sou · H4B381 · 2016-11-25 00:00:00 — En avhysning ska genomföras så att skälig hänsyn tas både till sökan- dens intresse och till svarandens situation. Om det går ska avhysning- en genomföras från det att nödvändiga handlingar kom in till . Avhysning får ske tidigast från det att svaranden fick tillfälle att yttra sig eller, om svaranden är bosatt utomlands, från när underrättelse skickades till svaranden (16 kap. 3 § UB). Om det behövs av hänsyn till svaranden får Kronofogdemyndig- heten bevilja anstånd med avhysningen. Anstånd kan beviljas från utgången av ovan nämnda . Om det finns synnerliga skäl och skälig ersättning betalas för hela an- ståndstiden får anstånd dock beviljas (16 kap. 4 § första stycket UB). Ersättningen ska i första hand avse hyreskost- nad och annan ersättning som hade utgått till hyresvärden om ett hyresförhållande fortfarande hade förelegat5. Avhysning får genom- föras även mot en inneboende eller annan tredje man och anstånd kan då meddelas om det behövs av hänsyn till denne (16 kap. 8 § andra stycket UB). Det finns även möjlighet för sökanden att medge uppskov med avhysningen. 5 m.fl., Utsökningsbalken (, Zeteo), kommentaren till 16 kap. 4 § UB. för ansökan, är ansökan förfallen, om det inte finns särskilda skäl att godta ytterligare uppskov (16 kap. 5 § UB). Att ansökan förfallit in- verkar dock inte på exekutionstitelns giltighet. Sökanden kan åter- komma med en ny ansökan om avhysning och åberopa samma exe- kutionstitel. Det bör uppmärksammas att ett nytt hyresförhållande i vissa fall kan anses ha uppkommit mellan parterna. I rättsfallet NJA 2008 s. 910, som dock gällde en annan situation än att uppskov beviljats, hade hyresvärden dröjt med att ansöka om avhysning efter att avhysningsbeslutet vann laga kraft. hade hyresvärden skickat hyresavier till hyresgästen och tagit emot hyresbetalningar. Hyresgästen invände att det fanns hinder mot verkställighet eftersom ett nytt hyresförhållande hade uppstått. HD ansåg att det inte gick att bortse från invändningen och kom därför fram till att det förelåg hinder mot verkställighet. ska förbereda avhysningen så att onödig skada undviks och att avhysningen kan verkställas så enkelt och billigt som möjligt (16 kap. 3 § UF). Det förekommer att svaranden redan innan avhysningsförrätt- ningen har tömt lägenheten och lämnat ifrån sig nycklarna. Krono- fogdemyndigheten behöver då inte verkställa någon avhysning. Om svaranden och eventuellt andra personer vägrar lämna lägen- heten kan begära biträde av polisen om det behövs för att avhysningen ska kunna genomföras (3 kap. 3 § UF). Avhysning får även genomföras mot en inneboende eller annan tredje man som hindrar sökanden i utövningen av hans eller hennes rätt. Det förutsätter att det är uppenbart att den tredje mannen saknar fog att motsätta sig verkställigheten. När det finns anledning och om det är möjligt ska underrätta tredje man om avhysningen i förväg. Underrättelsen ska delges om frågans beskaffenhet kräver det (16 kap. 5 § UF). Om svaranden inte var närvarande vid avhysningsförrättningen ska han eller hon underrättas skriftligen om verkställd avhysning. Detsamma gäller en tredje man som berörs. Om det är ändamåls- enligt ska sådana underrättelser delges (16 kap. 7 § UF). använder olika förfaringssätt när av- hysningar ska verkställas. Tillvägagångssätten beskrivs nedan. Hur hanterar avhysningsgods beskriver vi i avsnitt 10.4.5. Det är vanligt att personal från tillsammans med en låssmed byter lås och namnskylt på dörren. Avhysningen anses verkställd när svaranden är skild från besittningen till lägen- heten och hyresvärden har tagit hand om egendomen. Ett alternativ är att verkställer avhysningen och tömmer utrymmet direkt. Egendom transporteras bort och magasineras. Sökanden tar hand om egendom Om kommer överens med sökanden kan denne få ansvara för att ta hand om egendomen i lägenheten, antingen genom att låta egendomen stå kvar i lägenheten med en uppmaning till svaranden att