita- tivt nyhetsinnehåll på svenskt teckenspråk ska alltså inte samman- blandas med den teckenspråkstolkning som sker i syfte att tillgäng- liggöra ett innehåll för döva och teckenspråkiga – och som är den typen av teckenspråkstolkning som behandlar. De särskilda förutsättningarna vad gäller medieanvändning för personer med funktionsnedsättning redovisas i detta kapitel. Medie utredningens förslag på detta område framgår av kapitel 7. Den digitala utvecklingen erbjuder stora möjligheter för allt fler med- borgare, oavsett funktionsförmåga och egenskaper i övrigt, att använda mer individuellt anpassade medier. innebär teknik utvecklingen utmaningar, t.ex. kan nya hinder för medieanvändning skapas då nya lösningar för tillgängliggörande inte alltid fungerar till- sammans med befintliga tekniska system. De olika tekniska lösningar som används för tillgängliggörande av medier är i huvudsak inriktade på syn- och hörselrelaterade funk- tionsnedsättningar, men även personer med läs- och skrivsvårigheter och personer som har svenska som andraspråk kan vara hjälpta av de lösningar som har utvecklats. I takt med att medierna konvergerar 2 , definitioner 2016. 3 I Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering (prop.2013/14:198), s. 45, föreslår regeringen att ordet funktionshinder ska ersättas med funktionsnedsättning i relevanta lagar. använder därför i första hand ordet funktionsnedsättning. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning används tillgängliggörande teknik också mer sammansmält. I tabell 4.1 redovisas exempel på tekniska lösningar som är relativt vanligt förekommande för att tillgängliggöra medier för personer med funktionsnedsättningar. Tabell 4.1 Dagens tekniska lösningar för olika typer av tillgängliggöranden Förstorar hela eller delar av en bildskärm. talsyntes och funktioner som lyser upp texten. Texter med enklare språk; i original eller omarbetade. t.ex. i böcker, tidningar och på webbplatser. Ett punkttecken består av upp till sex stycken kännbara punkter inom en cell. Genom att kombinera punkterna på olika sätt kan 63 olika tecken bildas. Används för böcker, tidskrifter och artiklar. datorn kan en punktskriftsdisplay kopplas. Program som läser av information på en bildskärm och presenterar den antingen som talsyntes, i förstorat format eller i punktskrift. En berättarröst beskriver vad som syns i bild. Kan vara öppen eller dold tjänst; användaren aktiverar själv ljudspåret och tar emot det genom en separat enhet, t.ex. mobiltelefon eller surfplatta. för tv och bio. Talböcker är inlästa böcker (mänsklig eller talsyntes) som produce- ras av Myndigheten för tillgängliga medier och lånas ut av bibliotek till personer med nedsatt läsförmåga. Ljudböcker är inlästa böcker som säljs på marknaden, producerade av bokförlag och inlästa av författarna själva eller av skådespelare. Omvandlar text till tal. Kan vara en mänsklig eller syntetisk röst. Används för dator, mobiltelefon, bio m.m. En dagstidning som blir uppläst genom talsyntes, genom särskild uppspelningsapparat eller i datorn, via mobilen eller i surfplattan. Ger tillgång till hela tidningen, läsaren kan bläddra som i pappers- Innehållet i rörlig bild och ljud tolkas till teckenspråk som Vanligast i program som är inspelade i förväg men kan även finnas i direktsändningar. Används t.ex. för tv och Rörlig bild och ljud textas dels från utländska språk till svenska, s.k. översättningstext, dels från svenska till svenska, s.k. undertext. Uppläst text, talad En röst läser upp översättningstext av det som sägs i program- met/bildklippet. Rösten kan vara mänsklig eller syntetisk. tillhandahållas genom olika lösningar, t.ex. via digitalbox eller Används för tv, webb och bio. Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning En viss lösning kan fungera tillgängliggörande för flera olika grup- per. Det är till exempel vanligt att personer med kognitiva funktions- nedsättningar lyssnar på ett skrivet innehåll, antingen genom inläst eller syntetiskt tal, eller att dessa personer har nytta av att läsa text- remsor på filmer, trots att tjänsterna ursprungligen utformades för syn- eller hörselskadade personer.4 Teknikutvecklingen går mycket snabbt. Flera digitala lösningar gör informationsinhämtningen enklare, t.ex. textning av film och tv, talböcker eller textuppläsning vid tv-program. Flera av de lösningar som från början lanserats som särlösningar för personer med funktionsnedsättning förenklar livet och vardagen för samtliga medborgare, som fjärrkontrollen. Vanliga smarta mobiler innehåller flera tillgängliggörande funktioner. Användaren aktiverar själv de olika funktionerna utifrån behov, som exempelvis röststyrning, anpassad skärmtext och dikteringsfunktion (tal till text). Lösningar för tillgängliggörande finns inbyggda i flera operativsystem. Det finns väsentligt fler tekniska lösningar än . förutsätter den nya tekniken att användaren har tillgång till en smart telefon eller annan hårdvara och det är inte heller självklart att användarens smarta telefon är kompa- tibel med den senaste tekniken. Det finns alltså en ekonomisk aspekt som påverkar för den enskilda brukaren. Ett exempel på en tillgängliggörande funktion som används till- sammans med användarens egen hårdvara är de ljudspår med syn- tolkning eller uppläst text som kan tas emot via mobil eller läsplatta, och som gör det möjligt för en person med funktionsnedsättning att tillsammans med andra ta del av en linjär sändning av ett tv-program.5 Ett annat exempel är den nya teknik för parallella direktsändningar som möjliggör teckenspråkstolkning av live-arrangemang där teck- enspråkstolken filmas på en annan plats än livesändningen.6 är det rörliga innehållet på webben otex- tat, vilket utestänger bl.a. personer med hörselnedsättning. visade i en rapport att samtliga av de vanli- gaste sociala medierna hade tillgänglighetsproblem. 4 Bygger på uppgifter lämnade av Funka . 5 Myndigheten för press, radio och tv (2016). Krav på tillgänglighet till tv-sändningar för perso- ner med funktionsnedsättning 2016, s. 9. 6 Using NewTek NDI 19 KM Fiber Optic Connection. Artikel hämtad på blog.newtek.com . Tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning