sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — alla elever ska få ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen eleverna ska få pröva olika arbetssätt och arbetsformer läraren tillsammans med eleverna ska planera och utvärdera undervisningen läraren ska skapa en balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande.7 Av läroplanen framgår vidare att likvärdig utbildning inte innebär att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att 2009/10:165. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier skolans resurser ska fördelas lika, utan att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Rektorn ansvarar för att lärarna anpassar undervisningens upplägg, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsätt- ningar. 11.1.2Vad har framkommit när det gäller undervisning och lärarstöd? Forskning visar att en kvalitativt god undervisning är avgörande för elevernas lärande. Undervisningens generella kvalitet har också stor betydelse för hur många elever som kommer att behöva stöd- insatser.8 I en forskningssammanställning pekar Skolinspektionen på att det krävs en strukturerad undervisning där läraren anger målen för lärandet och syftet med olika aktiviteter. Eleverna måste förstå vad undervisningen går ut på och vad det är som förväntas av dem. Läraren behöver strukturera innehållet i undervisningen på ett tydligt sätt och följa upp att eleverna förstår det innehåll som behandlas. Läraren behöver också uppmärksamma och underlätta framgångsrika lärandestrategier.9 Lärarens kompetens är en central framgångsfaktor, och forsk- ning visar att läraren har en avgörande betydelse för elevernas lärande.10 Elever som undervisas av de mest effektiva lärarna lär sig runt fyra gånger så mycket som de elever som undervisas av de minst effektiva lärarna.11 Lärare och övrig personal måste också ha tilltro till elevens förmåga att ta till sig innehållet i undervisningen, lyssna på vad elever berättar om sina behov, utreda orsaker till från- varo och stödbehov och anpassa undervisningen därefter.12 I många klassrum bedrivs en undervisning som ger eleverna den ledning och stimulans de behöver för att nå målen med utbild- ningen. Det finns lärare som såväl inspirerar till diskussion som 8Vetenskapsrådet: Tre forskningsöversikter inom området specialpedagogik/ inkludering, delrapport från . 9Skolinspektionen: Framgång i undervisningen, En sammanställning av forskningsresultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. 10Sveriges Kommuner och Landsting: Synligt lärande – presentation av en studie om vad som påverkar elevers studieresultat. 11Håkansson J och : Utmärkt undervisning: framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. 12Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Dock är det inte alltid sådan undervisning som möter eleverna. I bl.a. Skolinspektionens granskningar fram- kommer ett antal bristområden när det gäller den undervisning som elever möter. Vissa studier visar också att många skolor prioriterar ineffektivt genom att betona åtgärder på individnivå när det i stället är mer effektivt att satsa på en generell höjning av undervisnings- kvaliteten.13 Minskat lärarstöd och mer individuellt arbete Studier pekar på att den tid som eleverna erbjuds aktivt lärarstöd för sin kunskapsutveckling har minskat . Klassrummet har i allt mindre utsträckning blivit en mötesplats där elever och lärare deltar i kollektiva samtal och delar gemensamma erfarenheter. Den stimulans som behövs för att undervisningen ska vara intressant och utmanande saknas därmed ofta.14 Vid en s.k. flygande inspektion i fristående gymnasieskolor kon- staterade Skolinspektionen att helklassundervisning och indivi- duellt arbete var de två vanligaste arbetsformerna medan grupp- arbete var mer ovanligt.15 Denna fördelning motsvarar enligt Skol- inspektionen den fördelning mellan arbetsformer som identifierats av tidigare forskning. På alla program i granskningen