sou · H4B386 · 2016-11-30 00:00:00 — Det finns konstruktionskrav och högsta tillåtna felmargi- nal regleras. Direktivet har, såvitt gäller taxametrar, implementerats genom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) föreskrif- ter (2016:8) om taxametrar.68 Tillsatsanordningar regleras i Swedacs föreskrifter och allmänna råd (2012:5) om tillsats- anordningar till taxametrar. Ett fordon får inte användas i taxitrafik innan det har anmälts på korrekt sätt till Transportstyrelsen.69 Fordonen ska också genomgå kontrollbesiktning varje år.70 645 kap. 1–2 §§ TSFS 2013:41. 655 kap. 3–4 §§ TSFS 2013:41. 66Europaparlamentets och rådets direktiv /32/EU av om harmoni- sering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av mätinstrument (omarbetning). 67Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), Nya regler för mätinstru- ment, Info 06:3. 68SWEDAC föreskrifter och allmänna råd (2006:11) om taxametrar. 694 kap. 2 § taxitrafikförordningen. 5.9Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd Om ett fordon framförs i strid mot taxitrafiklagen, eller en före- skrift eller ett villkor som har meddelats med stöd av lagen, får en polisman eller tulltjänsteman hindra dess fortsatta färd. Polisman- nen eller tulltjänstemannen får då medge att det fordon med vilket transporten sker förs till närmaste lämpliga uppställnings- eller av- lastningsplats eller verkstad. I fråga om ett fordon som är registrerat i utlandet och som förs in i får polismannen eller tulltjänste- mannen medge att det förs ut ur landet.71 Om det har fattats ett beslut om hindrande av fortsatt färd enligt taxitrafiklagen, och det kan antas att beslutet inte kommer följas, får en polisman eller tulltjänsteman omhänderta fordonsnycklar eller annat föremål som behövs för färden, frakthandlingar, och registre- ringsskyltar. Kan det av särskilda skäl antas att omhändertagande inte är tillräckligt får även klampning ske av fordonet. Omhänder- tagande eller klampning kan också ske om föraren utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten och fordonets fortsatta färd har hindrats enligt 14 kap. 15 § trafikförordningen (1998:1276). Åtgärderna ska upphöra så snart det inte längre finns skäl för den och får inte bestå än 24 timmar.72 Det finns regler om vilotider för taxiförare i förordning (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. En förare måste ha haft en dygnsvila innan han eller hon utför transporter. Dygnsvilan kan delas upp på två viloperioder, men en måste vara minst lång.73 Varje förare ska ha en personlig tidbok där dygnsvilan antecknas. Om föra- ren är anställd ska motsvarande anteckningar även föras hos arbets- givaren.74 Föraren ska ha med sig tidboken vid varje transport och ska kunna lämna ifrån sig den om polis eller bilinspektör begär det.75 706 kap. 10 § fordonsförordningen. 715 kap. 7 § taxitrafiklagen. 725 kap. 2, 8–9 §§ taxitrafiklagen. 733 § förordning (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. 745 § förordning om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. 755–7 §§ förordning om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. Man kan använda en analog eller digital färdskrivare i stället för en personlig tidbok. Om den sammanlagda körtiden under varje 24- timmarsperiod aldrig är större än och behöver någon vilotid inte registreras.76 Det finns även bestämmelser om arbetsgivarnas skyldighet att exempelvis tillhandahålla material till arbetstagarna och till myndigheterna.77 Det finns straffbestäm- melser i förordningen som träffar både arbetstagare och arbetsgivare.78 införs en skyldighet för taxifordon som har taxameter- utrustning att ansluta sig till en redovisningscentral. Redovisnings- centralernas ändamål är att ta emot och lagra och lämna ut informa- tion från taxameterutrustningar.79 Lagringen ska ske från slutet på det kalenderår då överföringen av informationen från taxameterutrustningen ägde rum.80 Om begär det så ska redovisningscentralen lämna ut lagrade uppgifter till och upplysning om uteblivna överföringar. Om överföringar har ute- blivit ska redovisningscentralen även informera tillståndsmyndig- heten om detta.81 På begäran av den som har tillstånd att driva taxi- trafik ska lagrade uppgifter även lämnas ut till denne.82 Den som vill driva en redovisningscentral måste ha tillstånd till detta. Bara den som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig kan få ett tillstånd. Det krävs även att tillståndshavaren är bosatt eller har säte i De regler som avser redovisningscentralernas verksamhet träder i kraft medan de regler som avser taxiföretagens skyldigheter träder i kraft den 1 maj 2017.84 Det är dock inte förrän en taxameter genomgått den årliga besiktningen som skyldigheten att fordon ska vara anslutna till en redovisningscentral inträder. Detta innebär att för de fordon vars taxameter besiktigas den 7617 § (TSFS 2015:17). 7710 § förordning om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. 7812 § förordning om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. 792 § lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för taxitrafik. 8023 § lagen om redovisningscentraler för taxitrafik. 8124 § lagen om redovisningscentraler för taxitrafik. 8225 § lagen om redovisningscentraler för taxitrafik. 833 och 8–11 §§, lagen om redovisningscentraler för taxitrafik. 84Regeringens proposition, Senarelagt införande av redovisningscentraler för taxi, 2015/16:16. , så behöver kravet inte vara uppfyllt förrän nästa år- liga besiktning ska göras . Det gäller så länge ingen omständighet inträffar som gör att besiktning av taxametern måste ske däremellan. Ett av vägtrafikregistrets ändamål är att innehålla uppgifter om den som ansöker om eller den som har eller har haft behörighet att köra taxi.85 Taxifordon ska ha särskilda registreringsskyltar med följande utseende (taxiskyltar).86 ska innehålla uppgifter om yrkeskompetens som taxiförare och rätten att bedriva taxitrafik.87 I registret ska även beslut om varning eller återkallelse avseende taxitrafiktillstånd antecknas. Giltighetstid för taxiförarlegitimation, om legitimationen är förenad med villkor, om en legitimation är omhändertagen av polis, krav på läkarintyg, utländska domar med mera ska antecknas i registret.88 Det finns även möjlighet för taxifordon att ha personliga taxi- skyltar. Även dessa har gul botten. 855 §, första punkten B, lagen (2001:558) om vägtrafikregister. 867 kap. 9–10 §§, förordning (2001:650) om vägtrafikregister. 876 § första stycket 3a lagen om vägtrafikregister. 88Bilaga 3 förordning om vägtrafikregister. 5.13Transportstyrelsens tillgång till uppgifter om domar och andra avgöranden Uppgifter ur belastningsregistret ska lämnas ut till Transportstyrel- sen om det avser en lämplighetsprövning i fråga om tillstånd till taxi- trafik eller taxiförarlegitimation.89 Vid vissa brott ska underrätta Transportstyrel- sen om dom, beslut, strafföreläggande eller föreläggande av ordnings- bot som antecknats i belastningsregistret. Dessa brott är bland andra: olaga hot, grov fridskränkning våldtäkt eller vissa andra sexualbrott stöld, förskingring, bedrägeri När Tranportstyrelsen fått en underrättelse från om en anteckning i belastningsregistret ska Transportstyrelsen sammanställa uppgifterna med uppgifter om körkortsregistrering samt taxitrafikregistreringen.91 5.14Undantag från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag Det finns bestämmelser om otillåten konkurrens vilka innebär att vissa konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är för- bjudna.92 Förbudet gäller inte för avtal som 8910 § första stycket 7 förordningen (1999:1134) om belastningsregister. 907 kap. 8 § körkortsförordningen (1998:980) och 5 kap. 2 § förordning om vägtrafikregister. 915 kap. 6 förordning om vägtrafikregister. 922 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579). 