sou · H4B38 · 2016-02-01 00:00:00 — Vad avser kraven att, när det är motiverat utifrån verksamhetens storlek och natur, utse en särskild styrelseledamot, en centralt funk- tionsansvarig och inrätta en särskild oberoende granskningsfunk- tion kan följande konstateras. föreskrifter omfattar krav på utseende av centralt funktionsansvarig och, i vissa fall, inrätt- andet av en särskild oberoende granskningsfunktion. Den finansiella sektorn är således underställd dylika krav . Några påtagliga ökade administrativa kostnader kan således inte förutses för dessa. Dock kommer förslaget sannolikt att påverka de icke- finansiella verksamheterna. Kostnader för ökad administration kan framför allt tänkas uppstå när arbetet startas upp. Denna ökade administration är emellertid alltför svårberäknad för att sätta någon siffra på. Det bör också konstateras att kraven på intern kontroll är ämnade att säkerställa en effektiv regelefterlevnad. Den föreslagna regleringen är således, i förlängningen, ämnad till att bidra till ett mer effektivt arbete när det gäller upprätthållande av regelsystemet hos verksamhetsutövaren. Den administrativa börda som uppstår i inledningsskedet torde därför komma att leda till resultat som i förlängningen underlättar verksamhetsutövarens arbete med att för- hindra penningtvätt och finansiering av terrorism. 24.2.8Tillsynsmyndigheterna – tillkommande kostnader och finansiering Förändringar i lagstiftningen som påverkar Utredningen föreslår att penningtvättslagen utvidgas till att omfatta ytterligare delar av värdebolagens verksamhet, närmare bestämt tjäns- ter för insamling, uppräkning, redovisning eller försäljning av kontan- ter. Utredningen föreslår vidare att tillsynsansvaret läggs på Finans- inspektionen. Branschen domineras av två bolag som har av mark- naden. Resterande delas av ett antal mindre, lokala, före- tag. Antalet företag som ska ställas under tillsyn är således begrän- sat. Kostnadskonsekvenserna av lagförslaget för beror därför mer på ambitionsgraden när det gäller tillsynen av varje enskilt bolag. För fullständighetens skull, då kostnadsuppskattningar gjorts och redovisas för övriga berörda myndigheter, antar utredning- en att behöver förstärkas med en tjänst till en årlig kostnad på . Årlig kostnadsökning för FI till följd av lagförslaget Den tillkommande kostnaden antas komma att belasta myndighetens anslag. Lotteriinspektionen har på utredningens begäran sammanställt en utförlig promemoria om konsekvenserna av lagen för myndigheten (bilaga 4). Utredningen bedömer där lämnade uppgifter som väl- underbyggda och sammanfattar dem nedan. Förändringar i lagstiftningen som påverkar Lotteriinspektionen En utvidgning av penningtvättslagens tillämpningsområde enligt ut- redningens förslag skulle innebära att antalet aktörer som omfattas av Lotteriinspektionens penningtvättstillsyn ökar från en (1), dvs. Casino Cosmopol, till cirka 3 400. Det stora antalet förklaras av att tillsynen enligt lagen även kommer att innefatta de lotterier (spel) som har tillstånd av länsstyrelser och kommuner, förutom dem som har tillstånd av Lotteriinspektionen och regeringen. Till en början, innan de nya reglerna har trätt i kraft, kommer re- surser främst att krävas för informationsinsatser och stöd till be- rörda aktörer. Lotteriinspektionen uppger att, med beaktande av den markanta ökningen av antalet tillsynsobjekt samt direktivets utökade krav, tillsynen och informationsgivningen med stor säkerhet kommer att behöva utökas. Man beräknar ytterligare minst en, eventuellt flera, handläggare kommer att krävs för tillsynen. Till detta kommer uppgifterna i form av lämplighetsprövning av bl.a. ombud. I fortvarighetstillstånd kan detta kräva en à två årsarbets- krafter. Initialt uppstår en omfattande arbetsinsats som skulle kunna organiseras i projektform med ett tiotal projektdeltagare (eventuellt delvis externt rekryterade) som arbetar under mindre än . Tabell 24.13 Lotteriinspektionens beräknade kostnader första