sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Det vore olyckligt om livskraftiga bolag med en i grunden sund verksamhet, på grund av temporära likvidi- tetsproblem, väljer att gå i konkurs därför att det skatterättsliga före- trädaransvaret upplevs som mindre riskfyllt. Anställda riskerar sina arbeten och leverantörerna riskerar att inte få sina fordringar betalda. Det är därför ett väl fungerande rekonstruktionsförfarande är samhällsekonomiskt motiverat och ett viktigt komplement till kon- kursinstitutet. Det är viktig att notera att också aktiebolagslagen reglerar insol- vensfrågor. I aktiebolagslagen finns krav på att företrädarna upprät- tar en kontrollbalansräkning om halva aktiekapitalet förbrukats.14 När en kontrollbalansräkning upprättas och bolagets finansiella styrka ska bedömas kan en marknadsvärdering av tillgångarna ske. Tidsutdräkten som bolaget har för att återställa aktiekapitalet i i kombination med en eller två extra bolagstämmor brukar vanligtvis sträcka sig . Det möjliggör att aktieägarna blir in- satta i problematiken och ges möjligheten att lösa problemet och ta sitt ansvar. Skulle tex en styrelseledamot i i ett aktiebolag inte följa aktiebolagslagen regler kring upprättandet av kontrollbalansräkning kan denne bli personligt betalningsansvarig för de skulder som bola- get har.15 Det är inte alltid enkelt för ägaren eller företagaren i det mindre bolaget att förstå hur dessa lagrum förhåller sig till varandra. Vi anser att en fungerande företagskreditmarknad inte är bero- ende av ett skatterättsligt företrädaransvar. I våra nordiska grannlän- der omvandlas inte bolagets skulder till personliga skulder på samma sätt som i . Däremot finns andra regelverk som i vissa fall kan ge hårda straff för företrädare som inte skött sina åtaganden. Vi har inom ramen för denna utredning inte någon praktisk möj- lighet att utforma förslag på hur reglerna om skatterättsligt företrä- daransvar skulle kunna ändras. Men vi vill ändå peka på vikten av att reglerna om det skatterättsliga företrädaransvaret utreds. 14 , (2016). 15 Se t.ex. HFD 3547-16 och 4090-16. Se också (2015). Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? lagsrapport till denna utredning har professor redovisat hur det skatterättsliga företrädaransvaret eller mot- svarande lagstiftning är utformad i andra jämförbara länder.16 Han konstaterar att i våra nordiska grannländer finns inte motsvarande lagstiftning och att det inte förefaller ha haft negativa effekter vad gäller t.ex. undandragande av skatt eller ett överutnyttjande av kon- kursinstitutet. I stället finns andra lagrum som motiverar företrä- darna att agera om företaget riskerar att inte kunna betala sina skulder där också den svenska lagstiftaren skulle kunna hämta inspi- ration. I den referensgrupp bestående av entreprenörer som har knutits till utredningen har också föreslagits att tidsutdräkten för att reglera en skatteskuld skulle utökas. I rättspraxis är det närmast ett strikt ansvar som tillämpas.17 Ett motsvarande förslag har tidigare lämnats i betänkandet ”Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag” med innebörden att företrädare för en juridisk person skulle få en månad på sig att vidta åtgärder efter att skatterna förfallit till betalning.18 Denna förlängda tidsfrist skulle kunna kombineras med att , i samband med att skatterna förfallit till betalning, fick i uppdrag att skicka ut information till samtliga företrädare för den juridiska personen om konsekvenserna av att inte betala skatte- skulden eller vidta andra åtgärder, till exempel att påbörja företagsre- konstruktion eller begära företaget i konkurs. Utgångspunkten för en översyn av det skatterättsliga företrädar- ansvaret är att föreslagna förändringar bör leda till att fler företrädare får information om lagstiftningen och dess konsekvenser men också till att underlätta extern styrelserekrytering. Genom att alla företrä- dare informeras om konsekvenserna av missade skatteinbetalningar minskar risken för att bli förd bakom ljuset av någon med mer insyn i den dagliga verksamheten. Även sådana förändringar i det skatte- rättsliga företrädaransvaret behöver utredas närmare, samt sannolikt om till exempel dagens skattesekretess förhindrar information till externa styrelseledamöter. Ur ett entreprenörsskapsperspektiv är det olyckligt med en lagstiftning som både försvårar styrelserekryte- ring och möjligheterna till en andra chans för livskraftiga företag. 