sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Skillnader i FoU-intensitet mellan länder, som inte beror på branschstrukturen, kan t.ex. förklaras av skillnader i ländernas forsknings- och innovationspolitik. Vad som styr denna specialisering diskuteras utförligare i kapitel 3. I detta kapitel undersöks i stället om specialiseringsgraden, dvs. hur koncentrerad näringslivets FoU är, har en påverkan på hur FoU- intensivt näringslivet är i sin helhet. Ett positivt samband mellan specialisering och total FoU-intensitet kan indikera att det är viktigt att de mekanismer som främjar koncentration av FoU får verka, givet att FoU-stocken är viktig för innovationer och i slut- ändan, produktivitetsutvecklingen. Vinsterna med en koncentrat- ion, måste dock vägas mot ökad sårbarhet om marknadsvillkoren för enskilda, FoU-intensiva branscher eller företag, plötsligt förändras. En hög koncentration av FoU-resurser, som drivs fram av politiska åtgärder, kan också leda till att etablerade företag gynnas än mer och det blir då svårare för nya teknologier att få genomslag. Bilaga 8 till LU15 Skillnader i företagsstruktur kan också förklara skillnader i FoU-intensitet mellan länder. Det är ett knappt tiotal företag som svarar för merparten av näringslivets totala (årliga) investeringar i FoU. Den relevanta frågan här är om storleken på företaget spelar någon roll för hur är. Om FoU- intensiteten varierar mellan företag beroende på storlek kan länder skilja sig åt beroende på hur fördelningen av företagsstorlek ser ut. Faktaruta 2.1 Mått på FoU-resurser och FoU-intensitet definierar forskning och utveckling (FoU) som systematisk verksamhet för att öka det samlade vetandet, att utnyttja detta vetande för nya användningsområden och att åstadkomma nya eller förbättrade produkter, system eller metoder (, 2011c). FoU mäts och kvantifieras ofta efter resursanvändning. Ett mått som vanligen används i internationella jämförelser är totala FoU-utgifter inom ett land . benämning på detta mått är (Gross Domestic Expenditure on Research and Development). Detta mått består av de totala FoU- utgifterna bland alla företag, forskningsinstitut, universitet, laboratorier etc. belägna i landet. Måttet exkluderar FoU- utgifter som finansieras av inhemska företag, men som utförs utomlands (, 2011c). Ett annat mått, som används flitigt i denna bilaga, är näringslivets FoU-utgifter som benämner BERD (Expenditure on Research and Development). En ofta viktig utgiftspost i FoU-måtten är de löner och andra ersättningar som betalas ut till forskarna inom respektive område. Andra utgiftsposter som vanligtvis ingår i mått för FoU-utgifter är ”andra löpande kostnader”, ”land och byggnader” samt ”material och utrustning” för FoU. Medan FoU-utgifter förvisso är relevanta i analyser av innovation är det dock viktigt att komma ihåg att många innovativa företag inte ägnar sig åt FoU överhuvudtaget. Stocken av tidigare FoU-utgifter används ofta i analyser för att ta hänsyn till att redan existerande kunskapsnivåer kan påverka möjligheterna att få till stånd nya innovationer. Dessa stockar antas vanligtvis depreciera med tiden, eftersom gammal Bilaga 8 till LU15 kunskap minskar i relevans allt eftersom ny kunskap uppstår. Det är dock mycket svårt att med större precision avgöra exakt hur snabbt kunskap och idéer deprecierar. I ekonometriska analyser är således nivån på diskonteringsfaktorn som används för att depreciera FoU-stockarna ofta svårbedömd. Det är vanligt att beskriva omfattningen av FoU-investe- ringar i termer av FoU-intensitet. Vid jämförelser av FoU- intensiteten mellan länder är det vanligt att FoU-utgifterna relateras till bruttonationalprodukten (BNP) eller för- ädlingsvärdet. BNP anger värdet av de varor och tjänster som produceras i ett land under ett visst år. Förädlingsvärdet anger värdet av de varor och tjänster som företagen producerar minus värdet av de råvaror, halvfabrikat och liknande som företagen köper från andra företag. Förädlingsvärdet är med