sou · H4B331 · 2016-04-18 00:00:00 — 8 Tabellen illustrerar posten ”Resultat efter finansiella poster” i fjärrvärmeföretagens redo- visningar, dvs. resultat före bolagsskatt och bokslutsdispositioner. bedömer att fjärrvärmebranschen uppvisar en god soliditet, en hög likviditet samt goda vinstmarginaler. Det finns heller inga tecken på att dessa finansiella nyckeltal försämras . Fjärrvärmebranschen är dock heterogen och analyserar i sin rapport särskilt de företag som har en soliditet som understiger och har ett högt prisläge jämfört med bergvärmen i samma kom- mun. konstaterar att för ett knappt tiotal fjärr- värmeföretag som redan har små ekonomiska marginaler, är de konkurrerande bergvärmepriserna så låga, att företagen har svårt att höja priserna utan att tappa marknadsandelar. När Energimyndig- heten specialstuderar dessa företag blir myndighetens slutsats att sex företag kan förväntas få ekonomiska svårigheter på lång sikt. Av dessa är fyra företag kommunalt ägda. I redovisning av fjärrvärmeföre- tagens resultaträkningar skulle en fastighetstaxering utformad en- ligt utredningens förslag slå direkt på resultatet. Förutsatt att fjärr- värmeföretagen går med vinst medför det att företagens bolagsskatt minskar. Ett ökat fastighetsskatteuttag på inne- bär således en nettoeffekt på 0,78 x 140 = 109 miljoner kronor9. För ett företag som inte går med vinst och således inte betalar bolagsskatt kommer skattekostnaden att öka med hela summan. Det bör här noteras att ett företag som tillfälligt går med förlust har möjlighet att rulla underskottet till kommande år och då få en minskad bolagsskatt. Om ett antal företag redovisar negativa re- sultat kommer nettoeffekten i realiteten finnas någonstans emellan 109 och . Nettoeffekten på 109–kan ställas i relation till branschens totala resultat som legat kring eller strax . Nettoeffekten utgör då av det sammanlagda resultatet. Sammanfattningsvis är bedömningen att merparten av fjärrvär- meföretagen har möjlighet att minska sina ekonomiska marginaler vid behov för att klara den ökade skattekostnaden. Det bör dock understrykas att finns ett antal fjärrvärmeföretag som har redovisat ett negativt resultat. Två av sju studerade år har exempelvis minst en fjärdedel av fjärrvärmeföretagen gått med för- lust. För dessa företag är det svårt att ta den ökade skattekostnaden 9 Notera att även statligt ägda fastighetsskatt ingår i denna summa. utan att förändra sina priser. För dem blir det av avgörande betyd- else hur konkurrenssituationen ser ut på den lokala värmemarkna- den. analys indikerar att ett mindre antal av de ekonomiskt utsatta företagen möts av låga priser på konkurrerande uppvärmningsalternativ. I ovanstående analys studeras effekter av att befintliga fastig- heter med befintliga kunder påförs fastighetsskatt. Att i enlighet med utredningens förslag förtydliga att fastighetstaxering ska ske för byggnader som är inrättade för värmeproduktion och tillhö- rande tomtmark påverkar dock även konkurrensen på värmemark- naden. Dels innebär införandet av fastighetsskatt att det blir mind- re lönsamt att investera i nya fjärrvärmeanläggningar. Dels leder ett högre fjärrvärmepris till att färre nya kunder väljer fjärrvärme, något som i sin tur resulterar i en utebliven intäkt för fjärrvärmebolagen. Här bör det dock noteras att det går att argumentera för att fjärr- värme som uppvärmningssätt har haft en konkurrensfördel i detta avseende jämfört med uppvärmningssätt baserade på elanvändning. Detta då fjärrvärmeanläggningarna till skillnad från elproduktions- anläggningar inte har varit belagda med fastighetsskatt. Det skulle därmed kunna hävdas att fjärrvärmeanvändningen ur ett samhälls- ekonomiskt perspektiv varit ”för stor”. Denna argumentation mot- sägs dock av att fastighetsskatten är av fiskal karaktär och inte är likformig mellan olika fastighetstyper för elproduktion. Det bör också noteras att fastighetsskatten på elproduktion