hämta den eller genom att transpor- tera den till ett förråd. Sökanden har i dessa fall en skyldighet att förvara egendomen samt att underrätta svaranden innan den säljs eller forslas bort. Sökanden har rätt att ta betalt ur egendomen för förvaringskostnaderna. Detta förfaringssätt kan inte användas om svaranden har en ny bostad eller anvisar en plats som han eller hon vill att egendomen flyttas till. kan också verkställa en avhysning genom s.k. stegvis avhysning. skiljer svaranden från besittningen till lägenheten genom att byta lås och ta bort namnet från dörren. Till skillnad från det förfaringssätt som beskrivits ovan, behåller ansvaret för egendomen. Någon eller efter att förrättningen påbörjats genom låsbyte, transporterar bort och magasinerar egen- domen. Fördelarna med denna metod jämfört med direktavhysning är att kan beräkna tidsåtgången för att packa och tömma lägenheten i förväg och därmed planera hur och när egendomen ska transporteras på ett bättre sätt. Om det är lämpligt och om sökanden medger det får Kronofogde- myndigheten förelägga svaranden att själv fullgöra sin förpliktelse att flytta (16 kap. 9 § UB). Ett sådant föreläggande kan förenas med vite (2 kap. 15 § UB). 10.2.4Avhysning när barn berörs Av statistik framgår att 472 barn berördes av en verkställd avhysning . Detta är en ökning med jämfört med då antalet barn som berördes uppgick till 459 vilket var det minsta antalet sedan Krono- fogdemyndigheten började föra statistiken . Sammanlagt rör det sig om 249 avhysningar vilket är en ökning med jämfört med då antalet avhysningar uppgick till 234. Ytterligare 1 581 barn riskerade att beröras av en avhysning, som inte verkställdes av olika skäl. Enligt statistiken för hade av barnen sin per- manenta bostad hos den avhysta föräldern eller föräldrarna, 14 pro- cent var växelvis boende och var s.k. umgängesbarn. I de ärenden som avsåg barns permanenta bostad var det i av fallen en ensamstående förälder som avhystes. Av dessa var kvinnor. I av de verkställda avhysningarna av barnfamil- jer hade hyresgästen redan lämnat lägenheten men inte återlämnat den till hyresvärden. I 53 avhysningar var barn närvarande vid själva avhysningstillfället. Vid åtta av avhysingarna där barn berördes var inte närvarande. Detta är en förbättring jämfört med då inte var närvarande vid 16 avhysningar men oförändrat jämfört med . Antalet barn som berörts av en verkställd avhysning är olika stort i olika län. Jämfört med är antalet barn som berörts av avhysning färre i elva av landets län, oförändrat i ett län och större i nio län. Tabellen nedan (tabell 10.1) utvisar antalet inkomna och verk- ställda avhysningsmål samt hur många barn som berördes av verk- ställda avhysningar –20156. Tabell 10.1 Inkomna och verkställda avhysningsmål 2011–2015 Åldern på barn som berördes av en verkställd avhysning framgår av tabell 10.2. 6 Statistiken avser samtliga avhysningar, dvs. inte endast avhysning från bostad. Tabell 10.2 Ålder på barn som berörts av verkställd avhysning 0–1 år 2–3 år 4–5 år 6–7 år 8–9 år 10–11 år 12–13 år 14–15 år 16–17 år riktlinjer för bemötande av barn7 Enligt interna riktlinjer ska en förrättning ställas in om den enda som är hemma när myndigheten kommer till platsen är ett barn och det inte går att få någon kontakt med för- äldrarna. Om det kan misstänkas att gäldenären håller sig undan eller om förrättningen brådskar, exempelvis vid kvarstad och betal- ningssäkring, kan dock andra avvägningar behöva göras. Huvudregeln kan även behöva frångås vid visningar inför en exekutiv försäljning. Att en förrättning ska ställas in om ett barn är ensamt hemma gäller dock inte vid avhysningsförrättningar. Anledningen till det är att det i samband med verkställighet av en avhysning har uppkommit kost- nader för t.ex. anlitande av låssmed samt transport- och magasine- ringspersonal. I stället anges i riktlinjer att bör vara närvarande vid avhysningen om barn kommer att beröras. Om barn är hemma och om inte är på plats ska personalen från kontakta social- tjänsten. Om barnets föräldrar inte kan förklara för barnet vad som ska hända är det i första hand ansvar att göra det. Om behöver stöd eller inte är närvarande ska Krono- fogdemyndighetens personal kunna förklara för barnet vad som ska hända. 