året till följd av lagförslaget Tabell 24.14 Årlig kostnadsökning för LI till följd av lagförslaget Tillstånd och tillsyn enligt lotterilagen och kasinolagen avgiftsfinan- sieras. Det är att vänta att motsvarande finansiering kommer att tillämpas för tillkommande uppgifter enligt lagförslaget om penning- tvätt m.m. Förändringar i lagstiftningen som påverkar Fastighetsmäklarinspektionen Utredningen föreslår att Fastighetsmäklarinspektionen får ett till- synsansvar för företag som förmedlar hyreslokaler. Fastighetsmäklarinspektionen bedömer att man behöver kontrak- tera en konsult för att utveckla rutiner, bidra i föreskrifts- arbetet och delta i registerbyggandet. Vidare måste datastrukturen i fastighetsmäklarregistret justeras och föreskrifterna uppdateras. Det senare antas i huvudsak göras av myndighetens personal och därmed finansieras inom ramen för be- fintligt anslag. Fastighetsmäklarinspektionen uppskattar kostnaden för den initiala informationsinsatsen riktad till de nya tillsynsobjekten till och själva registreringen till 270 tkr. Kalkylen är baserad på ett antagande att antalet tillkommande tillsynsobjekt uppgår till 100. Tabell 24.15 FMI:s beräknade kostnader första året till följd av lagförslaget Ändring av FMI:s föreskrifter Fastighetsmäklarinspektionen bedömer att man behöver ytterligare en årsarbetskraft för att klara tillsynen av de tillkommande tillsyns- objekten. Därutöver beräknar man en ökning av de löpande kostna- derna med totalt 741 tkr baserat på ett antagande att man genomför 30 egeninitierade tillsyner till en styckkostnad på . Årlig kostnadsökning för FMI till följd av lagförslaget Utredningen antar att delar av investeringskostnaderna – systemutveckling konsultstöd och den initiala informa- tionsinsatsen – finansieras genom anslag samt att Fastighetsmäklar- inspektionen löpande behöver förstärkas med en årsarbetskraft à . Förändringar i lagstiftningen som påverkar länsstyrelserna I utredningens förslag får länsstyrelserna i , och ett väsentligt utökat tillsynsansvar. Sänkning av be- loppsgränsen för kontanthantering, både betalt och mottaget belopp, till leder till en stor ökning av antalet presumtiva till- synsobjekt inom varuhandeln för vilka länsstyrelserna är tillsyns- myndighet. Länsstyrelserna får också ett utökat tillsynsansvar när det gäller efterlevnad av penningtvättsregelverket med avseende på all verksamhet som bedrivs av pantbankerna med stöd av pantbanks- lagen. I föreliggande skattningar och beräkningar i övrigt ingår endast den verksamhet som tillkommer genom lagförslaget. har länsstyrelserna ett omfattande tillsynsansvar. Om- fattningen varierar mellan de olika länsstyrelserna. Drygt 19 000 före- tag, som arbetar med redovisning och bokföring som inte är revi- sionsverksamhet har SNI-kod, och borde troligen vara registrerade i register, liksom drygt 2 000 juridiska byråer som inte är advokatbyråer och närmare 1 000 företag som bedriver skatte- rådgivning. har länsstyrelsernas sanktionsmöjlig- heter vad gäller överträdelser av penningtvättslagen utökats. Det gäller till exempel möjligheten att förelägga om registrering och att kräva rättelse vid överträdelse av länsstyrelsernas föreskrifter eller penningtvättslagen. Utifrån vad som är känt om risker i varuhandels- branschen finns skäl att anta att branschen underrapporterar. är 500 företag inom varuhandeln registrerade tillsyns- objekt. Det är av den aktuella potentiella popula- tionen på 10 000 företag. Till dessa 10 000 företag kan nu ytterligare ett stort antal verksamhetsutövare tillkomma. Länsstyrelserna menar att det är svårt att uppskatta hur många. Mapsec har gjort en tentativ beräkning som återges i avsnittet 2.2 om varuhandeln. Den anger som ett riktvärde ungefär 9 000 tillkommande företag. Beräkningen rym- mer en inte obetydlig osäkerhet men kan tolkas som att det kan vara ungefär lika många verksamhetsutövare inom varuhandeln som tillkommer som redan omfattas. Vid kostnadsberäkningarna har följande parametrar