sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Utredningen gör emellertid även bedömningen att anställningen som biträdande lektor bör kunna användas bredare än som ett ren- odlat elitspår. Utredningen föreslår i avsnitt 6.4.4 att det ska finnas nationella mål för meriteringsanställningar i syfte att antalet sådana anställningar ska öka. Genom att karriärvägen blir tydlig och om- fattar fler kommer sannolikt också fler att välja den akademiska karriären. Under utredningens arbete har flera framhållit att de osäkra och otydliga karriärvägarna leder till att många begåvningar i stället väljer en annan karriär utanför högskolan.58 Det behöver i och för sig inte vara fel, men skälen till valen – mindre attraktivitet – måste ses som bekymmersamma. Avslutningsvis bör framhållas att en meriteringsanställning som biträdande lektor inte enbart handlar om att meritera sig för en fram- tida karriär som forskare utan som lärare. Den anställde bör därför ges möjlighet att även meritera sig pedagogiskt. Biträdande lektor – benämning och syfte Utredningen föreslår att en förändrad meriteringsanställning i hög- skoleförordningen benämns biträdande lektor. benämns merite- ringsanställningen olika vid olika lärosäten. Biträdande lektor är dock den benämning som används av flera lärosäten när en merite- ringsanställning ger rätt till ansökan för befordran till en högre lärar- anställning. Vårt förslag överensstämmer dessutom i stort med den tidigare regleringen av biträdande lektor som fanns . Utredningen rekommenderar även en gemensam engelsk be- nämning för biträdande lektor eftersom anställningarna i normal- fallet bör utlysas internationellt och att en gemensam engelsk be- nämning kan främja internationell rekrytering. och unga akademi. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär är den benämning som används för motsvarande anställning vid ut- ländska lärosäten.59 Ett syfte med en anställning som biträdande lektor ska vara att ge nydisputerade forskare möjlighet att meritera sig för en högre läraranställning som lektor. Tanken är att en biträdande lektor ska få tid att utveckla sin självständighet som forskare och lärare. Det kan t.ex. handla om att en biträdande lektor själv ska kunna leda forskningsprojekt och forskargrupper. Framför allt inom medicin, naturvetenskap och teknik är denna meritering viktig eftersom forsk- ningen där ofta sker i grupp där doktoranders och postdoktorers roller i forskarlagen inte alltid medger en sådan högre grad av själv- ständighet. Inom humaniora och samhällsvetenskap bedrivs forsk- ningen mer sällan i forskarlag vilket innebär större möjligheter att visa och utveckla sin självständighet tidigare i karriären. Detta utesluter dock inte behovet av meriteringsanställningar även om behovet inte är lika påtagligt. Utredningen föreslår att det i högskoleförordningen förtydligas att syftet även är att den biträdande lektorn ska ges möjlighet att meritera sig pedagogiskt för att uppfylla kraven på behörighet för en anställning som lektor. Det är en naturlig följd av att en biträdan- de lektor föreslås ha rätt att ansöka om befordran för en anställning som lektor som gäller tillsvidare. Av högskolelagen framgår att pro- fessorer och lektorer ska anställas för utbildning och forskning. För att anställas som lektor ställs krav på bl.a. pedagogisk skicklighet för att vara behörig. Utbildning och forskning är lika viktiga delar av högskolans verksamhet och arbetsuppgifterna i alla läraranställ- ningar innehåller såväl utbildnings- som forskningsmoment. Tyngd- punkten bör dock, precis som , ligga på den vetenskapliga merite- ringen så att en biträdande lektor får möjlighet att utvecklas till en mer självständig och etablerad forskare. Utredningen föreslår alltså att syftet med en anställning som biträ- dande lektor är att meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven för en lektorsanställning. 