7 riktlinje för bemötande av barn (dnr 831 26846-15/121). För att barn inte ska behöva se hur deras hem packas ihop och töms har beslutat att metoden direktav- hysning bör undvikas när myndigheten har kännedom om att det finns barn som kan bli berörda av avhysningen. I stället bör t.ex. metoden stegvis avhysning användas.8 10.3Något om regeringens arbete för att motverka hemlöshet I regeringens hemlöshetsstrategi 2007–2009, Många ansikten, mångas ansvar, införde regeringen en ny strategi mot hemlöshet. Ett av del- målen var att antalet vräkningar skulle minska och att inga barnfamilj- er skulle tvingas lämna sina hem. tillsatte regeringen en nationell hemlöshetssam- ordnare som fick i uppdrag att ge kommunerna stöd i deras arbete med att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmark- naden. Hemlöshetssamordnaren skulle ge kommunerna stöd i att skapa långsiktiga och hållbara strukturer och fungerande rutiner i arbetet samt uppmärksamma det s.k. vräkningsförebyggande arbetet. Ett särskilt fokus skulle läggas på familjer med barn som riskerar att vräkas. I slutrapporten sökes () redovisades bl.a. resul- taten av de dialoger som hemlöshetssamordnaren hade fört med kommuner samt diskuterades hur arbetet med att motverka hem- löshet och utestängning från bostadsmarknaden kan förändras och förbättras på lokal, regional och nationell nivå. En slutsats i rap- porten är att kostnaderna för akuta boendelösningar på exempelvis vandrarhem och hotell i många fall är väldigt höga men att det inte finns någon samlad överblick på nationell nivå vilka kostnader kom- munerna har för att åtgärda hemlöshet och utestängning från bo- stadsmarknaden. Hemlöshetssamordnarens bedömning var att de samhällsekonomiska kostnaderna för hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden behöver utredas. En del i hemlöshetssamordnarens uppdrag var att uppmärksamma det vräkningsförebyggande arbetet i kommunerna, med särskilt fokus på familjer med barn som riskerar att vräkas. 8 beslut , dnr 832 28544-14/121. narens erfarenhet var att det vräkningsförebyggande arbetet bedrivs på en mängd olika sätt i olika kommuner. I många kommuner bedrivs ett effektivt och bra arbete medan det var hemlöshets- samordnarens uppfattning att arbetet behöver utvecklas, förbättras och intensifieras i andra kommuner. I detta sammanhang hänvisades till öppna jämförelser 2012 som visade att sex av tio kommuner saknade skriftliga rutiner för att förebygga vräkningar av familjer med barn. Enligt hemlöshetssamordnaren behöver arbetet med preventiva åtgärder intensifieras ytterligare för att främja kvarboende och i mesta möjliga mån förhindra att människor förlorar sina bostäder. Vidare efterlystes en uppdatering av och Krono- fogdemyndighetens gemensamt framtagna vägledning för kommuner och andra aktörer i det vräkningsförebyggande arbetet9. En annan åtgärd som hemlöshetssamordnaren uppmärksammade var det i då pågående arbetet med att ta fram ett lagförslag om ett förtydligande i socialtjänstlagen om socialnämndens ansvar att arbeta för att förebygga och motverka att familjer med barn måste flytta till följd av vräkning. Samordnaren framhöll att ett sådant förtydligande i socialtjänstlagen skulle öka förutsättningarna för vräkningshotade familjer med barn att få bo kvar i sina bo- städer. Ett liknande lagförslag har tidigare framförts av Barnombuds- mannen och i rapporten av barn- familjer – kommundialog om hur kommuner kan arbeta förebyggande (2013). Som ett led i regeringens strategi att motverka hemlöshet har bl.a. länsstyrelserna fått olika regeringsuppdrag. rap- porterade länsstyrelserna ett regeringsuppdrag de haft under perio- den –2014 att stödja kommunerna i planeringen av arbetet med att motverka hemlöshet. Länsstyrelserna har gett stöd till kommun- erna att utveckla verktyg för att motverka utestängning från bostadsmarknaden och hemlöshet genom exempelvis riktlinjer för bostadsförsörjningen, regional samverkan, ägardirektiv till allmän- nyttan och vräkningsförebyggande arbete10. I regleringsbrevet för fick länsstyrelserna i uppdrag att ge fortsatt stöd till kommunerna att bl.a. förebygga avhysningar med ett 9Vägledningen Vräkningsförebyggande arbete – stöd till socialtjänst och andra aktörer. 