använts: Ett arbetsår är och och kostar inklusive sociala avgifter och schabloniserad overhead. kostar och en persondag . Det är i första hand tre typer av arbetsuppgifter vars omfattning behöver öka för att kunna hantera det ökade antalet verksamhets- utövare för länsstyrelserna. Kunskap om penningtvättslagstiftningen är låg bland verksamhets- utövarna. (Även bland de nu registrerade, men dessa ingår inte här.) Det kräver föreläsningar, riktade utbildningsinsatser, framtagande av utbildnings- och informationsmaterial för olika delsektorer av varu- handeln. Informationsinsatser ger i sin tur ökad arbetsbörda i form av många frågor från verksamhetsutövarna. En typisk informationsinsats med ett par föreläsningar, fram- tagande av inbjudningar, nyhetsbrev, administration, distribution m.m. kan enligt länsstyrelserna omfatta . För att få en godtagbar effekt och spridning torde ett femtiotal sådana behövas. Med strategisk fördelning med en blandning av verksam- hetsutövare och branschrepresentanter kan utväxlingen av insatserna bli goda. Arbetsinsatsen beräknas sålunda till 50 × : 1 500 tim- mar med en kostnad av blir . Ärendehandläggning och övrig tillsyn Ärendetyp 1: Ärendehantering avseende registrering ser ut på föl- jande sätt: uppsökande verksamhet, i vissa fall föreläggande om underlag för bedömning av om verksamhetsutövaren är ett tillsyns- objekt, beslut om föreläggande om registrering, i förekommande fall om vitesföreläggande m.m. Just varuhandeln vars registrerings- skyldighet bygger på förekomst av kontanter över ett tröskelvärde och inte på typ av verksamhet kräver mer arbete än de verksamhets- utövare som utifrån typ av verksamhet alltid är registreringsskyldig, jämför t.ex. med skatterådgivare. Varje sådan process bedöms ta . Om varje verksamhetsutövare i den nytillkomna gruppen behöver genomgå alla steg innebär det 9000 × 3 arbets- timmar det vill säga . Med blir det 16 årsarbetskrafter á , det vill säga drygt (11 200 000). Ärendetyp 2: Efter att registrering har skett görs en vandels- prövning av företaget samt dess företrädare. I de fall företrädaren bedöms som olämplig ska rättelse ske. Länsstyrelserna skickar en underrättelse. Ifall rättelse inte sker beslutas om föreläggande och i förekommande fall även vitesföreläggande. Denna process beräknas ta lika som process 1 och vara förenad med samma kostnader. Det vill säga . Ärendetyp 3: får länsstyrelserna före- lägga om rättelse vid överträdelse av länsstyrelsernas föreskrifter samt penningtvättslagen. Detta påverkar effekten av tillsynen i stor ut- sträckning, både skrivbordstillsynen och on-siteinspektioner. Även arbetsbördan ökar därmed. Uppskattningsvis fyra årsarbetskrafter á –. De nationella riskanalyserna pekar på att tillsynsmyndigheternas insikter om relevanta förhållanden i de olika branscherna måste öka för att tillsynen ska kunna utövas effektivt. De nytillkomna bran- scherna behöver därför kontinuerligt kartläggas och följas upp. pågår ett riskklassificeringsprojekt som syftar till att risk- klassificera alla registrerade tillsynsobjekt under länsstyrelsernas till- syn, utifrån inneboende risk. Medarbetarna behöver fortlöpande ut- bildning och uppdatering inom området. Länsstyrelserna har här en särskild utmaning med flera och olikartade branscher under tillsyn. Det kräver dessutom både omvärldsanalys och branschkunskap. Till detta kommer underhåll samt utveckling av både riskklassificerings- systemet samt det IT-baserade vandelsprövningssystemet som läns- styrelserna driftsatte 2013. Utredningen antar en ökad arbetsmängd för de tre länsstyrel- serna för utveckling motsvarande ett arbetsår till en kostnad av . Tabell 24.17 Årlig kostnadsökning för länsstyrelserna till följd av lagförslaget Ärendehandläggning och övrig tillsyn Länsstyrelserna antas få ett ökat anslag motsvarande de tillkomman- de utgifterna. När det gäller fördelning av befintligt anslag liksom eventuellt tillkommande har länsstyrelserna till utredningen framfört att ansla- gen