sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — I vilken omfattning partners bjuds in beror på partner- skapsformat. har en rad partnerskaps- format, där Partnerskap för fred är det format som använt sig av. Det djupaste samarbetet sker inom ett fördjupat partner- skapsformat176 där , och är inbjudna att delta. För det fördjupade partnerskapet råder den inkluderande policyn att partnerländerna ska bjudas in i samt- liga aktiviteter och få tillgång till all information, om inte ett aktivt beslut fattas att så inte ska ske. För övriga format gäller att beslut för deltagande sker i varje enskilt fall. deltar i styrelsearbetet, samtliga tematiska paneler och ett 90-tal aktiviteter. 173Se s. 2, STO Collaborative Programme of Work and Budget for year 2016, (2016)0003-2016-White-Book.pdf 175Se s. 80, Science and Annual Report 2014, public/documents/rto/2014_NATO_STO_Annual_Report_web.pdf 176Enhanced Opportunities Partnership, EOP. Statistiska uppgifter i jämförbara tidsserier177 redovisas här samlat för de utvalda länderna för att underlätta jämförbarheten. Varie- rande tillgänglighet vad gäller relevant statistik gör det dock svårt att få jämförbara tidsserier. Varje land har sitt eget sätt att redovisa forskningen och en jämförelse mellan olika länder är därför svår.178 Internationell statistik är generellt lättare att jämföra då länderna redovisar sin forskning enligt en överenskommen mall. Dock kan spårbarheten till nationella data därmed vara varierande. För länder som är medlemmar i anges jämförbara data ur EDA:s statistikserie.179 –För länder som är medlemmar i (, , , , samt )180 –För resterande länder – , och –Försvarsforskning som andel av försvarsbudget •Forskning och utveckling inom försvaret som andel av nationell forskning. Utvecklingen av utgifter för försvarsforskning bland EDA:s medlemsländer Den Europeiska försvarsbyrån, , publicerar försvarsstatistik för sina medlemsländer. redovisar såväl utgifter för forskning och utveckling som för forskning och teknikutveckling och här 177Jämförbara data mellan , , m.m. finns för åren 2010–2014. För enskilda nationer finns data också . 178Bland annat utgör vissa data som redovisas nedan faktiska utfall och andra utgör budgeterade belopp. 179EDA är tillgängligt via försvarsbyråns webbplats: . 180Eftersom medlemsländerna redovisar uppgifter som kommer från en och samma statistikkälla redovisas statistiken för dessa länder separat. redovisas uppgifterna för forskning och teknikutveckling.181 Ut- gifterna avser faktiska utgifter och anges i löpande euro (omräknat enligt fastställd växelkurs för icke-euroländer). Erfarenheten visar att det finns vissa kvalitetsbrister i underlaget, men det är å andra sidan det enda offentligt tillgängliga underlag på europeisk basis som direkt visar försvarsforskningens storlek. Övrig internationellt tillgänglig statistik (via exempelvis och ) redovisar utgifter för försvarsrelaterad forskning och utveckling. Jämförelser visar dock att inte heller dessa verkar vara konsistenta med varandra. Figuren nedan visar att en förhållandevis stabil nivå kring för forskning och teknikutveckling bland EDA- länderna under perioden.182 Det är också tydligt att ett fåtal länder totalt dominerar när det gäller finansiering av försvarsforskning i . Figur 6 Utgifter för försvarsforskning inom (miljoner euro, löpande prisläge) 181Definitionen för forskning och teknikutveckling, FoT, (research and technology, R&T) är ”utgifter för grundläggande forskning, tillämpad forskning och teknikdemonstration för försvarsändamål. Detta inkluderar ej utgifter för demonstration eller utveckling av produkter eller system för vilka ett beslut har tagits för upphandling och där ett datum för operativ drift har fastställts. FoT är en del av FoU.”. 182Denna nivå är dock betydligt lägre jämfört med . För mer detaljerade uppgifter om respektive lands utgifter för för- svarsforskning anges nedan utgifterna : Tabell 5 Utgifter för försvarsforskning 2014 (miljoner euro) Miljoner euro (2014) Utvecklingen av utgifter för försvarsforskning inom , och Utgifterna för försvarsforskning har inhämtats från kana- densiska försvarsdepartementets planeringsdokument där budgete- rade resurser för forskning anges för de kommande tre åren.183 Uppgifterna anger nivån på försvarsdepartementets Sub-Sub- Program 5.1.3: Science and Systems Development and Integration.184 tillämpar brutet budgetår. Uppgifterna anges i löpande priser i kanadensiska dollar. 183Planeringsdokumentet är Defence. Report On Plans And Priorities. 