sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — rande från högskoleutbildning, eller polisprogrammet, eller 6. behövs för prövning av någons lämplighet att ha körkort, traktorkort eller taxiförarlegitimation enligt taxitrafiklagen (2012:211). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden om avskiljande från grundutbildning till polisman. 3 Senaste lydelse 2014:768. förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Regeringen föreskriver i fråga om högskoleförordningen (1993:100) dels att bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska ha dels att det ska införas en ny paragraf, 7 kap. 7 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – För att bli antagen till en utbild- ning som leder till polisexamen som anges i bilaga 2 till denna förord- ning krävs, utöver vad som gäller för grundläggande behörighet enligt 5, 6 och 24 §§, att sökanden 1.är svensk medborgare, 2.är lämplig för utbildningen med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter och 3.har genomgått säkerhetspröv- ning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627)och säkerhetsskydds- förordningen (1996:633). Universitets- och högskolerådet får, efter att ha hört Polismyndig- heten, meddela närmare föreskrifter om vad som ska avses med lämp- lighet med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter. Denna förordning träder i kraft . 4 7 kap. 7 § upphävd genom 2007:644. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 5 Senaste lydelse 2016:154. För ortopedingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv be- stämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. För ortopedingenjörsexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv be- stämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. Polisexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. För polisexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som polisman. För polisexamen ska studenten –visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om aktuellt forsknings- och utveck- lingsarbete samt kunskap om sam- bandet mellan vetenskap och be- prövad erfarenhet och sambandets betydelse för yrkesutövningen, –visa kunskap om och förståelse för samhällets uppbyggnad och utveckling inklusive relevanta författningar samt polisens grund- läggande uppgifter i samhället, –visa kunskap om och förståelse för krishantering och krisreak- tioner, – visa kunskap om och för- ståelse för samspelet mellan indi- viders och gruppers sociala situa- tion, levnadsvillkor, fysiska och psykiska hälsa samt funktions- förmåga i förhållande till sam- hälleliga och andra bakom- liggande faktorer, och – visa kunskap om polisiära metoder för brottsutredning. För polisexamen ska studenten – visa förmåga att med en helhetssyn och med adekvata metoder planera, leda och utföra polisiärt arbete, – visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika situationer, företeelser och fråge- ställningar utifrån kvinnors, mäns, barns och gruppers behov, – visa förmåga att tillämpa polisiär konflikthantering i ingri- pandesituationer med respekt för grundläggande demokratiska vär- deringar och rådande reglering, – visa förmåga att kritiskt och systematiskt granska, bedöma och använda relevant kunskap och in- formation i ett polisiärt sam- manhang, – visa förmåga att tillämpa relevanta författningar särskilt inom det polisiära området, – visa förmåga att muntligt och skriftligt klart redogöra för situationer och bedömningar, och – visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra yrkes- grupper och enskilda. För polisexamen ska studenten –visa självkännedom och em- patisk förmåga samt förmåga att reflektera över sin egen roll, –visa förmåga till ett pro- fessionellt bemötande och för- hållningssätt, –visa förmåga att inom yrkes- utövningen göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, och –visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap och fortlöpande utveckla sin kom- petens. Självständigt arbete (examensarbete) För polisexamen ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 hög- skolepoäng. För polisexamen ska studenten ha fullgjort verksamhetsförlagd utbildning om 37,5 högskole- poäng. För polisexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – förordning om ändring i säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) Regeringen föreskriver att bilagan till säkerhetsskydds- förordningen (1996:633) ska ha följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . Följande statliga myndigheter beslutar om placering i säkerhetsklasser och registerkontroll i enlighet med vad som anges i 18 och 19 §§. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Universitet och högskolor som har tillstånd att utfärda polis- examen enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100), 6 Senaste lydelse 2015:725. förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Regeringen föreskriver att 10 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister ska ha följande lydelse. Uppgifter ur belastningsregistret ska lämnas ut om det begärs av –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 22.en åklagarmyndighet i ärenden enligt förordningen (2014:1553) om utövande av jurisdiktion i straffrättsliga för- faranden inom Europeiska unionen. 23.ett universitet eller en högskola som omfattas av hög- skolelagen (1992:1434) i fråga om ärenden om antagning till utbildning som leder till polis- examen enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100). Uppgifter om någon annan än den som prövningen gäller enligt första stycket 14 ska begränsas till uppgifter om påföljder för brott enligt 3, 4 eller 6 kap. eller 16 kap. 10 a § eller uppgifter om kontaktförbud eller förbud enligt 3 kap. 5 § lagen (2015:642) om europeisk skyddsorder. Denna förordning träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2015:654. förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Regeringen föreskriver att 3 § förordningen (1999:1135) ska ha följande lydelse. Uppgifter ur misstankeregistret ska lämnas ut om det begärs av –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 10.en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen, i mål om upphävande av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott enligt utlänningslagen, i fråga om den som ärendet gäller. 11.ett universitet eller en högskola som omfattas av hög- skolelagen (1992:1434) i fråga om ärenden om antagning till utbildning som leder till polis- examen enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100). Uppgifter om någon annan person än den som prövningen gäller enligt första stycket 8 ska begränsas till uppgifter om misstanke som avser brott enligt 3, 4 eller 6 kap. eller 16 kap. 10 a § . Denna förordning träder i kraft . 8 Senaste lydelse 2014:1159. förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Regeringen föreskriver att bilagan till studiestödsförordningen (2000:655) ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studerande på polisprogram och på inom ramen för uppdrags- utbildning. – – – – – – – – – – – – – – – – – – Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap –påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brand- ingenjörer, –tvåårig utbildning i skydd mot olyckor som leder fram till examen i säkerhets- och rädd- ningsarbete, –utbildning som leder fram till examen som skorstensfejare, –vidareutbildning som leder fram till examen som skorstens- fejartekniker, och –vidareutbildningarna systematiskt säkerhetsarbete, räddningstjänst samt tillsyn och olycksförebyggande arbete – – – – – – – – – – – – – – – – – – Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap –påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brand- ingenjörer, –tvåårig utbildning i skydd mot olyckor som leder fram till examen i säkerhets- och rädd- ningsarbete, –utbildning som leder fram till examen som skorstensfejare, –vidareutbildning som leder fram till examen som skorstens- fejartekniker, och –vidareutbildningarna systematiskt säkerhetsarbete, räddningstjänst samt tillsyn och olycksförebyggande arbete 9 Senaste lydelse 2015:509. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – förordning om ändring i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor Regeringen föreskriver att 3 a § förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Regeringen föreskriver att en ny paragraf 25 a § ska införas i förordningen (2014:1102) med instruktion för polisen, av följande lydelse. ska samverka med de lärosäten som anordnar utbildning som leder till polis- examen enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100), särskilt vad gäller planering och genomförande av den vid Polis- myndigheten verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i polisförordningen (2014:1104) Regeringen föreskriver i fråga om polisförordningen (2014:1104) dels att 2–5 och 20 §§ och rubriken närmast före 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 19 a–19 d §§, och närmast före 19 a § en ny rubrik av följande lydelse. Med polisman avses vid till- Med polisman avses vid till- lämpning av lag eller