andra ord det värdetillskott som skapas i företaget genom dess insats av arbete och realkapital. För hela ekonomin anger förädlingsvärdet, något förenklat, näringslivets bidrag till BNP (från produktions- sidan). Eftersom det som produceras i den offentliga sektorn, i första hand tjänster, ingår i BNP kan BNP som ”nämnare” i FoU-intensiteten ge en något felaktig bild vid jämförelser av FoU-intensiteten för näringslivet. FoU-intensiteten blir då beroende av hur länder valt att organisera produktionen av t.ex. vård- och omsorgstjänster.20 Vid jämförelser mellan länder är det i allmänhet bättre att använda förädlingsvärdet i näringslivet. FoU-utgifterna i företagssektorn (näringslivet) i beräknas till , vilket var en ökning med jämfört med 2011.21 Om hänsyn tas till 20Ett annat problem med att använda BNP-måttet, som inkluderar värdet av den offentliga sektorns produktion (eller konsumtion), är att det finns betydande svårigheter med att mäta förädlingsvärdet i det som den offentliga sektorn producerar. För många offentligt producerade tjänster mäts den offentliga sektorns bidrag till BNP från kostnadssidan (dvs. löner, hyror etc.) och förädlingsvärdet blir därmed noll. 21Enligt preliminära beräkningar från SCB. Se SCB (2014a). SCB redovisar inga samman- hängande tidsserier för FoU-utgifter , varför jämförelsen slutar . Bilaga 8 till LU15 prisutvecklingen var FoU-utgifterna dock oförändrade . över en något längre tidsperiod har företagens FoU-utgifter ökat i både löpande och fasta priser (se figur 2.1). Företagens FoU- utgifter som andel av BNP har däremot minskat . Minskningen i FoU-utgifterna som andel av BNP stannade av under finanskrisen –2009 – då BNP minskade kraftigt – för att sedan fortsätta falla 2009 till 2011. Figur 2.1 FoU-utgifter i företagssektorn 1995–2013, i löpande och fasta priser samt som andel av BNP, mdkr respektive procent Löpande priser, mdkr Fasta priser, mdkr Andel av BNP, procent Fasta priser beräknas med den s.k. BNP-deflatorn (kvoten mellan BNP löpande och fasta priser). Källa: SCB Statistikdatabasen. 2.3Näringslivets FoU-investeringar i internationell jämförelse Det finns påtagliga skillnader i hur mycket länder investerar i FoU som andel av landets samlade produktion (BNP). Skillnader i FoU- utgifter kan spela roll för hur mycket innovationer som FoU ger upphov till. Figur 2.2 visar FoU-stockarna, dvs. mängden FoU som har ackumulerats i ett land (som andel av BNP) Bilaga 8 till LU15 för ett antal OECD-länder.22 placerar sig i topp bland de inkluderade länderna; efter och före länder som t.ex. , och USA.23 Figur 2.2 FoU-stockar (ackumulerade FoU-utgifter i näringslivet) för ett antal 1988–2012, procent av BNP Källa: , Accounts och egna beräkningar. För att analysera skillnader i forskning och utveckling fokuserar detta kapitel framöver på utvecklingen av FoU-intensitet årsvis eftersom det är denna som bidrar till den totala samlade mängden FoU (stockarna). uppgick näringslivets FoU- intensitet till av BNP för OECD-genomsnittet. Det var en liten ökning i förhållande till 2001. 22 FoU-stockarna har räknats ut med data från genom ”Perpetual Inventory Method” enligt bl.a. Botazzi och (2007). Den initiala stocken erhålls enligt , där g är den genomsnittliga tillväxten i över hela ärödeprecieringstakten,, / denna studie är satt till . Stocken räknas därefter framåt genom formeln divideras med BNP. 23 ej inkluderat p.g.a. databrist. Bilaga 8 till LU15 näringslivet 2012 hade (3,av BNP) följt av (3,3), (2,6), (2,4) och (2,3). Som jämförelse kan nämnas att FoU-intensiteten i uppgick till av BNP medan den i EU1524 var . har på det stora hela ökat FoU-intensiteten i näringslivet (se figur 2.3). är det framför allt och , men även , och som har ökat FoU-intensiteten mest. Endast (av de länder som ingår i jämförelsen), och i viss mån , har minskat sin FoU-intensitet . Figur 2.3 FoU-intensitet i näringslivet för 20 1981–2012, andel av BNP (procent) Värdena anger årsgenomsnitt för respektive period. Värdet för avser 2011 