per länsstyrelse bör beräknas i relation till uppskattad förekomst av tillsynsobjekt för respektive länsstyrelse. Antalet tillsynsobjekt som skulle borda vara registrerade och hör till de olika länsstyrelsernas tillsynsområden varierar i betydande ut- sträckning, med störst koncentration till i . Som exempel på detta kan följande exempel på verksamheters före- komst inom de tre länsstyrelsernas områden redovisas. Juridiska byråer (SNI 69102) –Totalt i län: 470 –Totalt i : 447 –Totalt i : 1 239 Redovisning och bokföring (SNI 69201) –Totalt i län: 4 462 –Totalt i : 5 292 –Totalt i : 9 338 Skatterådgivning (SNI 69203) –Totalt i län: 223 –Totalt i : 264 –Totalt i : 494 24.2.9Särskilt om vissa kostnader för tillsynsmyndigheter och domstolar när det gäller sanktioner m.m. Utredningens förslag i fråga om en förändrad sanktionsregim, som redovisats närmare i avsnitt 17.5, medför ett visst ökat ansvar för till- synsmyndigheterna, och Justitiekanslern. Detta gäller framför allt möjligheterna att påföra sanktionsavgifter. Beslut om sanktionsavgifter ska också kunna överklagas vilket kan innebära en ökning av antalet mål hos domstolarna. Det bedöms dock endast komma att röra sig om ett mindre antal. De budgetära konsekvenser- na för domstolarna bedöms därför kunna hanteras inom de befintliga budgetramarna. Direktivets krav på rapportering från tillsynsmyndigheter till de europeiska tillsynsmyndigheterna om alla administrativa sanktioner och åtgärder som påförts kreditinstitut och finansiella institut in- begripet eventuella överklagande med anledning av dessa innebär sannolikt kostnader för . är dock skyldiga att rapportera vissa beslut till de europeiska tillsynsmyndigheterna. Utredningen gör bedömningen att de ytterligare uppgifterna ska kunna hanteras inom för myndig- heten befintliga ramar. 24.2.10Samordningsfunktionen – resursbehov, kostnader och finansiering I detta avsnitt redovisas de uppskattade resursbehoven, kostnaderna, och den antagna finansieringen av den föreslagna samordningsfunk- tionen. En närmare beskrivning av dess uppgift, mandat och organi- sation återfinns i utredningens kapitel 18. Utredningen föreslår att kansliet får följande bemanning: •IT-strateg/projektkoordinator/beställare. Ansvar och profiler: Kanslichef Kanslichefen förväntas fungera som motor för hela samord- ningsfunktionen. Posten måste därför tillsättas med en person med en förmåga att se problemen från ett helikopterperspektiv och ha en förmåga att tänka ”out-of-the-box”. Det ställer krav på god analy- tisk förmåga, gärna erfarenhet från komplext utredningsarbete, helst från rättsväsendet eller från rättsväsendet närstående forskningsmil- jöer. måste han eller hon vara tydligt resultatorienterad, vara kreativ, ha ett starkt driv och engagemang och besitta en för- måga att skapa ett gott samarbetsklimat mellan deltagande myndig- heter och individer. Han eller hon bör vara samhällsvetare med fokus på statsvetenskap, och/eller nationalekonomi och/eller krimi- nologi, helst på forskarnivå. Ansvar och profiler: Administratör Administratören ansvarar för all administration av samordningsfunk- tionens gemensamma aktiviteter: möten, konferenser, utbildningar, ekonomiadministration till den del som inte går att lägga på polisens allmänna personal- och ekonomiadministration. Ansvar och profiler: Kommunikatör En av samordningsfunktionen tänkta roller är att fungera som spin- deln i nätet i samhällets kommunikation till berörda verksamhets- utövare. Ansvaret för utformningen av metodiken för den informa- tion som tillsynsmyndigheter och branschorganisationer förväntas sprida ska ligga på kansliet, med kommunikatören som huvudansva- rig. I många fall kan det vara lämpligt att branschorganisationerna ansvarar för direktkommunikationen med verksamhetsutövarna. Bland annat då det saknas branschorganisationer måste tillsynsmyn- digheterna ta den rollen. I båda fallen behöver den grundinformation som ska tas fram inom samordningsfunktionen kompletteras