utom sam- hällsvetenskapsprogrammet var individuellt arbete den vanligaste arbetsformen. En liknande granskning av undervisningen vid enbart yrkesprogram visar samma fördelning mellan arbets- former.16 Myndigheten kunde konstatera att sammanlagt en tredjedel av eleverna fick lärarstöd i ganska eller mycket låg utsträckning. Graden av lärarstöd var som lägst när eleverna hade individuellt arbete, trots att självständigt arbete kräver aktiv pedagogisk handl- edning för att eleverna ska veta hur de ska ta sig an uppgiften och uppnå effektivitet, planering och struktur i sitt arbete. Bilden av bristande lärarstöd bekräftas till viss del i en studie från Lärarnas 13Se t.ex. : Skolans mål och möjligheter, 2005, och , Equity and Quality in Education. Supporting Disadvantaged Students and Schools. 14Skolinspektionen: Lärarstöd och arbetsformer i fristående gymnasieskolor. 15Skolinspektionen: Lärarstöd och arbetsformer i fristående gymnasieskolor. 16Skolinspektionen: Lärarstöd och arbetsformer i gymnasieskolans yrkesprogram. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier och Elevkårer där nästan hälften av yrkes- eleverna tror att de skulle ha kunnat förbättra sina kunskapsresultat ytterligare om de hade fått mer lärarledd undervisning.17 Skolinspektionen påpekar att det inte finns några entydiga svar på vilken arbetsform som bäst gynnar elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling utan att det beror på hur arbetsformerna tillämpas av läraren. Men en central framgångsfaktor är alltså att läraren aktivt leder undervisningen och stödjer eleverna.18 Konkreta exempel på åtgärder som kan underlätta studierna, inte minst för elever som riskerar att avbryta sin utbildning, är enligt vad Skol- inspektionen sammanfattat för utredningen vid samråd att –minska inslaget av självstudier –ge kortare och mer avgränsade uppgifter –ha tätare avstämningar med eleven –utforma undervisningssituationen på ett mer förutsägbart sätt. Myndigheten påpekar vidare att det finns en nära koppling mellan en låg grad av lärarstöd och bristande studiero. Lektioner som om- fattar individuellt arbete slutar dessutom ofta före planerad sluttid, antingen genom att enskilda elever eller hela klassen lämnar lokalerna. I diskussioner med utredningens referens- och fokusgrupper har särskilt betonats att tidsbrist och en ökande arbetsbörda för lärare går ut över planeringen av undervisningen. Ett bristande peda- gogiskt ledarskap och organisationer som saknar strukturer för t.ex. gemensam planering och ämnessamverkan, liksom ibland brist på tillräcklig kompetens, lyfts också fram som orsaker till brister i undervisningen. Vissa elever i den svenska skolan upplever lektionerna som en- formiga och ostimulerande. I stället för att undervisningen ut- formas så att den passar de olika eleverna lämnas elever ibland 17Lärarnas och Elevkårer: Rätten till kunskap – en fråga om tid. 18Skolinspektionen: Lärarstöd och arbetsformer i fristående gymnasieskolor. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier ensamma med sitt lärande medan de insatser som görs riktas till de elever som behöver stöd. Det riskerar att bidra till fallande moti- vation, passivitet eller utåtagerande samt bristande intresse bland eleverna.19 För en elev kan det innebära att man sitter av tiden i skolan och förlorar tid under de tre läsår som ska ägnas åt lärande i gymnasieskolan. Motivationen riskerar att påverkas negativt för elever med goda förkunskaper om de inte får utveckla sina för- mågor genom att utmanas med svårare uppgifter eller gå fortare fram med sin kunskapsinhämtning. Skolinspektionen har i en tematisk analys visat på detta problem. Av analysen framgår bl.a. dels att både grundskole- och gymnasieelever som ligger på en hög kunskapsmässig nivå riskerar att inte få något stöd för att gå vidare med svårare uppgifter, dels att undervisningen tenderar att läggas på en medelnivå för att passa så många elever som