184Från och med 2013 ändrades indelningen i planeringsdokumentet och forskningsfrågorna flyttades från programmet Resources are Acquired to meet Government Defence Expectations till Program 5.0: Defence Capability Development and Research. Figur 7 Utgifter för försvarsforskning i (miljoner CAD, löpande priser) Utgifterna för försvarsforskning kan inte direkt fås ur den norska budgetpropositionen eftersom uppgifterna där endast anger en del av kostnaderna för försvarsforskning.185 Eftersom FFI får uppdrag från olika delar av norska försvarsbudgeten blir det svårt att få en samlad bild. Eftersom FFI är en så dominerande aktör i norsk försvarsforskning anges därför här totala intäkter för FFI som en approximation för norsk försvarsforskning. Uppgifterna anges i löpande priser i norska kronor. 185 I budgeten anges dels centrala anslag för försvarsforskning samt dels anslag/bidrag direkt till FFI. Figur 8 Utgifter för försvarsforskning i (miljoner NOK, löpande priser) De amerikanska utgifterna för försvarsrelaterad forskning finansieras genom budgetposten Research, Development, Test, and Evaluation (RDT&E) där budgetområdena BA1–BA3 används i denna sam- manställning (se i beskrivning av ovan). tillämpar brutet budgetår. Uppgifterna anges i löpande priser i amerikanska dollar. Figur 9 Utgifter för försvarsforskning i (miljoner USD, löpande priser) Jämförelseindex för försvarsforskningens utveckling Ett sätt att redovisa utvecklingen av utgifter för försvarsforskning och teknikutveckling är som index utifrån de uppgifter som redo- visats ovan. Figuren nedan visar den indexerade utvecklingen (i löpande priser) från 2010 till 2014.186 För EDA-länderna som helhet har satsningarna på forskning och teknikutveckling minskat något (-). När det gäller de europeiska jämförelseländerna har och följt den allmänna utvecklingen i (-för och -för ). Två länder har tydligt ökat sin finansiering, ()187, och Tysk- land (). och har båda kraftigt minskat sina försvarsforskningssatsningar respek- tive under motsvarande period.188 Bland övriga jämförelseländer är trenderna omväxlande. har i stort behållit sin volym med en mindre ökning (), har ökat sina satsningar , medan kraftigt har minskat . 186Det är det finns jämförbara data. 187Notera att uppgifterna för kan vara ett av fallen där kvaliteten i redovisningen skiftar mellan åren. 188Även för utgör, som också redovisats ovan, 2012 ett undantag i redovisningen. Figur 10 Utveckling av försvars-FoT (index) Utveckling av försvars-FoT (index) Försvarsforskning som andel av försvarsbudget I detta avsnitt redovisas utvecklingen av försvarsforskningen som andel av respektive lands försvarsbudget baserat på data från EDA189 respektive nationella uppgifter. och EDA-länderna totalt har lagts till som jämförelse. Det tre länder som satsar störst andel av försvarsbudgeten på försvarsforskning utgörs av , och . Länderna inom har antagit som kollektivt mål att av försvarsutgifterna ska gå till forskning och teknikutveckling och är det enda land som når upp till denna nivå. nådde även upp till denna nivå, men till följd av de senaste årens nedskärningar utgör nu tillsammans med en mellangrupp, där ökar sina satsningar som andel av försvarsbudgeten. En tredje grupp länder satsar kring en procent eller mindre av för- svarsutgifterna på försvarsforskning. minskar kontinuerligt sin försvarsforskning som andel av försvarsutgifterna, men satsar fortfarande mest som andel i denna grupp. Här återfinns också Stor- 189 : Defence R&T Expenditure/total defence expenditure. som har haft en relativt nivå på sin försvars- forskning relativt försvarsbudgeten och den brittiska regeringen har numer också klart sagt att man avser att satsa av försvarsbudgeten på forskning och teknikutveckling, vilket också har resulterat i en mindre ökning. har tydligt ökat sina sats- ningar som andel av försvarsbudgeten, men ligger fort- farande under genomsnittet för länderna inom försvarsbyrån. ligger också klart under genomsnittet, men har haft en stabil nivå på satsningarna. Figur 11 Försvarsforskning som andel av försvarsbudget (%) Försvars-FoU som andel av total statlig FoU Forskning och utveckling inom försvaret som andel av nationell forskning För att få en internationell jämförbarhet i materialet har här använts statistik från OECD.190 Det ska dock noteras att data relaterar till forskning och utveckling, vilket innebär att andelen forskning och teknikutveckling är betydlig lägre. Det har dock inte varit möjligt att utan betydande svårigheter med jämförbarheten kunnat få jämförbart underlag annat än via data. Figur 12 Försvars-FoU som andel av total statlig FoU Försvars-FoU som andel av total statlig FoU Grafen ovan visar försvarsrelaterad forskning och utveckling, men vissa slutsatser kan även dras om den prioritering som ges till för- svarsområdet i de respektive statliga budgetarna. satsar ojäm- förligt mest på FoU, där ungefär hälften av de statliga (federala) forskningssatsningarna går till försvarssektorn. , Tysk- land och ligger i topp bland de europeiska länderna. 