betraktas som en skattesanktion, dvs. är att fastighetsskatten är noll samt att andra förutsättningar som exempelvis övriga skatter också skiljer sig åt mellan olika uppvärmningssätt. Trots detta menar utred- ningen att fjärrvärme har haft en konkurrensfördel jämfört med uppvärmningssätt baserade på elanvändning. En konkurrens- fördel som i och med förslaget om att införa fastighetstaxering av värmeproduktionsenheter försvinner. Effekter för kommuner och landsting Då fjärrvärmeföretagen i stor utsträckning är kommunalt ägda är det relevant att titta på vad utredningens förslag får för konsekven- ser för kommuner och landsting. I tabell 5.1 i avsnitt 5.3.3 illustreras ägarstrukturen på den svenska fjärrvärmemarknaden. Ur tabellen kan urskiljas att nästan en tredje- del av fjärrvärmeleveranserna sker av kommunalt ägda bolag. De kommunala bolagen äger dock av antalet fjärrvärmenät, vilket indikerar att de kommunalt ägda näten är mindre än genom- snittet. Det går inte att säga att de kommunala bolagen generellt har en annan prissättningsstrategi än övriga aktörer på marknaden, även om det bör påpekas att de fjärrvärmeverksamheter som fortfarande använder sig av självkostnadsprissättning är kommunalt ägda. Även de bolag som tillämpar jämförprissättning är vanligen kommunalt ägda. Det är heller inte så att de kommunala aktörerna generellt sett håller ett lägre pris och därmed har ett större utrymme att höja sina priser. I den så kallade för var det exempelvis en aktör i som hade det högsta fjärrvärmepriset. Det var också två kommunala aktörer, i och , som hade de högsta fjärrvärmepri- serna i en jämförelse mellan 31 större kommuner. I analysen kon- stateras att de högsta priserna ofta finns i mindre kommuner som har byggt ut fjärrvärmenäten de senaste 10–15 åren10. Slutsatsen blir att det är svårt att se att kommunala bolag generellt skulle skilja sig från övriga när det gäller möjligheter att övervältra kostnader på sina kunder. De små fjärrvärmenäten är ofta kommunalt ägda, även om det också finns privata aktörer. De kommunala företagen är ofta rela- tivt små och ett flertalet mindre fjärrvärmeföretag har haft relativt låg lönsamhet . Det finns således en risk att den ökade skattekostnaden kommer att bli svårhanterlig för mindre kommunala bolag, särskilt de med nybyggda fjärrvärmenät. I Energi- myndighetens analys av fjärrvärmeföretagens ekonomiska situation pekar myndigheten ut sex företag som har små ekono- 10 Rapport av , Fastigheten genom – en avgiftsstudie . miska marginaler och som dessutom möts av låga priser på kon- kurrerande uppvärmningsalternativ. Fyra av företagen som Energi- myndigheten menar kan få problem är kommunalt ägda. När ett kommunalt bolag går med förlust slår det i slutändan på ägaren, kommunen. Flera kommuner har ett ansträngt ekonomiskt läge och kan få ökade problem om ytterligare en kostnad uppstår. Åter- igen bör det dock noteras att kostnadsökningen ligger . Det ger kommunerna viss möjlighet att skapa ut- rymme i sina budgetar för en kostnadsökning, även om man inte kommer att ha exakt vetskap om storleken på skattekostnaden förrän beslut om taxeringsvärden fattas. Sammanfattning effekter för fastighetsägare Den ökade skattekostnaden uppskattas till till följd av utredningens förslag om värmeproduktionen produk- tionskostnadsvärderas i enlighet med de gällande reglerna i 11 kap. 7 och 8 §§ FTL. Uppskattningen är dock behäftad med osäkerhet då skattekostnaden beror på den faktiska tillämpningen av fastig- hetstaxeringslagstiftningen. Med avdrag för minskad bolagsskatt innebär det en nettoeffekt för fastighetsägarna på någonstans mel- lan 109–, något som är att betrakta som en signifikant kostnadsökning för fastighetsägarna. I likhet med flera andra uppvärmningsalternativ är fjärrvärme förenad med relativt höga byteskostnader för kunderna. Fjärrvär- men är dessutom vid befintlig anslutning ofta ett mycket konkur- renskraftigt alternativ. Det innebär