16 , (2016). 17 Se t.ex. HFD 3547-16 och 4090-16. 18 SOU 2010:2. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? 3.3Betalningsanmärkningar får större konsekvenser än i våra grannländer Kreditupplysningsföretag fyller en viktig funktion för kreditmark- naden både i och internationellt. Det skulle vara betydligt kostsammare om varje enskilt företag försökte sätta sig in i potenti- ella kunders ekonomiska läge för att avgöra om de kunde ges kredit. Upplysningsföretagen tar in information från centrala register om företagen och dess företrädare och gör sedan ofta en automatiserad bedömning av företagens betalningsförmåga. Bedömningen baseras bland annat på information om omsättning, resultat, soliditet och betalningsanmärkningar. Standardisering av kreditbedömningarna är kostnadseffektiv men kan också leda till att företag ibland tvingas avstå från åtgärder som skulle kunna stärka ekonomin . Ett exempel kan vara att ett företag som fått betalningsproblem tar in en styrelsemedlem som har erfarenhet av att driva företag som är finansiellt pressade och eventuellt av att ha gått i konkurs. En sådan styrelserekrytering skulle försvåra företagets ekonomiska problem eftersom det skulle få en ännu sämre rating av kreditupplysningsföretagen. I de allra flesta fall ingår uppgifter om styrelsemedlemmarnas tidigare kon- kursengagemang i kreditbedömningen. Det finns också en risk att konsekvenserna av tidigare betalningsproblem blir alltför långvariga. Till exempel kan ett företag som själv gått miste om en betalning få svårt att klara att betala sina skulder . Även om problemen är av tillfällig natur ligger eventuella betalningsan- märkningar kvar i kreditupplysningsföretagens register. Det finns starka skäl att låta kreditupplysningsföretagen själva få utveckla sina kreditbedömningsmetoder och använda de indikatorer som de anser är relevanta. Konkurrensen kan driva fram alltmer för- finade modeller. finns det skäl att överväga vissa inskränk- ningar i uppgiftssamlandet för att utöka möjligheterna till en andra chans för företagare. I flera av våra nordiska grannländer tas betal- ningsanmärkningar bort när skulden betalats. Det gäller oavsett hur många betalningsanmärkningar företaget samlat på sig.19 I raderas en enstaka betalningsanmärkning hos kreditupplysningsfö- 19 SOU 2014:60. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? retagen om skulden regleras skyndsamt. Denna anmärkning kan komma att visas igen om företaget får ännu ett betalningsföreläg- gande . Vi menar att det kan finnas skäl att ha kvar ett regelverk där upp- repade betalningsanmärkningar blir synliga även om skulderna beta- las. Det finns ett berättigat intresse från potentiella leverantörer att kunna få reda på om kunden satt i system att betala sina fakturor alltför sent. försvårar regelverket för företagare som ham- nat i tillfälliga betalningsproblem. Det är inte osannolikt att en före- tagare som på grund av till exempel sjukdom eller en förlorad kund får flera betalningsförelägganden . Det finns därför skäl att överväga om betalningsanmärkningar som uppstått (till exempel ), ska strykas när samtliga skulder reglerats. En annan fråga som lyfts fram till oss är när betalningsanmärk- ningarna ska visas i kreditupplysningsföretagens register. För privat- personer uppkommer betalningsanmärkningen när skulden fast- ställts av kronofogden eller en domstol. För företag uppstår anmärkningen redan vid ansökan om betalningsföreläggande. Detta kan potentiellt skapa stora problem