med för varje bransch relevant information samt paketeras och kommuni- ceras på ett sätt om passar branschen. För att ta fram grundmate- rialet och sen stötta tillsynsmyndigheter och branschorganisationer i deras kommunikation med verksamhetsutövarna behövs en profes- sionell kommunikatör. Kommunikatören ska också ansvara för sam- ordningsfunktionens externa hemsida samt för att finns väl funge- rande kommunikationskanaler och fora för kunskapsdelning inom samordningsfunktionen. Kommunikatören ska också, tillsammans med projektkoordinatorn, sörja för att det finns en IT-infrastruktur för gemensamma projekt. Kommunikatören ansvarar också, tillsam- mans med kanslichefen, för att rapporteringen till regeringen håller erforderlig kvalitet. Kommunikatören bör vara samhällsvetare i bot- ten kompletterat med en kommunikatörsutbildning. Ansvar och profiler: IT-strateg/projektkoordinator/beställare En grundförutsättning för effektivitet i såväl den brottsförebygg- ande som den brottsutredande verksamheten är ett systematiskt ut- nyttjande av den information som finns på olika händer men som ofta stannar där i stället för att delas. En nyckelfunktion inom kan- sliet är därför en IT-strateg som driver utvecklingen av gränssnitt mellan existerande system och andra informationskällor och/ eller skapandet av myndighetsgemensamma informationssystem – data- lager – vilka kombinerar data från olika produktionssystem och bakgrundsdata för såväl övergripande kunskapsuppbyggande analy- ser som proaktiv brottsförebyggande verksamhet. IT-strategen, förväntas inte göra allt arbetet själv utan snarare fungera som spindeln i nätet i en bredare grupp som involverar IT- och andra avdelningar i medverkande myndigheter och organ och konsultföretag. IT-strategen måste därför också kunna fungera som beställare, alternativt som projektkoordinator. Han eller hon måste ha en uttalad kompetens och förmåga att föra dialoger inom skilda sakområden som kan vara aktuella för externa uppdrag. Vid upp- handlingar förväntas IT-strategen kunna samverka med upphand- lingskompetens från någon av de medverkande myndigheterna. IT- strategen ansvarar vidare för att ta fram beslutsdokument för gemen- samma IT-satsningar för beslut av den Centrala Styrgruppen. Den person som ska besätta denna position bör vara system- vetare i botten och ha omfattande erfarenhet av att leda komplexa systemutvecklingsprojekt. Räknat med en schablon på per offentliganställd innebär detta en årlig kostnad på för kansliet. Kostnaderna antas finansieras genom tillkommande anslag. Personalkostnader för deltagande i samordningsfunktionen Kostnaderna är räknade med schablonen /heldag/per- son inklusive kringkostnader. I huvudsak förväntas ingående myn- digheter och organ ställa mötesfaciliteter till förfogande för mötena. Dialogforumet förväntas sammanträda och samla Kostnaderna antas till 100 pro- cent finansieras från deltagande myndigheters ordinarie budgetar. Centrala styrgruppen förväntas sammanträda och varje gång samla 20 deltagare, inklusive adjungerade deltagare. Kostnaderna antas till 100 pro- cent finansieras från deltagande myndigheters ordinarie budgetar. I expertgruppen deltar en representant för varje deltagande myn- dighet och organ. Representanterna ska utgöra personer med goda insikter inom området penningtvätt och finansiering av terrorism. Till expertgruppen kan, vid behov, knytas ytterligare expertis från medverkande myndigheter och organ. De permanent medverkande från de olika myndigheterna antas i genomsnitt avsätta . De ad hoc medverkande antas i genomsnitt vara fem personer som avsätter . Personalkostnaderna beräknas med schablonen /per- son/dag. Kostnaden antas finansieras fullt ut från deltagande myndigheters ordinarie budgetar. Viktiga delar av samordningsfunktionens arbete förväntas ske i gemensamma arbetsgrupper. Antalet arbetsgrupper och det totala antalet medverkande kommer att variera över tiden, beroende på vilka gemensamma projekt som den centrala