59 , och . En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär En mer flexibel tid för meritering Utredningen har i uppdrag att analysera om meriteringsanställ- ningens nuvarande längd är väl anpassad för att uppnå syftet med anställningen. Som framgår ovan är syftet med anställning som bi- trädande lektor att den biträdande lektorn ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl veten- skapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven på behörighet för en lektorsanställning. Enligt nuvarande bestämmelser är meriterings- anställningen längst . Utredningen anser att normalt är tillräcklig för att uppnå behörighetskraven för en lektors- anställning, särskilt med hänsyn till att forskarens potential och pro- gression kan bedömas mot bakgrund av dennes avhandling och arbete efter disputation som t.ex. postdoktor. En anställning som biträ- dande lektor om högst är även rimlig när det gäller mindre och medelstora lärosätens förutsättningar att binda upp forsknings- medel. Vid en internationell jämförelse ligger dock tiden för en motsva- rande meriteringsanställning som assistant professor normalt på mellan fem till sex år.60 Särskilt från företrädare för medicin, natur- vetenskap och teknik anförs att en tidsbegränsad anställning inte är tillräcklig. Argumenten är att den biträdande lektorn bör ha tillräcklig tid för att etablera en självständig verksamhet och att våga välja djärv forskning med möjlighet till forskningsgenom- brott i stället för att välja enklare kortsiktiga projekt som ger säker utdelning i form av snabba publikationer. Sådana argument har an- förts av bl.a. National junior faculty och unga akademi.61 Vidare bör tid finnas för att kunna bedöma hur den biträdande lektorn har lyckats handleda en doktorand (även om det inte är dok- torandens resultat utan handledningen som ska bedömas) samt lyckats attrahera externa forskningsanslag. En förlängd anställningstid mot- svarande kan ge bättre och lugnare förutsättningar för unga att lyckas. En kan också vara till nackdel för unga kvin- 60Se bilaga 4, Unga forskares karriärvägar. Meriteringsanställningar, jämställdhet, forskar- mobilitet och forskningsfinansiering. 61Sveriges unga akademis förslag till Karriärsystem för svenska lärosäten. Underlag till For- skarkarriärutredningen från National Junior faculty (Dnr U2015:05/2015/6). En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär nor och män eftersom en meriteringsanställning i många fall sam- manfaller med familjebildning.62 Utredningen menar att det i många fall är möjligt att bedöma en biträdande lektors potential mot bakgrunden av veder- börandes tidigare meriter såsom avhandling och postdoktorsanställ- ning samt ofta ytterligare tidsbegränsade anställningar. Då det emellertid ska finnas rätt att ansöka om befordran mot förutbestäm- da kriterier som forskaren normalt ska kunna uppnå minskar nack- delarna med en längre tidsbegränsad anställning. Vi anser därför att anställningen som biträdande lektor ska kunna variera från till som längst , beroende på t.ex. ämnesområde och lärosätenas olika förutsättningar. Längden på anställningen ska anges vid utlys- ningen av anställningen. Det är vidare viktigt att de arbetsuppgifter som ges till en biträ- dande lektor också ger reella förutsättningar för att under anställ- ningstiden nå upp till de behörighetskrav som ställs för en anställning som lektor vilken den biträdande lektorn har rätt att befordras till.63 Motsvarande reglering som finns när det gäller förlängd tid för frånvaro p.g.a. exempelvis sjukdom eller föräldraledighet, om högst , ska självklart även finnas för en biträdande lektor. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst sex till , beroende på om den tid som bestämts för anställningen är fyra, fem eller . Tiden mellan doktorsexamen och anställning som biträdande lektor kortas gäller att den främst ska komma i fråga för en meriterings- anställning som har avlagt doktorsexamen eller har nått motsvarande kompetens högst före ansökningstidens utgång. I tidigare reg- leringar av motsvarande meriteringsanställningar (forskarassistent och biträdande lektor) har tiden efter doktorsexamen och ansök- ningstidens utgång varierat från till . Ofta har en sök- ande till meriteringsanställning haft en anställning som postdoktor och det förekommer att den sökande också har en internationell postdoktorsperiod. kan det svenska karriärsystemet sägas 62Synpunkter från utredningens seminarium . En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär innehålla ett ”glapp” mellan den kollektivavtalsreglerade anställ- ningen som postdoktor64 (som är en tidsbegränsad anställning om- fattande ) och meriteringsanställningen. Detta glapp fylls i stället med olika visstidsanställningar med olika syfte och innehåll. Frågan är därför hur för meritering som är rimlig mellan doktors- examen och biträdande lektor. Det argument som anförts i tidigare reformer för att tiden inte ska vara för lång är att nyblivna doktorer inte ska stanna kvar i hög- skolan på tidsbegränsade anställningar alltför . Några anser däremot att det är viktigt att sjuårsgränsen behålls.65 En sänkt gräns kan, enligt dessa, få som konsekvens att fönstret av kvalificerade kandidater blir för litet.66 Utredningen har trots detta argument kommit till slutsatsen att fördelarna med att tiden innan en sådan anställning inte blir för lång överväger när det gäller anställningens betydelse för personer i början av karriären. En sökande ska inte behöva vara professorskompetent för att anställas som biträdande lektor – det motverkar grundintentionen. En anställning som biträ- dande lektor syftar till att vara ett steg i en akademisk karriär efter doktorsexamen och innan en tillsvidareanställning som lektor. Mot den bakgrunden anser utredningen att innan en anställning som biträdande lektor är fullt tillräcklig. En tid ger bl.a. möjlighet till en anställning som postdoktor och även ut- rymme för ytterligare meritering. Utredningen föreslår alltså att tiden mellan doktorsexamen och en meriteringsanställning kortas till i jämförelse . Även den som har avlagt examen tidigare bör komma i fråga om det finns särskilda skäl. Med sär- skilda skäl avses t.ex. frånvaro p.g.a. sjukdom eller föräldraledighet. Ur bl.a. ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att eventuell föräldraledighet inte utgör ett hinder vid anställning. Utredningen har i sina överväganden för att korta anställnings- tiden före anställning som biträdande lektor även vägt in den sam- manlagda tiden för en akademisk karriär innan en sökande kan prövas för befordran till en tillsvidareanställning som lektor. Nyutexami- nerade doktorers medianålder var 2014. Vårt förslag innebär mot den bakgrunden att en meriteringsanställd kommer att vara cirka 64Avtal om tidsbegränsad anställning som postdoktor. 65Stockholms universitets svar på utredningens inbjudan att komma in med goda exempel (Dnr U2015:05/2015/5). En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär vid prövning för befordran till tillsvidareanställning som lek- tor.67 Frånvaro på grund av t.ex. föräldraledighet eller sjukdom har inte räknats in. Medianåldern för doktorsexamen skiljer sig emeller- tid åt mellan olika ämnesområden och det är viktigt att peka på att av de nyutexaminerade doktorerna anställs som lektorer efter doktorsexamen (särskilt inom sam- hällsvetenskap, humaniora och teknikvetenskap).68 För att öka attraktiviteten för en akademisk karriär behöver det dock vara tydligt vilka olika vägar som finns. Vi tror att en tydligare karriärstruktur i kombination med tydliga avstämningsperioder där forskarens och lärarens framsteg bedöms ökar attraktiviteten för en akademisk karriär. Utredningen har endast i uppdrag att lämna för- slag när det gäller hur meriteringsanställningen kan göra forskar- karriären mer attraktiv. Vi har alltså inte i uppdrag att föreslå en ny anställningsstruktur. Utöver vad som regleras i högskoleförordning- en bestämmer universitet och högskolor