om företag till exempel utsätts för bluffakturor. Om företagen vägrar att betala dessa fakturor kan de oseriösa företagen ansöka om betalningsföreläggande. Redan denna ansökan kan alltså skapa kreditproblem för företagen. Det har därför diskuterats om regelverket för företag ska bli likadant som för privatpersoner. Det vill säga att betalningsanmärkningar blir synliga först när fordran fastställts av domstol. Mot detta talar att uppkom- sten av betalningsförelägganden kan ge viktig kreditinformation. Vi- dare raderar kreditupplysningsföretagen betalningsföre- lägganden från de oseriösa företag som finns på Svensk Handels varningslista.20 Det kan trots det finnas skäl att överväga vissa för- ändringar i regelverket. Några kreditupplysningsföretag redovisar svarandes inställning till ansökan om betalningsförelägganden och det kan finnas anledning att göra dessa upplysningar obligatoriska. 20 SOU 2015:77. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? 3.4Specifika krav på viss rating vid offentlig upphandling kan försvåra en andra chans Förslag: bör få i uppdrag att ta fram en handledning till hur krav på finansiell stabilitet bland leve- rantörer till offentlig sektor ska hanteras. Vid offentliga upphandlingar är det inte ovanligt att det vid upphand- lingen ställs krav på att företagen som lämnar anbud ska uppnå en viss rating av ett specifikt kreditvärderingsföretag. Att offentliga kö- pare ställer krav på att leverantörerna ska ha en sund ekonomi är i de flesta fall en självklarhet. Om leverantörerna inte klarar att fullgöra sina åtaganden enligt avtalet kan det leda till stora kostnader för skat- tebetalarna. Det kan krävas en ny upphandling och fakturor som re- dan betalats kan vara svåra att få återbetalade trots att inte leverantö- ren hållit sin del av avtalet. innebär dessa krav att det i praktiken blir nästan omöj- ligt för företag att få en andra chans om de har kunder i den offent- liga sektorn. Ett företag under företagsrekonstruktion eller en före- tagare med en konkurs bakom sig kan ofta inte nå de krav på kreditrating som ställs i upphandlingarna. Som leverantör till privata företag går det att på olika sätt försöka visa att företaget kommer att klara att uppfylla alla delar av avtalet ändå. Men vid offentliga upp- handlingar är det vanligt att kreditratingen formuleras som ett skall- krav vilket diskvalificerar företaget från att delta i upphandlingen. Det finns exempel på att skallkraven på viss kreditrating överkla- gats med framgång. I det specifika fallet gällde det ett företag som uteslutits från upphandling för att det inte nådde UCs riskklass 3.21 Kammarrätten konstaterade då att kommunen hade rätt att ställa det aktuella skallkravet, men att företaget i fråga inte hade någon värde- ring hos UC. Däremot hade företaget värderingar från andra kredit- upplysningsföretag som motsvarade UCs riskklass 3. Företag som inte uppnår ratingkraven på grund av företagsrekon- struktionen eller tidigare betalningsproblem hjälps sannolikt inte av att vända sig till någon alternativ standardiserad kreditbedömning. 21 För en närmare beskrivning se fel-utesluta-leverantor-trots-att-ekonomiska-krav-inte-uppfylls/ Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Vi menar att det är ett problem att offentliga inköpare använder sig av ratingnivåer som skallkrav. Det leder till att företagsrekon- struktioner har sämre möjligheter att bli framgångsrika och att före- tag med kunder inom den offentliga sektorn har sämre utsikter till en andra chans än de som har sina kunder inom den privata sektorn. Även vid offentliga upphandlingar bör det vara möjligt att på olika sätt visa att företaget har de finansiella resurser som krävs för att fullgöra uppdraget. Vi menar därför att Upphandlingsmyndighe- ten bör ta fram rekommendationer på hur kraven på finansiell stabi- litet hos leverantörer kan garanteras utan användandet av skallkrav på specifika ratingnivåer. Det finns mycket att vinna på att fler före- tag får en möjlighet till en andra chans. 