möjligt. Skol- inspektionen menar att elever som inte får tillräckliga utmaningar och ofta får vänta in sina klasskamrater innan eleven får en ny uppgift riskerar att förlora motivationen för studierna.20 I vissa fall sänker lärarna medvetet förväntningarna på eleverna, trots att lågt ställda förväntningar har en tendens att bli en själv- uppfyllande profetia. Det är i stället centralt att eleven utmanas på en nivå strax ovanför sin nuvarande nivå. Elever som känner sig stimulerade av undervisningen uppger dessutom oftare att de har studiero på lektionerna.21 Skolinspektionen har tidigare konstaterat att lärare på yrkesprogram har en tendens att ha för låga för- väntningar på elever och förenkla undervisningen för att göra det lättare för elever att nå målen.22 Detta gäller i synnerhet de gym- nasiegemensamma ämnena, och det riskerar att göra eleverna omotiverade. I synnerhet pojkdominerade program tycks, enligt uppgifter från Skolinspektionen, präglas av att lärarna saknar tilltro till att eleverna ska klara utbildningen. 19Skolinspektionen: Stöd och stimulans i klassrummet – rätten att utvecklas så långt som möjligt. 20Skolinspektionen: Tematisk analys Utmaningar i undervisningen. Många elever behöver mer stimulans och utmaningar. 21Skolinspektionen: Stöd och stimulans i klassrummet – rätten att utvecklas så långt som möjligt. 22Skolinspektionen: Undervisning på yrkesprogram. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Ämnena görs inte alltid relevanta för eleverna För elever på yrkesprogram kan det upplevas som att utbildningen inte utgör en helhet. Utbildningen i de gymnasiegemensamma ämnena känns som något som ”hänger löst” vid sidan om den egentliga yrkesutbildningen.23 Flera studier visar att eleverna på yrkesprogrammen upplever undervisningen i yrkesämnen som mer stimulerande än undervisningen i gymnasiegemensamma ämnen. har i en tidigare studie pekat på att de arbetssätt och arbetsformer som används i undervisningen i de gymnasiegemen- samma ämnena kan skapa problem för eleverna eftersom det efter- liknar det som vissa elever har negativa erfarenheter av från grund- skolan.24 Lärarna i de gymnasiegemensamma ämnena på yrkes- programmen kopplar enligt Skolinspektionen endast i låg omfatt- ning undervisningen till examensmålen för programmet. Eleverna får därmed svårare att se en helhet i utbildningen. En viktig förutsättning för att alla elever ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt mot målen för utbildningen är att de ges tillräcklig tid för sitt lärande. Eleverna på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. För elever på introduktions- program regleras inte en minsta garanterad undervisningstid men väl en rätt till heltidsstudier, se även kapitel 20 Introduktions- program, avsnitt 20.3.6. Den minsta garanterade undervisningstiden infördes som begrepp i skollagen i samband med gymnasiereformen 1991. I ett målstyrt skolsystem som fokuserar på elevernas kunskaper har styrningen av antalet undervisningstimmar ibland ifrågasatts. Antalet undervisade timmar är i sig inte heller ett mått på undervis- ningens kvalitet. Styrningen av undervisningstiden har också av- reglerats allt mer. 23Skolinspektionen: Undervisning på yrkesprogram. 24Skolverket: Studieavbrott och stödinsatser i gymnasieskolan. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Detta har dock medfört stora lokala variationer i hur undervis- ningstiden fördelas mellan ämnen och kurser, och det finns som beskrivs nedan indikationer på att alla elever inte får den under- visningstid som de har rätt till. I de fall eleverna får för lite undervisningstid äventyras deras möjlighet att nå målen för utbild- ningen och att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsätt- ningar. 