10Hemlöshet – en fråga om bostäder (Länsstyrelserna 2015). särskilt fokus på familjer med barn. Länsstyrelserna ska särskilt föra fram behovet av att i ägardirektiv betona de kommunala bostadsföretagens sociala och allmännyttiga roll. Som en del av detta uppdrag redovisade länsstyrelserna rapporten till allmän nytta. 10.4.1Behov av ytterligare skyddsregler när en hyresrätt är förverkad? Våra bedömningar och förslag: Om hyreslagens återvinnings- frister bör utredas kan det göras i ett särskilt lagstiftningsärende. Frågan om det bör införas ett direkt lagstöd för domstolar att efter överklagande eller en ansökan om återvinning av en tredsko- dom eller ett utslag från att meddela inhibition och särskild reglering som innebär att domstolar i mål om avhysning från bostad ska kunna meddela inhibition ex officio och utan att motparten får tillfälle att yttra sig bör övervägas i särskild ordning. Vid en avvägning mellan fastighetsägarens behov av ett effek- tivt och snabbt avhysningsförfarande och svarandens behov av en bostad och tid för att åtgärda sin situation är det vår bedöm- ning att det finns tillräckliga skyddsregler när det gäller verk- ställighet av en avhysning. Vi bedömer också att gällande tids- frister när det gäller avhysning är ändamålsenliga och väl avvägda. har en skyldighet att beakta pro- portionalitetsprincipen och kan också, om förutsättningarna i vår föreslagna bestämmelse 15 kap. 3 § UB är uppfyllda, bevilja anstånd med verkställighet av en avhysning. I bestämmelsen om anstånd tydliggörs att när en begäran om anstånd prövas ska särskilt beakta om svaranden eller tredje man ska avhysas från sitt hem. Vi anser inte att det behövs några ytterligare möjligheter att skjuta upp verkställigheten av en avhysning. I det följande överväger vi om gällande regelverk innehåller tillräck- liga skyddsregler när det gäller avhysning från en bostad i de s.k. för- verkandefallen. Våra överväganden när det gäller skyddsregler och processuella rättssäkerhetsgarantier vid handräckning efter tvångsvis försäljning av en bostad finns i avsnitt 4.3.13. Eventuella ändringar av hyreslagens återvinningsfrister får utredas i ett särskilt lagstiftningsärende I hyreslagen (12 kap. JB) finns vissa skyddsregler som begränsar en hyresvärds rätt att skilja en hyresgäst från dennes bostadslägenhet vid bristande hyresbetalning. Hyresgästen får behålla sin bostad om betalning sker efter att han eller hon delgavs under- rättelse om sin rätt att återvinna hyresrätten, den s.k. återvinnings- fristen. Om hyresrätten avser en lokal är motsvarande frist . När det är fråga om en bostadslägenhet måste hyresvärden med- dela uppsägningen och anledningen till denna till socialnämnden i den kommun där lägenheten finns. Om socialnämnden, inom ovan nämnda , skriftligen meddelar hyresvärden att nämnden åtar sig betalningsansvaret för hyran, får hyresgästen inte skiljas från lägenheten. Detsamma gäller om hyresgästen varit förhindrad att be- tala hyran på grund av sjukdom eller annan liknande oförutsedd omständighet och hyran betalas så snart det är möjligt, dock senast när tvisten om avhysning avgörs i första instans. Liknande bestäm- melser finns för bostadsrätter i 7 kap. 18–25 §§ bostadsrättslagen (1991:614). Det är angeläget att skyddsreglerna och reglerna om avhysning är utformade på ett sätt som ger den enskilde tillräckligt utrymme för att själv försöka ordna sina förhållanden. Dessutom