att flertalet fastighetsägare har möjligheter att övervältra sina ökade kostnader på kundkollektivet genom högre priser, utan att i någon större utsträckning förlora marknadsandelar. Detta trots att de flesta fjärrvärmeföretagen tillämpar en marknadsmässig prissättning. Vid full övervältring av kostnadsökningen kan efterfrågan på fjärrvärme antas minska med knappt . För de fjärrvärmeföretag som har svårt att möta konkurrensen på den lokala värmemarknaden riskerar dock högre priser att med- föra förlorade kunder och lägre värmeunderlag. Dessa företag kan då välja att ta hela eller delar av den ökade skattekostnaden genom att minska sina ekonomiska marginaler. Analysen av fjärrvärmeföretagens redovisningar visar att fjärr- värmeföretagens finansiella förutsättningar skiljer sig markant åt. Sammantaget redovisar branschen en stabil vinstutveckling, men resultaten för den minst framgångsrika kvartilen företag är låga och vissa år negativa. Ett antal fjärrvärmeföretag har också låg eller nega- tiv soliditet. Sammantaget bedömer utredningen att den stora merparten av fjärrvärmeföretagen kan hantera den ökade skattekostnaden genom högre priser eller genom att själva ta hela eller en del av den ökade kostnaden. För ett mindre antal fjärrvärmeföretag med små ekono- miska marginaler som därmed tvingas övervältra kostnaderna på sina kunder, kan den ökade skattekostnaden få allvarliga konsekven- ser i form av minskat värmeunderlag. Mindre kommunala företag med relativt nya fjärrvärmenät, i kommuner där priset på kon- kurrerande uppvärmningsalternativ är lågt, är en grupp aktörer som särskilt ligger i farozonen. Utredningens bedömning: Förslaget innebär att skatteintäk- terna avseende värmeproduktionsenheter netto beräknas öka med fr.o.m. den allmänna fastig- hetstaxeringen . Det totala taxeringsvärdet för värmeproduktionsenheterna uppskattas uppgå till . Uppskattningen är dock behäftad med osäkerhet då relevanta data för fastighetstaxering av landets värmeproduktionsenheter saknas. Bruttoeffekten av en fastighetsskatt om av taxeringsvärdet beräknas till . För att beräkna den offentlig- finansiella nettoeffekten måste hänsyn tas till att fastighetsskatten är avdragsgill och därmed påverkar bolagsskatten. Om hela skatte- kostnaden dras av mot bolagsskatten uppgår den offentligfinan- siella effekten till 140 x 0,78 = . Dessutom bör avdrag göras för statligt ägda andel av värmeproduktionen. En uppskattning är att fastighets- skatt uppgår till . döms således den offentligfinansiella nettointäkten uppgå till . Utredningens bedömning: Förslaget innebär att kostnaderna för , i 2011–nivå, ökar med avseende hanteringen av värmeproduktionsenheter , med en fördelning av och . För de allmänna för- valtningsdomstolarna förväntas kostnaderna öka med . Samtliga ovanstående kostnader gäller genomförandet av en allmän fastighetstaxering med början . Kost- naderna för särskild fastighetstaxering bedöms bli försumbara. Kostnaderna för avseende fastighetstaxering m.m. av värmeproduktionsenheterna bedöms uppgå till . Jämförelse har då gjorts med produktionskostnadsvärderade industri- enheter. Kostnaderna belastar åren 2018 och 201911. Kostnaderna för omprövningar och överklaganden bedöms upp- gå till . Kostnaderna för detta belastar och åren därefter. Eftersom det blir första gången som värme- produktionsenheterna fastighetstaxeras kan det förväntas att an- talet omprövningar och överklaganden blir betydligt högre än för andra typer av taxeringsenheter. En jämförelse har gjorts med el- produktionsenheter och därefter har antagandet gjorts att väsent- ligt fler omprövningar och överklaganden kommer att ske. Efter en första fastighetstaxering tyder det mesta på att antalet omprövningar och överklaganden hamnar på samma nivå som för elproduktionsenheter. 