11.2.1Införandet av en minsta garanterad undervisningstid I linjegymnasiet fanns det timplaner som reglerade hur mycket undervisning som skulle bedrivas i olika ämnen. Men under 1990- talet togs de centralt reglerade timplanerna bort; i stället infördes begreppen gymnasiepoäng och minsta garanterad undervisnings- tid.25 förlängdes de tvååriga linjerna till . Den minsta garanterade undervisningstiden fastställdes av på estetiska programmet, samhällsveten- skapsprogrammet och naturvetenskapsprogrammet och på övriga program.26 Det hade förekommit stora timbortfall i linjegymnasiet i sam- band med framför allt prov men även för t.ex. temadagar, studie- besök och lärarfrånvaro, vilket också angavs som skäl till över- gången från s.k. veckotimmar till undervisningstimmar. Av för- arbetena framgår att det utöver den minsta garanterade under- visningstiden ska avsättas tid för prov, studiebesök m.m. De studie- förberedande utbildningarna fick en lägre garanterad undervis- ningstid än de yrkesförberedande programmen eftersom de studie- förberedande programmen bedömdes ha fler prov.27 Det betonades dock särskilt av utbildningsutskott att verksamheter som prov, studiebesök, studie- och yrkesorientering m.m. är lika viktiga inslag i skolarbetet som den garanterade undervisningstiden.28 Eftersom timberäkningen utgick från hur mycket undervisning eleven skulle få kunde man inte längre ställa in undervisning för att 1990/91:85; prop. 1992/93:250; prop. 1997/98:169. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356. 1990/91:85. 1990/91:UbU16. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier någon annan aktivitet skulle äga rum. Den undervisningen måste i stället komma till stånd . Till en början skulle antalet undervisningstimmar i en kurs i princip motsvara antalet gymnasiepoäng. togs dock kopp- lingen mellan gymnasiepoäng och undervisningstimmar bort.29 Regeringen menade att gymnasieskolans läroplan, programmål och kursplaner skulle fokusera mer på kunskapskvaliteter än på innehåll och tid. Undervisningstid, arbetssätt och arbetsformer skulle utgå från elevens möjlighet att nå målen med undervisningen. När staten inte längre reglerade hur mycket tid som skulle ägnas åt respektive kurs förväntades skolhuvudmannen i stället kunna redovisa sitt ansvarstagande inom friutrymmet. I granskning av den garanterade undervisningstiden, vilken publicerades , kon- staterades dock att de generella bestämmelserna kring den garan- terade undervisningen hade tolkats olika av olika huvudmän – av vissa som en miniminivå, av andra som en maxnivå och hos ytter- ligare andra hade de nya bestämmelserna inte implementerats alls.30 ansåg att resultaten indikerade att ledningen för utbild- ning inte hade full kontroll över en av verksamhetens viktigaste produktionsfaktorer och dominerande resurser: undervisnings- tiden. 11.2.2Dagens reglering av den minsta garanterade undervisningstiden och gymnasiepoäng Kombinationen av systemet med gymnasiepoäng, en minsta garan- terad undervisningstid och kunskapsmål innebär att gymnasie- skolan är både mål- och tidsstyrd. Omfattningen av den minsta garanterade undervisningstiden på nationella program regleras i skollagen. Elever på yrkesprogrammen har rätt till minst och elever på de högskole- förberedande program rätt till minst om 60 minuter.31 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garan- 29Prop.1997/98:169. 30Skolverket: Garanterad undervisningstid i gymnasieskolan. 3116 kap. 18 § skollagen. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Elever som läser utökat program har rätt till mer undervisningstid än den garanterade.32 För elever på yrkesprogram ingår minst arbetsförlagt lärande (APL).33 Yrkesprogrammen kan även bedrivas som lärlings- utbildning. Då ska minst hälften av utbildningen förläggas till en eller flera arbetsplatser. Den arbetstid som gäller på arbetsplatsen ska gälla för eleven om inte rektor beslutar något annat.34 En veckas APL motsvarar enligt gymnasieförordningen undervis- ningstid.35 Det innebär att APL sammanlagt ska utgöra minst 345 av yrkesprogrammens minsta garanterade 2 430 undervisnings- timmar, mer om det gäller