1.bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande 2.tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås 3.bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvän- diga för att uppnå målet i 1 4.inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga.93 Utöver dessa regler finns två undantag som rör taximarknaden. 5.14.2Gruppundantag som avses i lagen (2008:580) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om viss taxisamverkan Undantaget omfattar avtal som ingåtts på annat sätt än muntligen mellan taxiföretag eller mellan taxiföretag och beställningscentral och som avser gemensam transportverksamhet genom samverkan i en beställningscentral eller på annat sätt. Bestämmelserna gäller under förutsättning att avtalet ingåtts i syfte att uppnå effektivi- tetsvinster eller andra sådana ekonomiska fördelar och att de sam- verkande taxiföretagen under ett räkenskapsår, och beräknat för hela den perioden, svarar för högst av marknaden för de tjänster som avtalet avser.94 Undantaget innebär även att taxiföretagen får ha gemensam marknadsföring, skyldighet för taxiföretag att utföra köruppdrag och ställa fordon till förfogande och skyldighet att under anslut- ningstiden inte konkurrera med den gemensamma transportverk- samheten, med mera.95 932 kap. 2 § konkurrenslagen. 941 § lagen (2008:580) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om viss taxisam- verkan. 954 § lagen om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om viss taxisamverkan. 5.14.3Undantaget i 2 kap. 5 § konkurrenslagen Undantag från bestämmelserna om förbud mot konkurrensbegrän- sande avtal finns också för vissa samarbeten mellan taxiföretag eller mellan beställningsföretag och taxiföretag. För att undantagsregeln ska kunna tillämpas krävs att samtliga förutsättningar i de tre punkterna nedan är uppfyllda. Förutsättningarna är vidare att det rör sig om ett skriftligt avtal samt att avtalet 1.avser gemensam transportverksamhet genom samverkan i en beställningscentral eller på något annat sätt i syfte att uppnå effektivitetsvinster eller andra sådana ekonomiska fördelar, 2.behövs för att tillgodose det samhälleliga intresset av tillgång till taxiservice, och 3.omfattar högst 40 taxifordon. Detta undantag gäller inte 1.till den del samarbetet avser förfarande eller villkor som innebär eller omfattar a)fastställande av gemensamma priser, b)uppdelning av marknader, c)en uppsägningstid för anslutet taxiföretag som överstiger från uppsägningstillfället eller, i fråga om en ekono- misk förening, villkor att uppsägningen inte får göras förrän tidigast eller från inträdet, eller d)förbud för anslutet taxiföretag efter avtalstidens utgång kon- kurrera med den gemensamma transportverksamheten, och 2.till den del det är uppenbart att syftet med den gemensamma transportverksamheten eller intresset av tillgång till taxiservice enligt första stycket 1 och 2 kan tillgodoses utan att samarbetet avser sådant förfarande eller villkor som avses i 1. Undantaget omfattar flera olika typsituationer och avser både hori- sontella och vertikala avtal. Skälet till att den här regeln infördes var för att trygga förekomsten av taxiservice på vissa orter. Undantaget avsåg antingen småstadsorter eller orter utanför storstäderna, som har ett relativt stort befolkningsunderlag där det finns en dominerande beställningscentral med hög eller mycket hög andel av marknaden. Varje körning av kund är enligt bokföringslagen (1999:1078) en affärs- händelse.96 Om det finns flera likartade affärshändelser under en och får en gemensam verifikation för dessa användas.97 Varje körpassrapport är en sådan verifikation.98 Av körpassrappor- ten framgår det antal kilometer som fordonet använts i taxitrafik, och hur många av dessa kilometer som är körningar för vilka en kund betalat eller ska betala. Därutöver framgår intäkter under körpasset, och uppdelning av betalningen