11 Detta inkluderar kostnader för kravarbete, grundläggande registerarbete, deklarationer, broschyrer, påminnelser, inskanning och information. Blanketter, system för årsomställning och IT-stöd finns redan för industrier värderade enligt produktionskostnadsmetoden. Anpass- ningen för att hantera även värmeproduktionsenheter torde därför inte ge upphov till några ytterligare kostnader. Kostnaderna för förberedelsearbetet är svåra att uppskatta. Så- dana kostnader avseende industrier värderade enligt produktions- kostnadsmetoden är beaktade. Ytterligare arbete kan dock tillkomma och en förtida uppgiftsinsamling måste eventuellt genom- föras. Tillkommande kostnader bedöms rymmas inom ramen för de kostnader som belöper på förberedelsearbetet avseende pro- duktionskostnadsvärderad industri. Då värmeproduktionsenheter inte har åsatts taxeringsvärden har en bedömning fått göras när det gäller kostnaderna för de all- männa förvaltningsdomstolarna. Det får, som redan nämnts, antas att antalet överklaganden blir betydligt fler än för andra typer av taxeringsenheter, eftersom värmeproduktionsenheterna åsätts ett taxeringsvärde . Kostnaderna har bedömts utifrån antagandet att tjugo beslut överklagas till förvaltningsrätterna (mot- svarar mellan av antalet sådana produktions- enheter) och att sex domar överklagas till kammarrätterna. Utred- ningens bedömer att kostnadsökningen för de allmänna förvaltnings- domstolarna uppgår till . Uppskattningen av kost- naderna för mål gällande fastighetstaxering av värmeproduktions- enheter har grundats på den genomsnittliga kostnaden för skatte- mål såsom den redovisas i årsredovisningen för Dom- stolar12. Dessa kostnader kan sedan förväntas minska efter en första fastighetstaxering. 12 domstolars webbplats. Utredningens bedömning: Förslaget avseende taxering av värme- produktionsenheter medför relativt små samhällsekonomiska kon- sekvenser. I konsekvensanalysen diskuteras i huvudsak tre följder av utredning- ens förslag på värmeområdet. Det handlar om effekterna för berörda fastighetsägare, de offentligfinansiella effekterna samt de admini- strativa kostnader som uppkommer för de aktörer som berörs av förslaget. Alla dessa konsekvenser är viktiga. Ur ett samhällsekono- miskt perspektiv är dock vissa konsekvenser enbart omfördelande medan andra ger reala effekter för samhället. Nedan diskuteras de samhällsekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag. Det bör noteras att utredningen inte har gjort någon allmän jämvikts- analys och att diskussionen därmed är kvalitativ. Skatteförändringar ger upphov till samhällsekonomiska effekter, eftersom de påverkar priset och därigenom skapar incitament för beteendeförändringar hos värmekonsumenterna. En ökad skatt inne- bär att efterfrågan på varan minskar och välfärdsförändringens stor- lek bestäms av i vilken omfattning skatteförändringen påverkar den handlade kvantiteten. Ju mindre förändringen är desto mindre är allokeringsförlusten. Den ändrade fastighetsbeskattningen av värmeproduktionsenhet- erna får effekt på fjärrvärmeanvändningen genom den beteende- påverkan de förväntade prisförändringarna på värmen har. Hur stor påverkan prisförändringen får beror på i vilken utsträckning fjärr- värmeföretagen övervältrar de ökade kostnaderna på kundkollektivet och hur priskänsliga kunderna är. Som har redogjorts för i av- snitt 10.2.1 är fjärrvärmekunder relativt okänsliga för prisföränd- ringar. Detta innebär att allokeringsförlusten ur ett samhällsekono- miskt perspektiv blir relativt liten. Konsekvenser för energi- och värmemarknaden Utbyggnaden av fjärrvärme har varit en förutsättning för att åstad- komma den omfattande utfasning av fossila bränslen för byggnads- uppvärmning som har skett. Fjärrvärmeutbyggnaden har bidragit till ett väsentligt minskat oljeberoende, effektivare energiutnyttjande och minskade utsläpp. Den höga beskattningen av fossila bränslen har gjort att oljeeld- ning kan betraktas som ett konkurrenskraftigt uppvärm- ningssätt. I stället är det att betrakta som sannolikt att fjärrvärme, i det fall fjärrvärmeföretagen tappar