lärlingsutbildning. En veckas APL mot- svararar inte mer är 23 timmars undervisningstid även om eleven är fler timmar på arbetsplatsen. I 16 kap. skollagen framgår att omfattningen av studierna på nationella program ska anges i gymnasiepoäng.36 Utbildningens om- fattning på ett fullständigt nationellt program är 2 500 gymnasie- poäng.37 Det finns ingen reglering som styr hur många under- visningstimmar som minst ska fördelas på respektive kurs, till skill- nad från i där ett visst antal timmar kopplas till varje ämne. De flesta kurser har en omfattning av 100 gymnasiepoäng, där antalet gymnasiepoäng är ett mått på den tänkta studieomfatt- ningen av en kurs och på dess beräknade arbetsinsats.38 Det är där- med inte ett mått på det antal lektioner som erbjuds eleven.39 Den minsta garanterade undervisningstiden kan ses som en minimiinsats av lärarledd tid för att ge eleverna förutsättningar att nå utbild- ningens mål. I nationella program ingår även ett gymnasiearbete med en omfattning av 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar cirka fyra veckors heltidsstudier. 324 kap. 23 § gymnasieförordningen. 334 kap. 12 § gymnasieförordningen. 343 kap. 3 § gymnasieförordningen. 354 kap. 12 § gymnasieförordningen. 3616 kap. 19 § skollagen. 37Bilaga 3, skollagen. 38Det kan dock noteras att kurser som omfattar samma antal gymnasiepoäng inte alltid anses kräva samma arbetsinsats. Av bl.a. den anledningen infördes s.k. meritpoäng för tillträde till högre utbildning, för bl.a. kurser i matematik och moderna språk. Regeringen motiverade det med att elever ska våga välja vissa gymnasiekurser, även om det är kurser som kräver en högre arbetsinsats av eleven än andra valbara alternativ. 2006/07:107. 1997/98:169. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Huvudmannen ska fördela och redovisa undervisningstiden Av gymnasieförordningen framgår att huvudmannen ska besluta antalet undervisningstimmar för varje kurs och för gymnasiearbetet samt hur fördelningen av undervisningstiden ska göras över läs- åren.40 Enligt vad som framkommit vid utredningens samråd har det ansvaret ofta delegerats till rektorn. Huvudmannen ska redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid men hur denna redovisning ska genomföras och vad den ska omfatta är inte närmare reglerat.41 Hur eleverna fått sin undervisningstid kan därför redovisas på olika sätt av olika huvud- män, t.ex. baserat på att lärare rapporterar genomförd undervis- ningstid i samband med frånvarorapportering. Det finns olika tillvägagångssätt för att säkerställa att eleverna ska få den minsta garanterade undervisningstiden, bl.a. kan man lägga ut mer under- visningstid än den garanterade, följa upp den genomförda under- visningen via administrativa system och ha schemafria skoldagar när elever kan ta igen inställda lektioner. Sammanfattningsvis kan konstateras att eleverna på nationella program har en absolut och individuell rätt till en miniminivå av garanterad undervisningstid. Huvudmannen ansvarar för hur tiden fördelas samt för att redovisa hur eleven har fått den garanterade tiden. 11.2.3Undervisningstid i andra länder Vid en jämförelse när det gäller undervisningstid i olika skolsystem framkommer att svenska elever generellt har något färre undervis- ningstimmar än elever i många andra länder.42 I jämförelse med gymnasieutbildningar i t.ex. och är den minsta garanterade undervisningstiden i svensk gymnasieskola relativt lågt satt. De danska gymnasieutbildningar som närmast motsvarar de högskoleförberedande programmen har en undervisningstid om 404 kap. 22 § gymnasieförordningen. 414 kap. 22 § gymnasieförordningen. 42Se t.ex. och Vlachos J: Reformer och resultat: Kommer regeringens reformer att ha någon betydelse? Rapport till 2011/3. 2011; : Improving Schools in : An Perspective. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier 2 470 respektive fördelade över tre år.43 De norska motsvarande utbildningarna har en undervisningstid om 2 532 tim- mar.44 I är undervisningstiden för motsvarande utbild- ningar mer lik den svenska med 2 150 timmar.45 För yrkesutbildningarna i och är inte under- visningstiden reglerad på samma sätt. Elevens utbildning ska i stället omfatta ett visst antal veckor som i sin tur ska utgöra heltidssyssel- sättning. I ska utgöras av 1 963 under- visningstimmar och det tredje året av 40 veckors heltidsstudier. Utbildningen på nationella program ska enligt skollagen bedrivas som heltidsstudier och är avsedd att genomgås på tre läsår.46 Vad som utgör heltidsstudier är dock inte uttryckt i ett visst antal timmar, utan det är enbart den minsta garanterade undervisnings- tiden som anges i timmar. Vissa ramar för heltidsstudierna anges dock. Enligt gymnasieförordningen ska ett läsår omfatta och ha minst . Skolarbetet ska förläggas till fredag och vara så jämnt fördelat över som möjligt. Det ska också vara så jämnt fördelat över läsåret som möjligt.47 Av skollagen framgår, som tidigare nämnts, att utbildning på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Vad som är att betrakta som heltidsstudier på intro- duktionsprogram är inte reglerat men enligt förarbetena ska utbild- ningens omfattning vara likvärdig med utbildning som erbjuds på nationella program.48 För ytterligare diskussion om heltidsstudier på introduktionsprogram, se avsnitt 20.3.6. 43Eurydice, index.php/ Denmark:Organisation_of_General_Upper_Secondary_Education, hämtad . 44SOU 2008:27: – en reformerad gymnasieskola. Bilaga 6: Efter den obliga- toriska utbildningen – en komparativ analys inkluderande , och , av . 45www.finlex.fi/sv/laki/alkup/2014/20140942?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika %5D=942%2F2014, hämtad /sv/laki/ajantasa/1998/19980810, hämtad . 4616 kap. 15 § och 17 § skollagen. 473 kap. 1 § och 3 § gymnasieförordningen. 2009/10:165. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Mycket kan rymmas i heltidsbegreppet Begreppet utbildning är som nämnts ett vidare begrepp än under- visning49 och kan, vilket framkommit i beskrivningen av införandet av den minsta garanterade undervisningstiden, omfatta sådan verk- samhet som äger rum t.ex. vid utflykter eller olika former av praktik. Det kan också handla om t.ex. introduktion till gymnasie- skolan,50 friluftsverksamhet,51 läxhjälp, mentorstid, studie- och yrkesvägledning och elevens egna studier. När det gäller nationella prov framkommer det i granskning av undervisnings- tiden att vissa rektorer räknar dem som undervisning medan andra inte gör det.52 Som tidigare framgått tydliggjordes dock i samband med införandet av den minsta garanterade undervisningstiden att t.ex. prov skulle läggas utanför . Inom ramen för yrkesutbildningar talas det ibland om mängd- träning eller färdighetsträning. Behovet av tid för mängdträning är också något som har lyfts fram särskilt i vissa av utredningens branschkontakter. Mängdträning kan krävas för att utveckla färdig- het i att utföra olika praktiska handlingar samt i yrkens olika moment och tekniker. Detta ryms till viss del inom undervisningen men kan också ges utrymme därutöver inom utbildningen som helhet och inom ramen för heltidsstudier. 11.2.5Får eleverna minst den undervisningstid de har rätt till? Syftet med den nuvarande regleringen av gymnasieskolans under- visningstid var att öka flexibiliteten så att man bättre kunde anpassa undervisningen efter elevernas behov. Så verkar dock inte alltid ha blivit fallet. Det finns tydliga indikationer på att många elever inte får den undervisningstid de minst har rätt till och att graden av individanpassning är låg. 2009/10:165. 50Enligt läroplanen (SKOLFS 2011:144) ska elever få en väl utformad introduktion i utbild- ningen. 513 kap. 5 § gymnasieförordningen. 52Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan. Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier Skolorna brister i att erbjuda utbildning enligt författningarna