i kontant eller kredit (faktura/kontokort). På körpassrapporten finns även ett identifika- tionsnummer för föraren vilket innebär att intäkterna också kan kny- tas till förare vilket innebär att även förarlöner kan kontrolleras. En inkomst ska anses utgöra inkomst av näringsverksamhet om den har förvärvats i en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksam- het bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är bero- ende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet.99 Om någon bedriver olaga taxiverksamhet är detta inte skäl att personen inte ska betala skatt på inkomsten.100 96Med affärshändelse avses varje förändring av sammansättningen av ett företags förmögen- het som beror på företagets ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetal- ningar, uppkomna fordringar och skulder samt egna tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor eller annat, se 1 kap. 2 § första stycket 6 bokföringslagen (1999:1078). 97BFNAR 2013:2, 6.1. 98En körpassrapport är en rapport som skrivs ut från taxameterutrustningen och som avser ett körpass, det vill säga den tid under vilken en taxiförare använder ett fordon i taxitrafik, TSFS 2013:41 2 kap. 1 §. 9913 kap. 1 § Inkomstskattelagen (1999:1229). 100Se rättsfallet RÅ 2005 ref. 14. F-skatt ska betalas av den som är godkänd för F-skatt.101 Skatte- verket ska godkänna den som säger sig bedriva näringsverksamhet eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet i . Under vissa förutsättningar, exempelvis om den sökande inte bedöms komma att bedriva näringsverksamhet eller har misskött sina skatte- åligganden, behöver inte godkänna ansökan.102 En aktör som anlitar en tjänsteutövare, exempelvis en taxiförare, som inte har F-skatt, är ansvarig för att göra skatteavdrag, betala sociala avgifter och lämna kontrolluppgift till Skatteverket.103 Inkomst av tjänst är sådan inkomst som inte ska räknas till inkomst- slaget kapital eller näringsverksamhet.104 De tre olika varianterna som räknas upp i bestämmelser som avgränsar inkomstslaget sägs att med tjänst avses: annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Vanliga ersättningar inom inkomstslaget är lön, pensioner, arvoden, förmåner och andra inkomster som uppbärs på grund av tjänst.105 I princip alla inkomster som är sammanknutna med en anställning ska anses utgöra inkomst av tjänst. Även sjukpenning och föräldra- penning är inkomst av tjänst. När det gäller hobbyverksamhet finns en särskild regel som avser avdrag inom inkomstslaget tjänst. Där anges att den som bedriver 1018 kap. 3 §, skatteförfarandelagen (2011:1244). 1029 kap. 1 §, skatteförfarandelagen. 103www.skatteverket.se/omoss/press/pressmeddelanden/riks/2014/2014/viktigtattkontrollera omforetagharfskatt.5.3aa8c78a1466c5845874c4e.html?q=F-skatt, . 10410 kap. 1 §, inkomstskattelagen. 10511 kap. 1 §, inkomstskattelagen. hobbyverksamhet inte får göra större avdrag för förvärvandet av inkomsten än den faktiska inkomsten.106 Taxiförare, som inte bedriver näringsverksamhet, beskattas i inkomstslaget tjänst. En arbetsgivare ska göra avdrag för preliminärskatt. Preliminär- skatten ska så långt möjligt motsvara den skatt som arbetstagaren slutligen kommer att behöva betala.107 Kan det antas att inkomsten kommer understiga ska dock något skatte- avdrag inte göras.108 Den som betalar ut tjänsteinkomst ska också lämna kontrolluppgift till . Kontrolluppgiften ska tjäna till ledning för att be- stämma underlaget för den skatt som ska tas ut.109 Någon kontroll- uppgift behöver dock inte lämnas om något skatteavdrag inte har gjorts och inkomsten inte överstiger alternativt 1 000 kro- nor om den inte motsvarar någon utgift i näringsverksamhet.110 Kontrolluppgiften ska bland annat innehålla värdet av ersätt- ningen och den tid ersättningen avser, om den inte avser hela året.111 En arbetsgivare ska betala arbetsgivaravgifter på den ersättning som den anställde får.112 Detta gäller även en person som är anställd i sitt eget aktiebolag. Om en förare också är den som innehar taxitrafik- tillståndet, och verksamheten drivs i enskild firma, ska i stället egen- avgifter betalas på vinsten i näringsverksamhet. 