styrgruppen beslutar ska genomföras. Att skatta kostnaden är därför svårt. För fullstän- dighetens skull antas dock här att i genomsnitt åtta personer avsät- ter halva sin tid för arbete i gemensamma projekt. Kostnaderna antas finansieras fullt ut från deltagande myndigheters ordinarie budgetar. För att skapa den kunskapsbas som saknas föreslår utredning- en att det utreds vidare huruvida det skulle vara motiverat att bygga upp motsvarigheten till en Organised Economic Crime Monitor. För att en analysfunktion effektivt ska kunna fylla det stora vaku- um som finns på detta område, bör ordentligt med resurser avsättas för funktionen. Det antas därför att ett sådant centrum fak- tiskt skapas och att det initialt bemannas med tre personer som främst skulle fokusera på penningtvätt och finansiering av terrorism. Totalkostnad /år, specifikt för penningtvätt och terror- finansiering. Kostnaderna antas finansieras fullt ut genom anslag. Samordningsfunktionen bör, för att kunna genomföra de åtgärder som krävs för att kampen mot penningtvätt och finansiering av ter- rorism ska genomföras med den kraft och den effektivitet som för- väntas av alla intressenter, svenska som internationella, ges väl tilltag- na finansiella resurser för att genomföra gemensamma projekt. Re- surserna föreslås ställas till samordningsfunktions förfogande via den finansieringsmekanism som skissas i avsnitt 18.5.8. Medlen ska, ex- empelvis, kunna användas för att finansiera utredningsuppdrag, (till Brå, eller till akademin, eller till externa konsulter); organisations-, funktions-, och processanalyser; utveckling av gemensamma IT- system och gränssnitt mellan existerande system; kommunikations- kampanjer etc. Det senare kan antingen läggas på någon eller några av myndigheterna eller upphandlas externt. Budgeteringen av dessa gemensamma medel baseras på förslag till rullande, treåriga handlingsplaner som tas fram och beslutas av den centrala styrgruppen. Utredningen rekommenderar att en pre- liminär treårsram på avsätts för finansiering av gemensam- ma uppdrag. Utredningen antar att 15 miljoner av dessa i så fall skulle utgöras av ökade anslag medan resterande finansieras genom minskningar av anslagen till deltagande myndigheter i enlighet med ovan föreslagen modell. Tabell 24.18 Årlig kostnad samt antagen budgetbelastning av föreslagen samordningsfunktion, tkr 24.2.11 Sammanfattning av kostnader De uppskattningar av administrativa kostnader som redovisats ovan har lite olika täckningsgrad. För varuhandeln, pantbankerna, värde- bolagen samt förmedlare av hyresrätter till lokaler har försök gjorts att skatta kostnaderna för hela branschen. För spelbranschen har detta inte varit möjligt. I det senare fallet avser kalkylerna endast de största aktörerna och ett urval av mindre aktörer. För de fyra branscher som redovisas i den sammanfattande ta- bellen 24.19 nedan måste siffrorna ses som grova skattningar baserade på antaganden och mer eller mindre osäkra bedömningar, exempel- vis av hur många verksamhetsutövare som kommer att beröras. Sammanfattningen inkluderar inte de kostnader för befintliga verksamhetsutövare som utredningen redogjort för i avsnitt 24.2.7. Beräkningen av kostnadskonsekvenserna av lagförslaget är huvud- sakligen baserade på respektive myndigheters egna bedömningar. Sammanfattningen inkluderar inte de effekter som utredningen redogjort för i avsnitt 24.2.9. Kostnaderna för samordningsfunktionen är baserad på en bedöm- ning av resursbehov och budgetutrymme. Tabell 24.19 Sammanställning av uppskattade kostnadseffekter av lagförslaget, tkr – Medel för uppdrag 24.2.12Potentiella effekter och samhällsekonomiska vinster av inkorporering av direktivet Effekter på den kriminella ekonomin Penningtvätt är en länk i en brottskedja. Genom insatser som syftar till att försvåra penningtvätt eller till att bättre upptäcka och lagföra penningtvätt kan man minska den förväntade lönsamheten i hela kedjan och därigenom, förhoppningsvis, minska brottsligheten.