och inte 2012. Källa: and Technology Indicators. skedde viss konvergens mellan länderna i termer av FoU-intensitet, dvs. i länder som hade låg FoU-intensitet ökade den mer än i de länder som i utgångsläget hade hög FoU-intensitet (Jaumotte och Pain, 2005). Detta mönster tycks emellertid ha ändrats (se figur 2.4). har det snarare skett en, om än blygsam, 24 Omfattar de ”gamla” EU-länderna som var med i samarbetet redan före . Bilaga 8 till LU15 divergens mellan FoU-intensiteten i näringsliv. De länder som hade en hög FoU-intensitet, relativt sett, har ökat den mer under de efterföljande 17 åren. Det finns dock ett antal länder som avviker från mönstret. Förutom , som successivt har minskat sin FoU-intensitet , och har FoU-intensiteten i näringslivet minskat i . Även förhållandevis stora forsk- ningsnationer som och har minskat sin FoU- intensitet i näringslivet mer än vad som kan förväntas givet utgångsläget (som ges av regressionslinjen i figur 2.4).25 Den bild, om än mycket övergripande, som ges av figur 2.4 är för svenskt vidkommande en aning oroväckande. Visserligen investerar svenska företag fortfarande mer FoU än flertalet andra OECD- länder, men det relativa försprånget har minskat . Förändring i FoU-intensitet 1995–2012 i relation till FoU- intensiteten 1995 för 21 , procentenheter -0,5 Källa: and Technology Indicators och egna beräkningar. För att förklara skillnader i FoU-intensitet mellan olika år (eller länder) är det vanligt att dela upp utvecklingen i en strukturell effekt, som fångar upp skillnader i branschstruktur mellan olika år, och en inomliggande effekt, som fångar upp skillnader inom en och 25 Försvarsforskning ingår i data för FoU. Bilaga 8 till LU15 samma bransch, dvs. att det överlag investeras mer eller mindre inom olika branscher över en viss tidsperiod.26 En sådan uppdelning för perioden –2011 visar att minskningen i FoU-intensitet över detta tidsintervall beror på en negativ strukturell effekt (figur 2.5). Den relativa betydelsen av den strukturella respektive den inomliggande effekten har emellertid förändrats . –2001 var den inomliggande effekten kraftigt positiv och bidrog till att öka den totala FoU- intensiteten i näringslivet. –2011 var i stället den inomliggande effekten negativ och bidrog till att minska den totala FoU-intensiteten. Det är vanskligt att dra för stora slutsatser när tidsperioden är så pass kort och branschindelningen grov. Icke desto mindre verkar det som att minskningen i näringslivets totala FoU-intensitet främst har drivits av en minskad FoU- intensitet i alla branscher . Dessutom har förändringar i branschstrukturen haft en svagt negativ effekt på den totala FoU-intensiteten sett över hela perioden. Detta överens- stämmer med att tjänstebranscherna, vilka i genomsnitt är mindre FoU-intensiva än industrin, har fått en ökad betydelse (se tabell 2.2). 26 Eftersom uppdelningen utgår från FoU-intensitet på branschnivå har förädlingsvärde inom respektive bransch använts i stället för BNP. Av den anledningen är nedgången i FoU-intensitet något större i denna figur jämfört med figur 2.3. Bilaga 8 till LU15 Figur 2.5 Förklaring till skillnad i den minskade FoU-intensiteten i , uppdelad i strukturell och inomliggande effekt, 1995– 2001 -0,5 -1,5 Uppdelningen är gjord utifrån den metod och van Es (2007) använder, här för branschaggregaten ”Kemikalier och kemiska produkter; Läkemedel”, ”Elektronikvaror och optik; Elapparatur”, ”Övriga maskiner”, ”Motorfordon; Andra transportmedel”, ”Tjänster” samt ”Övrigt”. Källa: in Industry, Indicators samt egna beräkningar. FoU-utgifterna uttrycker företagens vilja att sätta åt sidan resurser för att nå kommersiella framgångar . Men, det är inte bara FoU som fyller detta syfte; företagen investerar allt bredare i annat s.k. immateriellt kapital som datormjukvara, varu- märken och personalutbildning. Det kan därför vara informativt att se hur svenska företags investeringar i immateriellt kapital utvecklats . I figur 2.6 redovisas dels de totala