måste det finnas en faktisk möjlighet för sociala myndigheter att i ett tidigt skede utreda behov av och ge den hjälp som behövs för att undvika att en person blir av med sin hyresrätt, t.ex. genom att initiera diskus- sioner för att uppnå en frivillig överenskommelse. Ett sätt att stärka hyresgästers ställning och motverka avhysning- ar skulle kunna vara att förlänga återvinningsfristen i hyreslagen. Det måste dock beaktas att alltför långa återvinningsfrister kan komma att medföra påtagliga ekonomiska olägenheter för fastighetsägaren. Alltför långtgående skyddslagstiftning för hyresgäster på bekost- nad av fastighetsägares rätt till sin egendom skulle även kunna stå i strid med bestämmelse om egendomsskydd (se avsnitt 2.2.3). En förlängning av återvinningsfristen skulle också kunna få som konsekvens att det blir svårare för redan socialt utsatta personer att få ett hyreskontrakt. Frågor om förlängning av åter- vinningsfristen i hyreslagstiftningen kräver således förhållandevis ingående överväganden. Sådana överväganden omfattas inte av vårt uppdrag. Om återvinningsfristerna ska ses över bör det göras i ett särskilt lagstiftningsärende. Skyddsregler i det utsökningsrättsliga regelverket Avhysning från en bostad är mycket ingripande för svaranden och dennes familj. Det är därför viktigt att det finns tillräckliga skydds- regler för de som riskerar att avhysas som sökandens rätt att komma i besittning av sin egendom måste tillgodoses. För att en dom eller tredskodom med förpliktelse för svaranden att avflytta ska få verkställas krävs att domen har fått laga kraft eller att domen innehåller ett särskilt förordnande om att den får verk- ställas även om den inte har fått laga kraft. Vi har inte tillgång till statistik över hur vanligt det är att det framställs yrkande att avhys- ningen ska få verkställas innan laga kraft. Vår uppfattning är dock att sådana yrkanden är relativt vanliga och att de ofta får bifall. När en hyresrätt är förverkad enligt hyreslagens regler ligger det i sakens natur att avhysningen bör få verkställas skyndsamt. Domstols förordnande att verkställighet får ske även om domen inte har fått laga kraft kan vid överklagande av målet sättas ur spel genom att högre rätt beslutar om inhibition, dvs. beslutar att under- rättens beslut tills vidare inte får verkställas. För att domstolen ska överväga om inhibition ska meddelas krävs att det framställs ett inhibitionsyrkande. Även en hyresnämnd kan, efter yrkande av hyresvärden och om det finns skäl för det, bestämma att beslutet om åläggande för hyres- gästen att flytta får verkställas även om det inte fått laga kraft. I dessa fall kan hovrätten, efter överklagande av beslutet, meddela inhibition. Inom ramen för den summariska processen vid Kronofogdemyn- digheten är förfarandet förenklat. I dessa fall är det Kronofogde- myndigheten som prövar sökandens rätt. Om ansökan bestrids överlämnas målet till domstol, men om svaranden inte svarar inom föreskriven tid meddelar ett utslag. Ut- slaget får verkställas som en dom som har fått laga kraft (i avhysnings- fallen enligt 3 kap. 12 § UB). Om svaranden ansöker om återvin- ning kan denne även framställa ett yrkande om inhibition. Om rätten inte meddelar inhibition påbörjar verkställighet av avhysningen. I normalfallet krävs för inhibition i ett dispositivt mål att det kan anses sannolikt att det kommer att ske en ändring och att det är sannolikt att klaganden lider en skada eller olägenhet om inhibition inte beviljas. Beviskravets höjd kan dock påverkas av bl.a. storleken av den skada som kan drabba parten och möjligheten att återställa det ursprungliga förhållandet om inhibition inte beviljas11. Mot bakgrund av att avhysning från en bostad innebär långt gående olägenheter och konsekvenser för den som ska avhysas och för dennes familj är vi av uppfattningen att beviskravet kan och bör sättas lägre än att det ska vara sannolikt att ändring kom- mer att ske. Det bör i normalfallet vara