3.5Behovet av en reformerad rekonstruktionslagstiftning Ett sätt att reducera risken för ekonomiskt misslyckande genom konkurs är att fler företag genomgår framgångsrika företagsrekon- struktioner. Fler ansökningar om företagsrekonstruktion förutsät- ter en bredare kännedom om förfarandet, en förmåga att tolka de negativa tecknen samt att ansökan inte görs för sent så att konkurs är det enda kvarstående alternativet. För att företag inte ska välja att of- fentliggöra sina ekonomiska problem för sent krävs i sin tur att inte själva offentliggörandet omöjliggör fortsatt företagande. Affärspart- ners erhåller snabbt information om exempelvis en ansökan om före- tagsrekonstruktion genom kreditupplysningsföretagens kreditbe- vakningstjänster som uppdateras . Därför har inte bara utformningen av insolvenslagstiftningen men även de atti- tyder som förmedlas i myndigheternas rådgivande arbete stor bety- delse. används inte företagsrekonstruktioner i någon större utsträckning i . Vid LFR:s22 tillkomst uppskattades att antalet företagsrekonstruktionsärenden skulle komma att uppgå till cirka 500. Ännu så länge är vi långt ifrån detta mål. –2014 har i genomsnitt knappt 200 rekonstruktioner inletts (tabell 3.1). är det alltså få företag som får en andra 22 Lagen(1996:764) om företagsrekonstruktion. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? chans att undvika konkurs genom företagsrekonstruktion. Satt i re- lation till antalet konkurser utgör företagsrekonstruktionerna . Tabell 3.1 Företagsrekonstruktioner / Konkurser Källa: Tillväxtanalys för åren 2011–2014 och för rekonstruktioner . & Karlsson-Tuula, M., Företagsrekonstruktion – i teori och praktik, 2 uppl., 2012. Det bör ändå framhållas att det finns tecken på att företagsrekon- struktioner blivit vanligare. –2006 inleddes knappt 140 rekonstruktioner , vilket innebär att det genomförts fler företagsrekonstruktioner –2014. bör det påpekas att även antalet företag ökat Det finns flera möjliga orsaker till det ökade intresset för före- tagsrekonstruktioner. En är att ändrades reglerna så att lönegarantisystemet omfattar företagsrekonstruktion och inte bara konkurs.23 Vidare är det troligt att medvetenheten om möjligheterna till företagsrekonstruktion ökat , bl.a. som en följd av att rekonstruktionsprocessen i fick stor uppmärksamhet i media. Intresset för att inleda företagsrekonstruktioner har således ökat, men vi är fortfarande långtifrån lagstiftarens mål om 500 företagsre- konstruktioner . I direktiven till denna utredning framgår att de förslag vi lägger fram ska leda till att fler entreprenörer ska kunna få en andra chans. Detta åstadkoms genom fler lyckade företagsre- konstruktioner och genom att konkurser undviks. har vi en- bart studerat antalet inledda företagsrekonstruktioner. Minst lika intressant är att analysera hur många av dessa som verkligen lyckas och därmed leder till en andra chans för företaget. 23 SFS 2005:273. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Problemet i detta sammanhang är att det inte finns något klart svar på frågan om vad som är en lyckad företagsrekonstruktion. Ett företag kan ha många olika aktörer runt omkring sig med skilda in- tressen i rekonstruktionen. De anställda kanske hoppas att jobben blir kvar oavsett ägarsituation. Ägaren vill undvika konkurs och be- hålla kontrollen över företaget. Borgenärerna vill kunna få en stor del av fordringar betalda och leverantörerna hoppas att deras viktiga kund fortsätter med sin verksamhet. Olika utfall av en rekonstruktion kan därför betraktas som lycko- samt av vissa och som ett misslyckande av andra. I vissa fall kan äga- ren ha lyckats undvika konkurs men verksamheten lever endast kvar i mycket begränsad omfattning. I dessa fall är det inte ovanligt att ägaren och eventuellt borgenärerna är relativt nöjda, medan anställda och leverantörer ser rekonstruktionen som ett misslyckande. I andra fall kan ägaren ha förlorat kontrollen