investeringarna i immateriellt kapital för perioden – 2010, dels hur delkomponenten innovationstillgångar har utvecklas . Båda kapitalmåtten uttrycks som andel av BNP.27 27 Data bygger på m.fl. (2012). De totala (nominella), immateriella kapitalutgifterna består av tre huvudkategorier: ”Datoriserad information” (Computerized information), ”Innovationstillgångar” (Innovation property) och ”Företagsspecifika resurser” (Firm-specific resources). De tre huvudkategorierna består, sammanlagt, av åtta underkategorier. Till huvudkategorin ”Innovationstillgångar” räknas: mineralrättigheter; vetenskaplig FoU; underhållning och artistiska uttryck; nya produkter/system inom finansiella tjänster samt design och andra nya system. Bilaga 8 till LU15 Figur 2.6 Utveckling av totalt immateriellt kapital och innovationstillgångar i –2010, andel av BNP (procent) Källa: m.fl. (2012) och egna beräkningar. Det totala immateriella kapitalet har ökat långsamt som andel av BNP . Det har dock fluktuerat något mellan åren; inte minst skedde en minskning av den immateriella kapitalandelen, vilket samman- hänger med minskade investeringar i framför allt IT-relaterade tillgångar (mjukvara). Innovationstillgångarna har i stort sett legat stilla i förhållande till BNP. Sammantaget avspeglar sig den minskade FoU-intensiteten –2011 inte i någon synbar minskning av företagens immateriella kapital, vilket talar för att FoU-utgifter till viss del har ersatts av andra (immateriella) utgifter. Detta är också i linje med den ökade betydelsen för tjänstesektorn. Det är troligt att investeringar i annat immateriellt kapital (än FoU) bättre åter- speglar tjänsteföretagens delvis annorlunda innovationsprocesser med fokus på att bygga varumärken och generera mjukvaru- applikationer (och , 2011). Det globala ekonomiska landskapet har genomgått stora föränd- ringar. har s.k. framväxande ekonomier, Bilaga 8 till LU15 framför allt och , fått en allt större betydelse för världsekonomin. Förutom att de framväxande ekonomierna utgör en allt större andel av produktion, handel, finansiella transaktioner och direktinvesteringar, ökar deras FoU-investeringar kraftigt, både i absolut bemärkelse och som andel av de totala FoU- utgifterna i världen. I takt med att de framväxande ekonomierna uppgraderar sin produktion, ökar näringslivets FoU-investeringar i dessa länder och företagen blir mer FoU-intensiva, om än från en låg nivå. I tabell 2.1 redovisas FoU-intensiteten i näringslivet för de s.k. BRIC-länderna , , och . Det är framför allt näringsliv som har ökat sin FoU-intensitet: från av BNP . Det framgår också att FoU-intensiteten i har minskat . Tabell 2.1 FoU-intensitet i näringslivet i BRIC-länderna 2001 och 2012, andel av BNP (procent) respektive procentuell förändring 0,2* 0,3** Anm. * Värde för avser 2007. ** Värde för avser 2006. FoU-intensiteten är beräknad som BERD/BNP. Källa: Science, Technology and Industry Outlook (2014b, 2010a och 2008a). Trots att framför allt kinesiska företag har ökat sin FoU-intensitet, kvarstår ett FoU-gap i förhållande till EU. Det är både en mer gynnsam branschsammansättning och en högre FoU-intensitet överlag som bidrar till det positiva gapet (Stančik och Biagi, 2012). När näringslivets FoU-intensitet jämförs mellan länder är det viktigt att ta hänsyn till skillnader i branschstruktur. Eftersom olika branscher är olika FoU-intensiva kommer skillnader i branschstruktur att påverka den totala FoU-intensiteten i närings- Bilaga 8 till LU15 Det kan också vara så att länder har kommit olika långt i att ”uppgradera” forskning och utveckling inom en och samma bransch. Analyser av skillnader i FoU-intensitet på branschnivå mellan länder är vanskliga i och med att det i vissa branscher ofta är 1-3 större företagskoncerner som svarar för den absoluta merparten av branschens totala FoU-utgifter. Detta gör att det inte alltid går att skilja branschspecifika faktorer från företagsspecifika. Denna brasklapp till trots, ger en analys av skillnader i FoU- intensitet mellan branscher viktig information om framför allt hur den totala FoU-intensiteten påverkas av branschsammansättningen i olika länder och, i förlängningen, av länders specialiserings- mönster och komparativa fördelar (vilket analyseras mer ingående i kapitel 3). 