marknadsandelar på värmemark- naden, ersätts med någon form av el- eller biobränsleanvändning. I räkneexemplet tidigare i detta avsnitt uppskattats att fjärrvärme- användningen som mest minskar med till följd av skatten. Utredningen har inte funnit några tillförlitliga korspris- elasticiteter som skulle kunna användas för att studera effekterna på exempelvis elmarknaden när fjärrvärmeanvändningen minskar. Klart är dock att om hela det minskade värmebehovet skulle ersättas av el skulle behovet av elproduktion öka. Att täcka ett bortfall på 90 giga- wattimmar värmeproduktion med el bör kunna vara hanterbart i dagens situation. är nettoexportör av el, även om vi sam- tidigt regelbundet importerar el. Det är dock svårt att uttala sig om huruvida fortsatt kommer att ha ett nettoöverskott på el , när skatteförändringarna får full effekt. har flera kärnkraftsverksägare aviserat planer på att stänga ned kärnkraftverk , något som kraftigt skulle kunna minska el- överskottet. Det bör dessutom understrykas att värmebehovet är som störst under kalla vinterdagar, dvs. de tidpunkter då också el- behovet är som störst. Det kan således inte uteslutas att även en volymmässigt liten efterfrågeökning kan slå igenom på effektbehovet. En ökad efterfrågan på el får också effekter i form av krav på kapacitet i elnäten. Effekternas storlek är dock mycket svåra att bedöma då de helt och hållet beror på var behovet av kapacitet upp- står och vilken kapacitet det aktuella elnätet har att möta den ökade efterfrågan. Den ökade skattekostnaden för en delbransch på värmemark- naden medför en förändrad konkurrenssituation. Fjärrvärmen får en försämrad konkurrenskraft jämfört med elbaserad uppvärmning. Sannolikt kommer det att resultera i högre fjärrvärmepriser, vilket i sin tur medför att färre kan förväntas välja fjärrvärme vid ny- investeringsbeslut. I förlängningen blir det även mindre attraktivt att investera i fjärrvärmeanläggningar. Utredningen menar dock att detta ska ses som en minskad snedvridning av konkurrensen på värmemarknaden då elproduktion är belagd med fastig- hetsskatt. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan det finnas ett värde i en hög diversifiering på energimarknaden. De samhällsekonomiska kostnaderna för elavbrott är höga och ökar ju större elberoendet är. En överflyttning där värmebehovet i allt större utsträckning täcks av el skulle kunna medföra större risker för samhällsekonomiska kostnader. Det bör här även noteras att fjärrvärmemarknaden har betydelse för andra viktiga samhällsfunktioner. Två exempel på detta är av- fallshanteringen, där fjärrvärmeverken spelar en central roll som mottagare av avfall, och industriell spillvärme, där industrin använ- der fjärrvärmenät som värmesänka i stället för att kyla bort värmen. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv medför en minskning av fjärr- värmeanvändningen kostnader inom bägge dessa områden. Sammantagen bedömning av samhällsekonomiska effekter Den sammantagna bedömningen är att utredningens förslag om att enheter inrättade för kommersiell produktion av värme produk- tionskostnadsvärderas i enlighet med de gällande reglerna i 11 kap. 7 och 8 §§ FTL medför hanterbara samhällsekonomiska konsekven- ser. Utredningen menar att förslaget kan anses ge en konkurrens- mässigt positiv effekt på värmemarknaden, medan framför allt det eventuella ökade effektbehovet på elmarknaden utgör en samhälls- ekonomisk kostnad. Det bör dock även här påpekas att det finns osäkerheter i hur stora skattekostnaderna faktiskt kommer att bli, vilket påverkar förslagets samhällsekonomiska effekter. Utredningens bedömning: Förslaget att värdet av kommersiell produktion av värme beaktas vid fastighetstaxeringen bedöms ge marginella miljömässiga effekter och försumbara effekter på energi- och klimatpolitiska mål. Miljömässiga effekter samt effekter på energi- och klimatpolitiska mål Det är inte möjligt att ta fram ett generellt