10612 kap. 37 §, inkomstskattelagen. 1078 kap. 1 och 4 §§, 10 kap. 2 §, skatteförfarandelagen. 10810 kap. 4 §, skatteförfarandelagen. 10914 kap. 1 § och 15 kap. 2 §, skatteförfarandelagen. 11015 kap. 8 §, skatteförfarandelagen. 11115 kap. 9 §, skatteförfarandelagen. 1122 kap. 1 och 4 §§, socialavgiftslagen (2000:980). Mervärdesskatt ska betalas vid omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap.113 En transporttjänst som taxikörning är skattepliktig. Mervärdesskatten ska också framgå på kvittot.114 Skatte- satsen för taxitjänster är . Om en förare regelbundet kör taxi i sin privata bil och verksam- heten bedrivs självständigt ska mervärdesskatt redovisas.115 Detta är alltså oberoende av om inkomst av näringsverksamhet kan sägas före- ligga. 5.16.4Särskilt om bedömning avseende förare som kör andra mot betalning i ett privat fordon116 har publicerat en bedömning av skattekonsekvenser när privatpersoner kör andra mot betalning i ett privat fordon. Myndig- heten har bedömt att om: det endast finns en uppdragsgivare, uppdragsgivaren bestämmer priserna och hur verksamheten ska bedrivas, och så kan verksamheten formellt inte anses bedrivas yrkesmässigt. Det innebär att föraren anses vara uppdragstagare till uppdragsgivaren (ofta en verksamhetsutövare via plattform) vilket innebär att de intäkter föraren uppbär vid sådant uppdrag tillhör inkomstslaget tjänst. Dessa förare har även regelmässigt A-skatt. Effekten av det är att uppdragsgivaren ska betala sociala avgifter på förarnas inkomster samt att de är skyldiga att lämna kontrolluppgifter. I det fall upp- dragsgivaren finns i ett annat land är de däremot inte skyldiga att göra preliminärskatteavdrag. 1131 kap. 1 § första stycket 1, mervärdesskattelagen (1994:200). 114Bilaga punkt 12, SWEDACS föreskrift 2012:5. 115www.skatteverket.se/omoss/nyheter/2015/nyheter/kordufolkmotbetalningidinprivatabil.html, . 116www.skatteverket.se/omoss/nyheter/2015/nyheter/kordufolkmotbetalningidinprivatabil.html, . När det gäller mervärdesskatt ska en tolkning göras utifrån mer- värdesskattelagen och begreppet beskattningsbar person. Skatte- verket anser att om föraren regelbundet kör andra mot betalning i ett privat fordon är han eller hon en så kallad beskattningsbar per- son. Det innebär att han eller hon ska redovisa mervärdesskatt på den ersättning passageraren betalar, även om ersättningen inte kom- mer föraren till godo. Det kan avslutningsvis konstateras att slutsatser om inkomstskatt och mervärdesskatt kan innebära svårigheter för de individer som utför denna typ av tjänster att förstå sina åtagan- den. Detta mot bakgrund av att en person kan beskattas i inkomst- slaget tjänst som han eller hon är beskattningsbar person i mervärdesskattehänseende. Den som driver näringsverksamhet ska betala skatt på inkomst av näringsverksamhet. Till följd av våra förslag rörande taximarknaden blir det beställningscentralerna och de som driver taxiverksamhet, det vill säga taxiföretagen, som uppbär inkomst av näringsverksam- het. Taxiföretagen kan vara organiserade i bolagsform eller som en- skild firma. Om det drivs i bolagsform (eller annan form av juridisk person) är det bolaget eller den juridiska personen som ska betala skatten och om det drivs i form av enskild firma är det den fysiska personen som ska betala skatten. Då har den fysiska personen i all- mänhet F-skatt. För anställda förare ska arbetsgivaren lämna kontrolluppgift och betala arbetsgivaravgifter. En förare, som också är den som driver verksamheten i en enskild näringsverksamhet, ska i stället betala egenavgifter. Den som säljer en taxitjänst, ska redovisa moms . Detta är typiskt sett beställningscentralen