2.4.1Näringslivets FoU-intensitet på branschnivå: Drygt hälften av all FoU i näringslivet (företagssektorn) återfinns inom branscherna ”Datorer, elektronikvaror och optik”, ”Lastbilar, andra tunga motorfordon och andra transportmedel” samt ”Farmaceutiska basprodukter, läkemedel”. Dessa branscher är också de mest forskningsintensiva mätt som FoU-utgifter som andel av förädlingsvärdet. Mest FoU-intensiv är branschen ”Datorer, elektronikvaror och optik” med en FoU-intensitet på , se tabell 2.2. Tjänstebranscherna svarar tillsammans för drygt en fjärdedel av all FoU i näringslivet. De största tjänstebranscherna, i termer av respektive branschs andel av tjänstebranschernas totala FoU- utgifter, är: ”Förlagstjänster m.fl.”, ”Transport- och magasinerings- tjänster” samt ”Reklam och marknadsundersökningstjänster m.fl.”. Även ”Tjänster avseende vetenskaplig forskning och utveckling” svarar för en stor del av FoU:n i tjänstebranscherna. Bland de mest FoU-intensiva tjänstebranscherna finns ”Förlagstjänster m.fl.” samt ”Transport- och magasineringstjänster”. Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar FoU-intensitet och FoU-andelar i näringslivet 2011, andel av förädlingsvärde respektive totala utgifter (procent) Näringsgren (SPIN07) Andel (tot. Jord- och skogsbruk och fiske; råolja, kol metallmalmer, mineraler och naturgas; Livsmedel, drycker och tobaksvaror Textilvaror, läder, lädervaror; trä och varor av trä och kork (utom möbler); varor av halm, rotting o.d; grafiska tjänster och tjänster avseende reproduktion av Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter, kemikalier och kemiska Farmaceutiska basprodukter och läkemedel Andra icke-metalliska mineraliska produkter Metallvaror utom maskiner och apparater Datorer, elektronikvaror och optik Lastbilar, andra tunga motorfordon och andra transportmedel Möbler och andra tillverkade varor Reparation och installation av maskiner och apparater El, gas, värme, kyla; vattenförsörjning; avloppsreningstjänster m.fl. Handel samt reparation av motorfordon, parti-, provisions- och detaljhandel utom med motorfordon; hotell- och restaurangtjänster Förlagstjänster; tjänster avseende film-, video- och tv-program, ljudinspelningar och fonogramutgivning; tjänster avseende planering och sändning av program Fastighetstjänster; uthyrning; resetjänster; andra stödtjänster Juridiska och ekonomiska konsulttjänster; rådgivningstjänster Arkitekt- och tekniska konsulttjänster Tjänster avseende vetenskaplig forskning och utveckling Reklam- marknadsundersökningstjänster; tjänster från annan verksamhet som utb., vård, kultur, nöje och fritid, kontorstjänster; andra företagstjänster Källa: SCB UF 14 och SCB:s Statistikdatabas. Bilaga 8 till LU15 På grund av bl.a. förändrad näringsgrensindelning är det svårt att jämföra FoU-intensitet mellan branscher över tid.28 I tabell 2.3 finns dock en jämförelse av dels FoU-intensiteten, dels respektive branschs andel av de totala FoU-utgifterna enligt den tidigare näringsgrensindelningen (SNI02). 28 Andra försvårande omständigheter är dels att data bara samlas in , dels att FoU-utgifterna tycks variera kraftigt , framför allt . Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar FoU-intensitet och FoU-andelar i näringslivet 1995 och 2001, andel av förädlingsvärdet respektive totala utgifter (procent) Näringsgren (SNI2002) Andel av FoU i Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske Livsmedel, drycker och tobak Textil, beklädnad, läder och lädervaror Massa, papper och pappersvaror Förlag; grafisk och annan reproduktionsind. , kemi, gummi och plast El, gas, värme- och vattenverk, reningsverk Parti- och detaljhandel m.m. samt hotell och Datakonsulter och -servicebyråer Forsknings- och andra företagsservicefirmor Utbildning, hälso- och sjukvård, sociala tjänster Källa: SCB Statistikdatabasen. I tabell 2.3 framgår att branschaggregatet ”Industri för el- och optikprodukter” hade högst FoU-intensitet båda åren, i synnerhet 2001, då FoU-intensiteten uppgick till . Den troliga förklaringen till den höga andelen är att företaget ingår i aggregatet. Bilaga 8 till LU15 medelsindustri” hade också en hög FoU-intensitet båda åren: . FoU-intensiteten inom ”Industri för petroleum- kemiska- gummi- och plastprodukter” till vilken läkemedels- industrin tillhör, uppvisade en hög FoU-intensitet: . Bland tjänstebranscherna utmärker sig ”Forsknings- och andra företagsservicefirmor” med att ha en hög och ökande FoU-intensitet. Även om det är svårt att jämföra statistik över FoU-intensiteten tycks rangordningen när det gäller vilka branscher som är mest FoU-intensiva vara tämligen stabil. Faktaruta 2.2 Flera mått på FoU-intensitet () tar fram olika intensitetmått för att jämföra FoU-intensiteten mellan branscher. Förutom att relatera FoU-utgifterna till förädlingsvärdet relaterar SCB dem till: –Nettoomsättning: Intäkter av företagets huvudsakliga verk- samhet efter avdrag för lämnade kassarabatter, övriga rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till försäljningen. –Medelantalet anställda: Medelantalet anställda som redovi- sas i företagens officiella årsredovisningar. Med detta avses antalet anställda omräknat till heltidspersoner på årsbasis. –Arbetskraftskostnader: Kostnader för löner, kostnads- ersättningar, naturaförmåner, pensionskostnader, sociala och andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personal- kostnader. I tabell 2.4 anges FoU-intensiteten i några näringsgrenar (branscher) enligt fem olika mått (inklusive ett där driftskostnaderna för FoU relateras till nettoomsättning). Den relativa rangordningen av vilka branscher som är mest FoU- intensiva är tämligen opåverkad av hur FoU-intensiteten mäts. Bland de varuproducerande branscherna är ”Tillverkning av datorer, elektronik och optik” den mest FoU-intensiva branschen enligt samtliga mått, förutom enligt arbetskrafts- kostnader för FoU i relation till totala arbetskraftskostnader respektive FoU-årsverken i relation till medeltalet anställda. Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar FoU-intensiteten i några näringsgrenar 2011 enligt fem olika för FoU i relation er för FoU i relation datorer, elektronik, Anm. * är ingen egen bransch enligt SNI2007 utan en sammanställning av . ** Information om förädlingsvärdet i Forsknings- och utvecklingsinstitutioner saknas . Källa: SCB UF 14 . 2.4.2Näringslivets FoU-intensitet på branschnivå: internationell jämförelse En internationell jämförelse av skillnader i FoU-intensitet mellan branscher kan ge en (grov) indikation på hur teknologiskt avance- rade branscherna är. Den relativa FoU-intensiteten på branschnivå har också visat sig vara en viktig indikator på branschers kompara- tiva fördelar (se vidare kapitel 3). I detta avsnitt jämförs närings- Bilaga 8 till LU15 livets FoU-intensitet på branschnivå i olika länder baserat på två datakällor: s.k. BERD-data och Europeiska kommission- ens Scoreboard (se faktaruta 2.3). Faktaruta 2.3 Skillnader mellan Scoreboard och BERD-statistik För att jämföra FoU-intensiteten i olika branscher mellan länder och regioner finns det huvudsakligen två datakällor. De mest använda är s.k. BERD-data och Europeiska kommiss- ionens Scoreboard. Några grundläggande aspekter påverkar tolkningen av, och jämförelser med, de datakällor som Europeiska kommissionen, statistik- myndigheter och samlar in om företagens FoU-utgifter. I kommissionens Score- board – ”Resultattavlan” – ligger fokus på de FoU-investeringar som redovisas i företagens koncernredovisningar. Resultattavlan visar nivån på den FoU som finansieras av företagen, av vilken inte all utförs i det land där bolaget är registrerat. Det innebär att resultaten kan vara oberoende av platsen för FoU- verksamheten.