förordning lämpning av lag eller förordning chefen, biträdande säkerhets- polischefen, polismästare, en polisaspirant under tjänst- en student som fullgjort kurs- fordringar om minst 120 hög- skolepoäng från utbildningen som (1993:100), under den vid Polis- delen av utbildningen. Om någon som anges i första stycket inte uppehåller sin befattning som polisman, gäller inte bestämmelser om polisman honom eller henne. Sådana bestämmelser gäller inte heller den som anställs enligt 5 § 1 innan han eller hon har genomgått den utbildning som föreskrivs där. Av 11 § förordningen (1980:123) med reglemente för militär- polisen följer att det som föreskrivs om polisman också tillämpas på den som fullgör uppgifter som militärpolisman. Endast den som Polis- myndigheten bedömer fortsatt uppfyller de krav som ställs för grundläggande behörighet enligt 7 kap. 7 § 2 högskoleförordningen (1993:100) får genomföra den verksamhetsförlagda delen av utbildningen som leder till polisexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) vid . Behörighet för anställning och Av 5 § förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman framgår vem som är behörig att anställas som polisaspirant. Behörig att anställas som poliskommissarie, polisinspektör eller polisassistent är den som har 1. grundutbildning till polis- 1. polisexamen enligt bilaga 2 till (1993:100), eller polisutbildning för specia- lister enligt 19 c §. 2. grundutbildning till polis- enligt äldre bestämmelser. man eller polisutbildning för spe- utbildning enligt äldre bestäm- Om det finns särskilda skäl får eller Säker- hetspolisen i ett enskilt fall medge undantag från det som föreskrivs i första stycket. Behörig att anställas som polismästare, polisöverintendent, polisintendent eller polissekreterare är den som 1. har lämplig examen och är beredd att högskoleutbildning och är beredd genomgå den särskilda chefs- att genomgå den särskilda chefs- eller Säkerhetspolisen bestämmer, bilaga 2 till högskoleförordningen förordningen om utbildning till polisman, eller motsvarande ut- bildning enligt äldre bestäm- melser, och är beredd att genomgå den ytterligare utbild- är beredd att genomgå den ytterligare utbildning som Polis- polisen bestämmer, eller 3. har genomgått sådan utbildning som anges i 1 eller 2 eller annan motsvarande utbildning och i övrigt uppfyller kraven där. och Säker- hetspolisen ansvarar för funk- tionsinriktad utbildning. Behöver någon som anges i 5 § polisförordningen (2014:1104) och ska anställas vid Polis- myndigheten eller Säkerhets- polisen behörighet som polisman och har han eller hon inte polisexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), inte genomgått grundutbildning till polisman eller motsvarande utbildning, ska myndigheten se till att han eller hon får den utbildning som behövs för anställningen (särskild chefsutbildning). Behöver en anställd vid eller Säkerhets- polisen behörighet som polisman och har han eller hon inte polisexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) eller inte har genomgått grund- utbildning till polisman eller motsvarande utbildning, ska myndigheten se till att den anställde får den utbildning som behövs (polisutbildning för specialister). respektive Säkerhetspolisen beslutar i fråga om utbildning enligt 19 b § eller 19 c § vilka kurser som den anställde ska genomgå och vilka krav i övrigt som den anställde ska uppfylla för att få behörighet som polisman. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 och 3 §§ ska tillämpas i sin äldre lydelse för den som före påbörjat grundutbildning till polisman. förordning om upphävande av förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman dels att 6–8 §§ och rubriken före 6 § ska upphöra att gälla , dels att förordningen ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. förordning om ändring i förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare Regeringen föreskriver att 1, 4, 7 och 11 §§ förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare ska ha följande lydelse. vissa ärenden som gäller anställda vissa ärenden som gäller anställda inom polisen, vissa uppdrags- inom polisen, vissa uppdrags- den som genomgår grund- framgår att förordningen i vissa delen av utbildningen som leder till delar gäller även vid handlägg- polisexamen enligt bilaga 2 till ningen av ärenden om brott av vissa andra befattningshavare. (2014:1104) uppehåller befattning Av 6 § framgår att förordningen i vissa delar gäller ärenden om brott av vissa andra Förordningen gäller vid handläggning av ärenden där 