över företaget genom att hen tvingades till en fusion. I dessa fall kan borgenärer, leverantörer och anställda vara mer nöjda än ägaren. I de undersökningar som gjorts av lyckosamma företagsrekon- struktioner har dessa definierats som att företaget lever kvar efter att rekonstruktionen inleddes. Denna definition säger inget om hur många arbetstillfällen som räddades. Det skulle kunna handla om ett företag med flera hundra anställda där nästan alla förlorat sina jobb. Men ägaren har i alla fall lyckats undvika konkurs och har nå- gon form av verksamhet kvar. Givet våra direktiv med syftet att ge fler företagare en andra chans bedömer vi ändå att denna definition fungerar. Sannolikt underskat- tar den antalet rekonstruktioner som leder till att företagare får en andra chans. Orsaken är att en del rekonstruktioner slutar i att före- taget fusioneras med ett annat företag. I dessa fall lever inte företaget vidare med samma organisationsnummer och kommer därför ha för- svunnit ur registren när avstämningen görs . Men även i dessa fall har företagaren sluppit stigmatiseringen vid en konkurs och verksamheten har förhoppningsvis levt vidare i en annan form. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Andelen lyckade rekonstruktioner har undersökts under två tids- perioder. –2000 lyckades av de inledda rekonstruktionerna. Motsvarande andel –2010 var 26 procent.24 Ökningen av antalet inledda rekonstruktioner har alltså inte inneburit att en högre andel misslyckats. Frågan är om dagens förfarande vid företagsrekonstruktion fung- erar bra om endast fjärdedel av de inledda rekonstruktionerna lyckas? Möjligtvis är denna andelsberäkning i underkant, eftersom en del konkurser undviks genom till exempel fusioner under rekonstruk- tionen. Men det finns ändå inget entydigt svar på frågan om vilken andel lyckade rekonstruktioner som är eftersträvansvärd. Detta är sannolikt en av anledningarna till att det vid LFRs införande endast gjordes en uppskattning av hur många inledda rekonstruktioner som den nya lagen skulle ge upphov till och inte antalet lyckade rekon- struktioner. Om allt för många rekonstruktioner inleds som sedan slutar i konkurs har inte mycket vunnits. Då uppstår onödiga kostnader som i första hand drabbar borgenärerna. Det är därför viktigt att re- konstruktioner med minimala chanser att lyckas avslutas så fort som möjligt. kan det inte vara rimligt att alla inledda företagsrekon- struktioner lyckas. Syftet med en företagsrekonstruktion är att en verksamhet som långsiktigt bedöms ha överlevnadsförmåga, men som mer eller mindre tillfälligt har hamnat i betalningssvårigheter, ska kunna rekonstrueras i stället för att försättas i konkurs. Det är uppenbart att bedömningen av den långsiktiga överlevnadsförmågan är svår och ytterst osäker. Oavsett hur mycket tid och kraft som lagts på att upprätta budgetar och prognoser finns det en mängd faktorer som är i det närmaste omöjliga att förutse. Snabba förändringar i va- lutakurserna kan vara förödande för både exporterande och importe- rande företag. En storkund kan flytta sin verksamhet. Råvarupri- serna kan förändras från till en annan. Det går därmed inte att på förhand och med säkerhet avgöra vilka rekonstruktioner som kommer att lyckas. Det är därför av betydelse hur förfarandet för företagsrekonstruk- tioner utformas. Hur undviker man att företag med små förutsätt- ningar att lyckas påbörjar ett sådant förfarande? Enligt de uppgifter vi & Karlsson-Tuula, M. (2012). Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? erhållit är det få ansökningar om företagsrekonstruktioner som stop- pas av domstolen i inledningsskedet. ska det ske ett borgenärssammanträde där ytterligare underlag för bedömning av förutsättningarna för en lyckad rekonstruktion ska presenteras. Sam- mantaget är det av de inledda rekonstruktionerna som misslyckas fram till och med borgenärssammanträdet. Sedan fal- ler alltså ännu fler ifrån. Men i av fallen lyckas alltså rekonstruktionerna. Det är svårt att dra några säkra slutsatser om hur väl rekonstruk- tionsprocessen fungerar utifrån den statistik som finns tillgäng- lig. Andelen lyckade rekonstruktioner förefaller något låg men det finns inget som tyder på att om fler inledde rekonstruktioner skulle det leda till att en högre andel misslyckades. har både antalet inledda och andelen lyckade rekonstruktioner ökat. De yttre riskfaktorer som i förlängningen kan göra att rekon- struktionen misslyckas, kan inte automatiskt leda till att rekonstruk- tionerna stoppas på ett tidigt stadium. För att rekonstruktionspro- cessen verkligen ska leda till att fler entreprenörer får en andra chans måste en del av rekonstruktionerna misslyckas. Om av alla rekonstruktioner lyckades är det sannolikt ett tecken på att för få rekonstruktioner inleds och inte på att systemet fungerar bra. Vi anser därför att en reformering av lagstiftningen kring före- tagsrekonstruktioner med syfte att ge fler företag en andra chans, måste inriktas på att antalet kvalificerade ansökningar om rekon- struktioner behöver öka. Detta får inte ske till priset av att en högre andel av företagsrekonstruktionerna misslyckas. Det är av yttersta vikt att borgenärerna har förtroende för rekonstruktionsprocessen. I annat fall kommer de inte vilja gå med på ackordsuppgörelser och då kommer i stället färre företag att få en andra chans. De reformer och förändringar i lagstiftningen som vi föreslår syf- tar därför till ett ökad medvetandegörande om företagsrekonstruk- tionsförfarandet, lägre kostnader och bättre förutsättningar för lyckade rekonstruktioner men också till att stärka borgenärernas förtroende för förfarandet. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? 3.6Reformer för fler och mer framgångsrika företagsrekonstruktioner – huvuddragen i utredningens överväganden och förslag I Del 2 av detta betänkande finns samtliga författningsförslag, en be- skrivning av gällande rätt, en internationell utblick, uppgifter om ikraftträdande och författningskommentarer. I den här delen beskri- ver vi enbart översiktligt våra förslag och motiven till dessa. De handlar bland annat om att sänka kostnaderna för företagsrekon- struktion genom att ett separat ackord införs som ska kunna använ- das av främst de mindre företagen, att rätten ska kunna pröva rekon- struktörens arvode och att förfarandet koncentreras till färre domstolar. Vidare föreslår vi att gäldenärerna ska få bättre möjlighe- ter att komma ur ingångna avtal, vilket bör förbättra förutsättning- arna för lyckosamma rekonstruktioner. föreslår vi flera regeländringar för att förbättra borgenärernas förtroende för rekon- struktionsförfarandet. Bland annat tydliggörs kraven för att en re- konstruktion ska kunna inledas och borgenärerna ska få möjlighet att underkänna den föreslagna rekonstruktören. 3.6.1Ökad kunskap om företagsrekonstruktion Förslag: Staten bör genom sina myndigheter öka kunskapen om möjligheterna till företagsrekonstruktion. Information om företagsrekonstruktioner bör finnas tillgängligt på bland annat . Ett första hinder mot att ge fler företag en andra chans genom före- tagsrekonstruktion är att förfarandet efter att lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion (LFR) trädde i kraft fortfa- rande är relativt okänt för många som driver företag. En given förut- sättning för att fler livskraftiga företag ska kunna ges en andra chans är att företagen har kännedom om företagsrekonstruktion. Under vårt arbete har det dock blivit tydligt att förfarandet är okänt för framför allt många små men även medelstora företag. Ett sätt att öka näringslivets kunskaper om förfarandet är att företagen i sina kon- takter med samhällets institutioner ges information om företagsre- konstruktion. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? finns information om hur det går till att starta ett företag, vilka regler som gäller företaget drivs och hur verksam- heten avslutas på flera olika myndigheters hemsidor.