190 Datakällan har varit Government budget appropriations or outlays for RD (anm: research and development) för åren 2010–2014). Data har angivits I fasta US-dollar (2005). I grafen nedan anges förhållandet mellan det som i statistiken karakteriserats som statliga utgifter för FoU inom tillämpningsområde försvar och totala statliga utgifter för FoU. Siffrorna anger budget och inte utfall (enligt standarden GBAORD). Övriga länder i jämförelsen satsar betydligt av totala statliga satsningar på försvarsrelaterad forskning och ut- veckling (och än mindre om man skulle jämföra med forskning och teknikutveckling). försvarsforskning som andel av total statlig forskning och utveckling har i stort halverats . Utredningens uppdrag och var i betänkandet uppdraget behandlas Beskriva hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att förstärka Försvarsmaktens Föreslå en metod för hur den säkerhetspolitiska analysen kan utgöra basen för inriktning av forskning och utveckling Redovisa en omvärldsanalys av forskning och utveckling, Kapitel 6, Kapitel 9.4, allmänt och på försvarsområdet. Analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvarsområdet och föreslå inom vilka områden forskning Kapitel 2, Kapitel 5, och utveckling på försvarsområdet bör bedrivas med Kapitel 7, Kapitel 9.3.2, offentliga medel i . Kapitel 9.3.3, Kapitel 9.3.4. Föreslå vilka krav som väsentliga säkerhetsintressen och områden som berörs av sekretess ställer på forskning och utveckling på försvarsområdet. Föreslå hur samarbeten kan utvecklas mellan forskning och utveckling på försvarsområdet och forskning och utveckling på andra områden. Föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forsk- ning och utveckling i större utsträckning kan användas och inom vilka områden internationella samarbeten bör efter- strävas inom forskning och utveckling på försvarsområdet. Föreslå hur forskning och utveckling på försvarsområdet Kapitel 7.3.3, Kapitel 7.4, samt finansieringen av denna bör organiseras. Kapitel 8, Kapitel 9.3.2. Med utgångspunkt i Försvarsmaktens behov eller eventuella förslag om organisation, föreslå en utvecklad process för styrning och uppföljning av forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvarsområdet. Kapitel 7.3.5, Kapitel 8. Föreslå förbättringar i fråga om möjligheterna att dra nytta Kapitel 7.3.5, Kapitel 8, av resultat av forskning och utveckling på försvarsområdet. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. 69.En inkluderande kulturskola på egen grund. 70.Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. 71.Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 72.Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 73.Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 74.Ökad insyn i partiers finansiering –ett utbyggt regelverk. 75.Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. 76.Skatt på finansiell verksamhet. 77.En gymnasieutbildning för alla –åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Del 1 + Del 2. 78.Ordning och reda i välfärden. 79.En känneteckensrättslig reform. 80.En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. 81.Ett modernare utsökningsförfarande. 82.En översyn av lagstiftningen om företagsbot. 83.En svensk flygskatt. 85.Digitaliseringens effekter på individ och samhälle –fyra temarapporter. –, och i övermorgon. 87.Bättre skydd mot diskriminering. 88.Logistik för högre försvarsberedskap. 89.För digitalisering i tiden. 90.Forskning och utveckling på försvarsområdet. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. Skatt på finansiell verksamhet. [76] Ordning och reda i välfärden. [78] En svensk flygskatt. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Logistik för högre försvarsberedskap. Forskning och utveckling på försvarsområdet. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integri- teten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Ett starkt straffrättsligt skydd mot män- niskohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. En känneteckensrättslig reform. Ett modernare utsökningsförfarande. En översyn av lagstiftningen om företagsbot. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. En inkluderande kulturskola på egen grund. En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. Bättre skydd mot diskriminering. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter. – , och i övermorgon. För digitalisering i tiden. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.