själva hur anställningsstruk- turen ska se ut. Befordran till en anställning som lektor finns ingen reglering i högskoleförordningen om rätt att efter ansökan befordras till en högre läraranställning som gäller tillsvidare efter fullgjord meriteringsanställning. I budgetpropositionen betonade dock regeringen att avsikten med den återreglerade meriteringsanställningen var att respektive lärosäte efter en merite- ringsanställning skulle pröva förutsättningarna för en tillsvidareanställ- ning.69 Utredningens uppfattning är att en anställning som innebär att den anställde har rätt att ansöka om befordran till en lektors- anställning gör anställningen mer attraktiv både inom och i ett internationellt perspektiv. Tekniska högskolans uppfölj- ning av sin karriärväg där biträdande lektor utgör det första steget i ett s.k. tenure track visar att tydligare villkor och en strukturerad karriärutveckling även är positivt för jämställdheten. Vi tror även att förutsättningarna för mobilitet ökar om anställningen behandlas före anställning som biträdande lektor plus anställning som biträdande lektor. 68Karriärstruktur och karriärvägar i högskolan, s. 20. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär mer enhetligt och i vart fall är jämförbar inom . har som anställts på en meriteringsanställning disputerat vid samma lärosäte.70 Motsvarande siffra var år 2000.71 har således mobiliteten ökat även om ytterligare mobilitetsfrämjande åtgärder behövs. Utredningen föreslår således att en biträdande lektor efter ansökan har rätt att befordras till en anställning som lektor om den biträdande lektorn har behörighet för en sådan anställning och dessutom bedöms lämp- lig vid prövning enligt de bedömningsgrunder som lärosätet ställt upp för anställningen. Vid en befordran ska anställningen som bi- trädande lektor övergå i en tillsvidareanställning som lektor. Redan vid rekrytering och anställning av en biträdande lektor ska det framgå vad som krävs för att befordras till en tillsvidareanställ- ning som lektor. Flera lärosäten använder sig av fastställda utveck- lingsplaner och halvtidsutvärderingar där den biträdande lektorn kontinuerligt får återkoppling om eventuella utvecklingsområden och tillkortakommanden för att uppnå kraven för att befordras till en tillsvidareanställning. Vid sådana avstämningar bör vidare kom- municeras om en biträdande lektor har förutsättningar att prövas för befordran tidigare än planerat, förutsatt att den biträdande lektorn så önskar. En sådan möjlighet finns vid i . Det bör dock vara upp till respektive lärosäte att reglera hur en anställd får ansöka om befordran. och har t.ex. reglerat att en biträdande lektor endast kan ansöka om befordran en gång. Precis som utred- ningen har anfört är det viktigt att de arbetsuppgifter som ges till en biträdande lektor också ger reella förutsättningar att nå upp till de krav som ställs för lektorsanställ- ningen. Om en biträdande lektor får avslag på sin ansökan för befordran, menar utredningen, att det är respektive lärosätes ansvar att erbjuda karriärvägledning återstående tid av anställningen i syfte att den anställde ska ges möjlighet att avsluta sin anställning och beredas möjlighet att fortsätta en karriär utanför högskolan. Samtliga läro- säten avsätter medel enligt det centrala avtalet ”Avtal om lokala om- 70Rekrytering av forskare och lärare med doktorsexamen vid svenska lärosäten, s. 6. Veten- skapsrådet 2016. 2000/01:3. Forskning och förnyelse, s. 179. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär ställningsmedel” som utifrån lokala överenskommelser ska användas till proaktiva insatser när medarbetare (oavsett anställningsform) har behov av omställning. Det förväntas att lärosätena tar ett eget ansvar och gör insatser för de medarbetare som är tidsbegränsat anställda. Ett beslut att avslå en ansökan om befordran får, enligt utred- ningens förslag, överklagas till . Öppna och transparenta utlysningar av anställningar i högskolan är av avgörande betydelse för att rekrytera de främsta personerna till olika läraranställningar. Av anställningsförordningens (1994:373) be- stämmelser framgår att det finns en skyldighet för universitet och högskolor (myndigheter) att informera om lediga anställningar om inte särskilda skäl talar emot. Särskilda skäl har enligt förarbetena ansetts föreligga då en arbetstagare omplaceras72 eller för personer med företrädesrätt till återanställning. och högskolor är det en allmänt vedertagen praxis att lediga läraranställningar utlyses. Hur utlysningarna går till regleras i lärosätenas anställningsordningar. Flertalet lärosäten reglerar i sina anställningsordningar att alla anställningar ska annonseras nationellt och flera reglerar även att anställningarna så långt möjligt även ska utlysas internationellt. Trots detta har svenska lärosäten i ett inter- nationellt perspektiv en hög grad av rekryteringar från det egna läro- sätet. När det gäller meriteringsanställningar har, som nämnts, exem- pelvis av de anställda disputerat vid samma lärosäte.73 Den s.k. har kartlagt och analyserat rekryte- ringsprocesserna vid universitet och högskolor, bl.a. när det gäller hur rekryteringsfrågor hanteras strategiskt. Enligt Ledningsutred- ningen är utformningen och utlysningarna vid svenska universitet och högskolor relativt ofta anpassade för att någon intern kandidat ska kunna anställas.74 Sådana ”skonummerutlysningar” främjar enligt utredningens mening varken kvalitet, attraktivitet eller jämställdhet. I syfte att attrahera de bästa såväl svenska som utländska sökanden 72Enligt 7 § 2 st lagen (1980:82) om anställningsskydd. 73Rekrytering av forskare och lärare med doktorsexamen vid svenska lärosäten, s. 6. Veten- skapsrådet 2016. Utvecklad ledning vid universitet och högskolor, s. 236. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär till en anställning som biträdande lektor anser vi att huvudregeln bör vara att lediga anställningar som biträdande lektor bör utlysas nationellt men även internationellt om inte särskilda skäl talar emot. En sådan ordning ökar konkurrensen om anställningarna och ger förutsättningar för jämställdhet samt en ökad mobilitet mellan läro- säten men även från andra samhällssektorer. Utredningen föreslår dock ingen ytterligare reglering i frågan, dvs. anställningsförordning- en gäller, utan vi anser att lärosätena själva är bäst lämpade att genom sina anställningsordningar reglera hur detta i praktiken ska gå till. Utredningen anser att vid sakkunniggranskning inför anställning av biträdande lektor bör externa bedömare medverka. De sakkunniga bör alltså inte endast bestå av lärare vid det egna lärosätet utan en stor andel bör hämtas från andra lärosäten i landet och internatio- nellt. Den internationella utblick som finns i bilaga 4 visar att externa bedömare varit en framgångsfaktor vid rekryteringarna till motsva- rande meriteringsanställningar vid samtliga utländska universitet i undersökningen. Externa bedömare motverkar rekrytering vid det egna lärosätet och främjar därför kvalitet såväl som mobilitet och jämställdhet. Vidare har olika utredningar och praxis visat att jäm- ställdheten främjas om bedömarna består av såväl kvinnor som män. Utredningen har enligt direktiven till uppgift att bl.a. bedöma be- hovet av åtgärder för ökad mobilitet. Detta görs huvudsakligen i kapitel 8. Redan i detta kapitel vill vi dock peka på vikten av att mobilitet beaktas och ges meritvärde vid anställning av en biträdan- de lektor. De flesta är ense om att erfarenheter från andra lärosäten berikar forskningen och bidrar till mer dynamiska och pluralistiska forskningsmiljöer. Trots denna insikt ligger , som tidigare nämnts, högt när det gäller rekrytering från det egna lärosätet.75 75 Se vidare kapitel 8 samt SOU 2015:92, Utvecklad ledning av universitet och högskolor, s. 241. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär framgår det i och för sig av anställningsordningar vid några lärosäten att vistelse vid andra lärosäten ska anses meriterande.76 Vid vissa lärosäten t.ex. anses det också som natur- ligt att unga disputerade forskare ska söka en postdoktorsanställ- ning vid utländska lärosäten. I Tillväxtanalys rapport framgår att det vid tillsättningen av meriteringsanställningar vid utländska läro- säten t.o.m. ofta uppställs som krav att sökanden inte får vara an- ställd vid det egna lärosätet.77 Särskilt bör tekniska högskolan i (EPFL) lyftas fram där kravet på att sökandena inte får vara anställd vid det egna lärosätet kombineras med öppna inter- nationella utlysningar och att externa bedömare deltar i rekryterings- processen.78 Till meriteringsanställningarna kopplas även betydande resurser vilket gör dem mycket attraktiva. EPFL:s satsning på meri- teringsanställningar har varit mycket lyckad och är en förklaring till att lärosätet har klättrat snabbt på rankinglistorna. är över- lag ett av de länder i världen som har störst andel utländska forskare i landet och inhemska forskare i andra länder. I är det inte möjligt att uppställa mobilitet som ett absolut krav för anställning, med hänsyn till regeringsformens krav på för- tjänst och skicklighet,79 men det finns all anledning att ge mobilitet ett högt meritvärde. Kopplat till breda internationella utlysningar och tydliga transparenta krav ökar möjligheten för svenska lärosäten att konkurrera om forskartalanger internationellt. Mobilitet är även viktigt mellan lärosätena inom landet. unga akademi har framhållit att dagens fragmentiserade karriärsystem är ett hinder för mobilitet. Utredningens uppfattning är att den föreslagna nya anställ- ningen som biträdande lektor kommer att bidra till ökad rörlighet mellan lärosätena. Tekniska högskolans och anställningsord- ningar. 77Se bilaga 4. 78EPFL:s krav att sökanden måste komma utanför lärosätet innebär dock inte att sökandena aldrig får ha varit anställd där, tvärtom så anställer man gärna unga schweiziska forskare som har meriterat sig utomlands. 79Se vidare kapitel 3. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär De föreslagna bestämmelserna om biträdande lektor föreslås träda i kraft fr.o.m. . För lärare, vars anställningar ingåtts i enlighet med nu gällande bestämmelser om anställning för meritering, ska de äldre bestämmelserna tillämpas. Detsamma gäller vid förnyad anställning eller om rekryteringsförfarandet påbörjats innan . 6.4.4Nationella mål för ett ökat antal meriteringsanställningar förslag: I syfte att öka antalet meri- teringsanställningar (biträdande lektorer) bör regeringen sätta upp som mål att antalet sådana anställningar ska öka med 50 pro- cent –2022. Jämställdheten bland nya biträdande lektorer bör följas upp både nationellt och på lärosätesnivå. Ambitionen bör vara att andelen kvinnor minst motsvarar andelen kvinnor i rekryte- ringsunderlaget. Utredningen har i uppdrag att lämna förslag till åtgärder till hur meriteringsanställningarna kan öka. har antalet meri- teringsanställningar legat på en relativt låg nivå om omkring 1 000 anställningar. är antalet 1 138 jämfört med 1 2001. har den undervisande och forskande perso- nalen ökat med totalt . Antalet forskaranställningar80 har ökat mycket , till 3 905 (2014), och särskilt antalet postdoktorsanställningar, från ett litet fåtal 2001 till 1 899 (2014).81 Ökningen har varit som kraftigast i samband med att forskningsanslagen ökat efter beslut i 80Kategorin annan forskande och undervisande personal med doktorsexamen. 81Vid högskolorna och de nya universiteten är andelen annan undervisande och forskande personal med doktorsexamen och andelen postdoktorer mycket låga. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär i enlighet med forskningspropositionerna 2008 och 2012.82 Den stora ökningen av antalet forskaranställningar är problematisk av flera skäl. Ett kvalitetsskäl är att dessa anställningar inte föregås av samma rigorösa anställningsförfarande som vid läraranställningar.