tillräckligt att det framförts någon invändning som kan ge domstolen anledning att överväga änd- ring. Beviskravets höjd måste också påverkas av den intresseavväg- ning som ska göras mellan den som riskerar att avhysas och den som begärt avhysning. Här bör domstolen bl.a. beakta avhys- ningens konsekvenser för den som riskerar att avhysas och dennes familj samt att det både är komplicerat och förenat med kostnader att återställa det ursprungliga förhållandet om en avhysning redan har verkställts när utsökningstiteln upphävs. Domstolen kan vid den bedömningen utgå från att en avhysning i princip alltid är till skada och olägenhet för avhysningssvaranden, såvida det inte fram- kommer att denne redan har flyttat eller kommer att flytta frivilligt. I en situation där överprövning begärts torde detta dock vara sällsynt. 11 Jfr bl.a. kommentaren till 44 kap. 10 § RB (Fitger m.fl., , , Zeteo). Bör det införas ett krav att utsökningstiteln ska ha fått laga kraft innan verkställighet av en avhysning? Vi har övervägt om det som huvudregel ska krävas en utsöknings- titel som fått laga kraft för att en avhysning från bostad ska få verk- ställas. Undantag skulle kunna göras om det finns särskilda skäl, t.ex. om hyresrätten är förverkad på grund av vållande till ohyra eller annan sanitär olägenhet samt störande uppträdande. Att det före- ligger särskilda skäl för verkställighet innan laga kraft måste i så fall framgå av utsökningstiteln och förutsätter således att det gjorts en prövning i sak. En sådan ordning skulle därmed utesluta att ett utslag från kan läggas till grund för avhysning från en bostad innan utslaget har fått laga kraft. En hyresvärd som vill skaffa en utsökningstitel som innebär att avhysningen får verk- ställas kommer därför behöva ansöka om stämning vid allmän domstol alternativt vända sig till hyresnämnd i stället för att använda den summariska processen vid . Eftersom avhysningsmål inte ska handläggas med förtur kan det ta innan en utsökningstitel har fått laga kraft. Om det alltid skulle krävas laga kraft för avhysning trots att hyresrätten var för- verkad, skulle det få stora negativa konsekvenser för fastighets- ägarna. En utdragen domstolsprocess skulle kunna medföra stora ekonomiska olägenheter för en fastighetsägare som inte får tillgång till sin egendom. Vidare skulle, på motsvarande sätt som om åter- vinningsfristerna i hyreslagen förlängdes (se föregående avsnitt), en alltför långtgående skyddslagstiftning för hyresgäster på bekostnad av fastighetsägares rätt till sin egendom kunna stå i strid med bestämmelse om egendomsskyddet. Dessutom finns det risk för att svarandens skuldbörda ackumuleras som domstolsprocessen pågår, något som varken gynnar sökanden eller svaranden. Det finns även risk att den nu övervägda ordningen skulle kunna få som konsekvens att det blir svårare för redan socialt utsatta personer att få ett hyreskontrakt. Sammantaget anser vi att nackdelarna med den nu diskuterade lösningen är större än den nytta den skulle kunna medföra. Vi före- slår därför inte någon reglering som innebär att avhysning som huvudregel ska få ske först efter att utsökningstiteln fått laga kraft. Bör det införas utökade möjligheter för domstol att meddela inhibition? Som framgått ovan kan domstolar och hyresnämnder förordna att verkställighet av en avhysning får ske innan domen, tredskodomen eller beslutet har fått laga kraft. Vidare kan ett utslag från Krono- fogdemyndigheten som innebär att en person förpliktas att flytta verkställas innan laga kraft. Om domen, beslutet eller utslaget över- klagas eller återvinns kan domstolen meddela inhibition. Eftersom avhysningsmål är dispositiva krävs att parten framställer ett inhibi- tionsyrkande för att domstolen ska pröva frågan. Ett problem med gällande ordning är att svaranden inte alltid känner till möjligheten att framställa ett yrkande om inhibition. Detta kan få till följd att avhysningen verkställs innan utsökningstiteln har fått laga kraft.