och/eller taxiföretaget. Om en person brukar sitt privata fordon och kör för endast en uppdragsgivare kan detta (enligt uppgift från ) regel- mässigt inte anses utgöra inkomst av näringsverksamhet. Förarna ska därför ta upp den inkomst de uppbär som inkomst av tjänst. Detta gäller även om det inte finns något regelrätt anställningsför- hållande mellan uppdragsgivaren och föraren. Den svenska taximarknaden kan delas upp på taxifordon som har taxameter, prisinformationsdekal och taxiskyltar och taxifordon utan denna utrustning. Utredningsuppdraget består i att göra en översyn av om möjligheter till dispens från taxameterkravet ska tas bort och om en ny form av taxi ska införas. Enligt direktivet ska utredningen: Utreda och eventuellt lämna förslag på obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjligheter till dispens. Utreda behov av, och eventuellt lämna förslag på, en ny kategori av yrkesmässig personbefordran med personbil eller lätt lastbil, m.m. Syftet med det här kapitlet är att kartlägga vilka problem som finns på dagens taximarknad som är av intresse för att besvara direktivets frågeställningar i de ovan redovisade punkterna. Därefter presenteras en kartläggning av vilka behov och intressen som är centrala och därmed vilka aspekter som ska vara vägledande vid en avvägning av hur frågeställningarna i de ovan redovisade punkterna ska besvaras. Av samma skäl innehåller kapitlet även en sammanfattning av nackdelar och fördelar med traditionell taxis teknikanvändning samt förmodade nackdelar och fördelar med en ny form av taxi. Problembeskrivning och behovsinventering taxi gäller den nya formen av taxi tas avstamp i att fordonen, på sätt som beskrivs i utredningsdirektivet, behöver vara försedda med någon form av teknisk utrustning för att resor ska kunna följas samt att fordonen bör vara anslutna till en tillståndspliktig beställnings- central. Avslutningsvis innehåller kapitlet en avvägning mellan de fördelar och nackdelar som framkommit med en slutsats där det framgår vilken väg utredningen väljer att ta. Som redovisats i betänkandet förekommer skatteundandragande på taximarknaden i relativt stor utsträckning (se avsnitt 4.12). Enligt huvudregeln är den som i näringsverksamhet säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort skyldig att använda kassaregister.1 Taxifordon omfattas emellertid av ett undan- tag från skyldigheten att ha ett kassaregister.2 Undantaget avser såväl fordon med taxameter som fordon med dispens. Taxametern är vid rätt användning ett bra instrument för kon- troll av intäkter. Som tidigare redovisats finns föreskrifter om hur en taxameter ska användas (se avsnitt 5.7). Det är emellertid relativt frekvent att den inte används i enlighet med uppställda krav. Ett exempel är att priset för en körning registreras som ett fast pris och att detta är mycket lägre än det faktiska priset. Uppgifter om priset och hur betalning gjorts registreras därför inte korrekt i taxametern. Ett annat exempel är att en taxameter är registrerad som ledig trots att det finns en betalande kund i bilen. En sådan situation kan vara att taxiföretaget fått en beställning men sedan uppger till beställ- ningscentralen att kunden inte dykt upp. Betalningen registreras då heller inte i taxametern. Dessa typer av beteenden kan förmodas bero på att kontanthantering är vanligt förekommande i taxibranschen och därmed ett skäl till att skatteundandragandet förekommer i så stor utsträckning. 139 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). 239 kap. 5 § första stycket p. 3, skatteförfarandelagen. Problembeskrivning och behovsinventering taxi 6.2.2Underlaget som lämnas för bokföring kan ibland vara svårt att kontrollera Enligt huvudregeln ska det finnas en verifikation för varje affärs- händelse. Varje körning är en affärshändelse. För flera likartade affärshändelser får dock en gemensam verifikation användas som dokumentation.