1. det i en anmälan har påståtts att en anställd inom polisen har gjort sig skyldig till något brott som har samband med anställ- ningen eller på något annat sätt har handlat felaktigt i sin myndighetsutövning 2.en person har skadats allvarligt antingen under vistelse i en polisarrest eller genom något som en anställd inom polisen har gjort i anställningen, eller 3.det i något annat fall kan bli fråga om att inleda för- undersökning mot en anställd inom polisen för brott som har samband med anställningen. Det som anges om en anställd i första stycket gäller även en uppdragstagare som med stöd av ett särskilt förordnande från utför arbete för myndigheten under ledning av en polisman. Det som anges om en anställd i första stycket gäller även en uppdragstagare som med stöd av ett särskilt förordnande från utför arbete för myndigheten under ledning av en polisman och för den som vid genomför den verksamhetsförlagda delen av utbildningen som leder till polis- examen enligt bilaga 2 till hög- skoleförordningen (1993:100) och enligt polisförordningen (2014:1104) uppehåller befatt- ning som polisman. Förordningen gäller också vid handläggning av ärenden där fråga har väckts om 1. en anställd inom polisen har gjort sig skyldig till något brott som inte har samband med anställningen, eller 2. den som genomgår grund- 2. den som utbildning till polisman har gjort myndigheten genomför den verk- sig skyldig till något brott. samhetsförlagda delen av utbild- ningen som leder till polisexamen enligt bilaga 2 till högskoleför- ordningen (1993:100) och enligt uppehåller befattning som polis- man har gjort sig skyldig till Förordningen gäller också vid vid verksamhet för att före- förhindra eller upptäcka om en bygga, förhindra eller upptäcka anställd inom polisen, en sådan om en anställd inom polisen, en sådan uppdragstagare som avses andra stycket eller den som i 2 § andra stycket eller den som polisman utövar eller kan komma den verksamhetsförlagda delen av utbildningen som leder till polis- som innefattar brott för vilket det examen enligt bilaga 2 till hög- är föreskrivet fängelse eller ning som polisman utövar eller kan komma att utöva brottslig verksamhet som innefattar brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver. En förundersökning enligt denna förordning ska bedrivas med Förhör med en anställd inom Förhör med en anställd inom polisen, en sådan uppdrags- polisen, en sådan uppdrags- tagare som anges i 2 § andra tagare som anges i 2 § andra stycket eller den som genomgår stycket eller den som vid Polis- myndigheten genomför den verk- ska hållas av en åklagare eller en samhetsförlagda delen av utbild- polisman vid Avdelningen för ningen som leder till polisexamen förordningen (1993:100) och enligt man ska hållas av en åklagare eller en polisman vid Avdelningen för särskilda utredningar. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna ska tillämpas i sin äldre lydelse för den som före påbörjat grundutbildning till polisman. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade kommittédirektiven En förändrad polisutbildning. Direktiven finns bifogade som bilaga 1. Utredningens uppdrag är enligt direktiven att föreslå hur den grundläggande utbildningen till polisman kan omformas till en ändamålsenlig högskoleutbildning. Regeringen konstaterar att syftet med reformen är säkerställa att har den kompetens som krävs för att utföra sitt uppdrag i ett allt mer komplext samhälle. För att stärka polisens förmåga att bekämpa en brottslighet som ständigt finner nya former, krävs en polis- utbildning med tydlig förankring i vetenskap och beprövad er- farenhet. Utredningen ska enligt direktiven redovisa olika alternativ för utformningen av en högskole- utbildning till polisman och föreslå det alternativ som bedöms mest lämpligt föreslå vilken examen utbildningen ska leda till och ta fram förslag till en examensbeskrivning för den klargöra hur vetenskaplig grund ska kunna säkerställas i utbildningen med utgångspunkt i gällande regelverk för högskoleutbildning och med hänvisning till utbildningens innehåll och det framtida yrke den syftar till, analysera om det behövs särskilda regler för tillträde till respektive avskiljande från utbildningen till polis- man och i så fall föreslå utformning av sådana regler Utredningens uppdrag och arbete analysera förutsättningarna för polisutbildningens praktiska färdig- hetsträning och föreslå lämplig utformning av den ta ställning i frågan om särskilda befogenheter för studenterna i samband med den praktiska färdighetsträningen och i så fall föreslå vilka klargöra frågan om studenternas behov av tillgång till uppgifter som omfattas av sekretess och föreslå hur det behovet ska tillgodoses med bibehållet sekretesskydd för uppgifterna föreslå en ändamålsenlig dimensionering av utbildningen och hur den ska styras föreslå hur en polisutbildning för specialister kan utformas bedöma och utförligt beskriva de ekonomiska konsekvenserna av det alternativ för en högskoleutbildning till polisman som föreslås. Om förslaget kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska också förslag till finansiering av dessa tas fram. Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till utred- ningen. Tilläggsdirektiven finns bifogade som bilaga 2. Utredningsarbetet har genomförts – . Arbetet har bedrivits i nära samarbete med experterna, som står bakom förslagen och bedömningarna. Betänkandet är därför skrivet i vi-form. Vi har under arbetets gång sammanträffat vid nio tillfällen, varav ett i form av ett tvådagars internat- sammanträde. Utredningen har även biträtts av en referensgrupp med före- trädare för riksdagspartierna. Vår samverkan med denna grupp beskrivs närmare nedan. I våra direktiv anges att utredningen ska samråda med de myndigheter som har ansvar för högskoleutbildning och Utredningens uppdrag och arbete grundutbildningen till polisman, de lärosäten som bedriver polisutbildning och andra berörda myndigheter. Detta samråd har främst skett genom att flera av de närmast berörda myndigheterna funnits representerade i expertgruppen. , Universi- tetskanslersämbetet och Linnéuniversitetet har således deltagit med experter i utredningen. Utredningen har därutöver haft omfattande kontakter med företrädare för myndigheter och andra verksam- heter som på olika sätt har ansvar för eller kunskap om utbild- ningen till polismän, högskoleutbildning i allmänhet och andra relaterade områden. Det gäller t.ex. Universitets- och högskolerådet, Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarshögskolan. På detta sätt har kunskaper, erfarenheter och synpunkter under arbetets gång inhämtats som underlag för utredningens analyser och överväganden. Utredningen har även medverkat vid ett av , och anordnat seminarium i riks- dagen om polisforskning och vid ett seminarium om polisen i nutid och framtid, anordnat av juridiska institutionen vid . Därutöver har utredaren och sekretariatet besökt polis- utbildningarna vid Linnéuniversitetet, respektive samt polisutbildningarna i , och . Vidare har utredningen haft två möten med samt haft kontakt med . Lektorn vid polisutbildningen vid Linnéuniversitetet, fil.dr. , har för utredningens räkning gjort en sammanställning om polisforskning i . Sammanställningen bifogas som bilaga 3. I våra direktiv anges som nämnts att en referensgrupp med representanter för riksdagspartierna skulle inrättas som stöd för vårt arbete med förslagen. förordnandes (C), (SD), (V), (L), (M), Utredningens uppdrag och arbete (MP), (S) samt (KD) som ledamöter i referensgruppen. Utredningen har sammanträffat med referensgruppen vid fyra tillfällen. Samarbetet har gått till så att vi i de olika frågorna presenterat underlag i form av beskrivningar av nuvarande svenska och nordiska förhållanden, rättsutredningar m.m. Därefter har frågan diskuterats, varvid varje ledamot har fått ge sin syn på den. Frågorna har ibland diskuterats innan diskussioner har förts i utredningen och ibland därefter. Av detta följer att det endast är utredningen som svarar för förslagen i detta betänkande. Enligt direktiven är utredningens uppdrag avgränsat till att ana- lysera förutsättningarna för och föreslå hur grundutbildningen till polisman bör omformas till en högskoleutbildning. Vi har därför inte granskat eller analyserat alternativa förslag till en omformning av polisutbildningen. Vår uppfattning är dock att det finns ett stort antal fördelar med att omforma den nuvarande polisutbildningen till en högskole- utbildning och vi redovisar därför dessa översiktligt i kapitel 6. Enligt direktiven skulle uppdraget i mån av tid också få omfatta de vidareutbildningar som bedrivs inom polisen. Det har dock inte varit möjligt att som stått utredningen till buds göra detta. Kapitel 3–5 är rent deskriptiva och de innehåller således inte några överväganden. I kapitel 3 redovisas de tidigare utredningar som gjorts om grundutbildningen till polisman. Kapitel 4 och 5 beskriver nu- varande förhållanden vad gäller grundutbildningen till polisman i och i . I kapitel 6 redogörs för vad som karakteriserar en högskole- utbildning i .