miljövärde för fjärr- värme. Varje enskilt system är lokalt, avgränsat och unikt med vari- erande sammansättning av sina energikällor. Fjärrvärme produceras med ett flertal olika insatsbränslen samt med elpannor, värmepumpar och sol. Många fjärrvärmesystem använder dessutom spillvärme från intilliggande industrier. Förlusterna i fjärrvärmenäten varierar också. Miljöprestandan blir således unik för varje fjärrvärmenät. De unika miljövärdena finns beskrivna på Svensk Fjärrvärmes hemsida. Även om det föreligger svårigheter med att ta fram ett generellt värde för fjärrvärme går det att med hjälp av statistiken göra vissa generaliseringar för att analysera hur en minskad användning av fjärrvärme kan förväntas påverka energi- och klimatpolitiska mål. har antagit ett miljökvalitetsmål som uttrycker att halten av växthusgaser i atmosfären, i enlighet med för klimatförändringar, ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Som etapp- mål har satts upp att utsläppen 2020 bör vara 40 pro- cent lägre än utsläppen för de verksamheter som inte om- fattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Att fjärrvärmeanvändningen minskar och ersätts med andra upp- värmningsalternativ bedöms ge marginell effekt på utsläppen av växthusgaser, särskilt om fjärrvärme ersätts av elanvändning. Här är det dock viktigt att påpeka att då värmebehovet är som störst är också de tillfällen då fossila bränslen används i störst utsträckning i elproduktionen. El- och större delen av fjärrvärmeproduktionen in- går i EU:s system för handel med utsläppsrätter. användning inom systemet förändrar inte de totala utsläppen, även om utsläppen i kan komma att förändras något. Fjärrvärmen har bidragit till väsentligt lägre utsläpp av svavelföroreningar och kväveoxider inom energisektorn, två äm- nen som har stor betydelse för försurningen. Utsläppen av svavel- dioxid relateras till vilket bränsle som används medan kväveoxid- utsläppen också beror på förbränningstekniska parametrar. Att minska fjärrvärmeanvändningen till förmån för annan energipro- duktion kan medföra att utsläppen av dessa emissioner ökar något. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har ett mål för ökad energieffek- tivitet satts upp för . Målet är uttryckt som ett sektorsöver- gripande mål om minskad energiintensitet om . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). Fjärrvärmeutbyggnaden har varit en drivande faktor för att upp- nå ett effektivare energiutnyttjande. Hur en minskning av fjärr- värmeanvändningen skulle påverka möjligheten att uppfylla mål om ökad energieffektivitet beror på vilket uppvärm- ningssätt som ersätter fjärrvärme. Regeringen bedömer i regeringens skrivelse 2015/16:87 att målet om energieffektivisering uppnås med befintliga styrmedel och åt- gärder. Måluppfyllelsen av energieffektiviseringsmålet är svårbedömd, men effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som har beslutats genom propositionen vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och genom budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) förväntas sammantaget leda till att målet uppnås. Det bör dock noteras att de effekter som följer av de föreslagna beskatt- ningsförändringarna i huvudsak infaller och att even- tuella stängningar av kärnkraftsreaktorer kan få stor effekt på energiintensitet. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Regeringen har ut- över detta uttalat en ambition att ska ha ett energi- system som baseras på förnybar energi (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU3 rskr. 2015/16:91). Fjärrvärmeutbyggnaden har historiskt haft stor effekt på ande- len förnybar energi. Dels har andelen förnybara bränslen i fjärr- värmeanvändningen ökat , dels har fjärrvärme till stor del ersatt användning av fossila bränslen. Generellt gäller att effekten av att ersätta fjärrvärme med ett annat uppvärmningssätt beror på bränslena som används i det aktuella fjärrvärmenätet.