sou · H4B381d2 · 2016-11-25 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om svarandens upplysningsskyl- dighet. Tillägget i första stycket innebär ett tydliggörande av att det är som bestämmer inom vilken tidsfrist sva- randen ska lämna upplysningar. Paragrafen har också ändrats språk- ligt. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1. 15 § Tredje man är skyldig att inom den tid som be- stämmer lämna de upplysningar som bedömer kan vara av betydelse för utredning om svarandens tillgångar angående svarandens fordran hos eller annat ekonomiskt mellanhavande med honom eller henne. Paragrafen innehåller bestämmelser om tredje mans upplysnings- skyldighet. Denna skyldighet är enligt utsökningsbalkens förarbeten begränsad till situationer då det föreligger ett rättsförhållande av ekonomisk betydelse i vilket gäldenären och tredje mannen har del (prop. 1980/81:8 s. 415). Bestämmelsen bryter igenom eventuell sekretess (jfr 10 kap. 28 § OSL). Enligt nuvarande reglering är tredje man skyldig att svara på fråga om svaranden har en fordran hos tredje mannen. Bestämmelsen omfattar även bankers upplysnings- skyldighet. Banksekretess hindrar inte banker från att svara på Krono- fogdemyndighetens frågor och begäran om att exempelvis få ta del av ett fullständigt kontoutdrag där samtliga transaktioner på bank- kontot, såväl insättningar som uttag, syns. Tillägg i bestämmelsen innebär ett tydliggörande av att det är som bestämmer inom vilken tidsfrist tredje man ska lämna upplysningar. Vidare utökas och förtydligas tredje mans upplysningsskyldighet på så sätt att tredje man även är skyldig att lämna upplysningar om svaranden har något annat ekonomiskt mellanhavande med tredje mannen som anser kan vara av betydelse för bedömningen om svaranden har utmät- Tredje man är även skyldig att ange den närmare beskaffenheten av mellanhavandet. Begreppet ekonomiskt mellanhavande ska ges en vidsträckt be- tydelse. Exempelvis omfattas det förhållandet om en svarande och en tredje man är sambo av begreppet. Svaret på den frågan kan t.ex. vara av avgörande betydelse för om det föreligger ett sådant eko- nomiskt mellanhavande mellan svaranden och tredje man att besitt- ningspresumtionen i 4 kap. 19 § första stycket är tillämplig. Som nämnts ovan bryter denna paragraf annan sekretess, t.ex. banksekretessen. Detta innebär att när i ett enskilt ärende anser att det finns ett behov av att få ta del av in- formation om tredje mans mellanhavande med svaranden så är tredje man skyldig att lämna ut informationen. För bankers del innebär detta att om begär att få ta del av svaran- dens kontoutdrag, information om andra mellanhavanden med bank- en samt uppgifter om transaktioner, t.ex. information om trans- aktioner på fondkonton eller innehav av försäkringar och bankfack, så är banken skyldig att lämna ut detta. Paragrafen har också ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1. 15 a § Det som anges i 14 och 15 §§ gäller också upplysningar om svarandens tillgångar samt fordringar och ekonomiska mellanhavanden i utlandet. Paragrafen, som är ny, innehåller reglering som innebär att svarandens och tredje mans upplysningsskyldighet enligt 14 och 15 §§ även gäller svarandens tillgångar samt fordringar och ekonomiska mellan- havanden i utlandet. Även om inte kan utmäta svarandens tillgångar i utlandet kan med stöd av lagen (2011:1537) och förordningen (2011:1546) om bistånd med indriv- ning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen, under vissa förutsättningar, begära handräckning utomlands när det gäller in- drivning av vissa offentligrättsliga fordringar. Mot denna bakgrund måste kunna begära att få information om svarandens eventuella innehav av tillgångar och ekonomiska mellan- havanden utomlands. Informationen kan också vara av betydelse vid beneficieprövning. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1. 15 b § får vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda svarandens tillgångar. Som ett led i att utreda tillgångar får 1.göra kontroller i offentliga register, och 2.samverka och utbyta information med andra myndigheter i syfte att utmätningsbara tillgångar ska kunna utmätas innan dessa lämnas ut eller ut- betalas. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser som ger Kronofogde- myndigheten rätt att vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda svarandens tillgångar. I första punkten lagfästs rätt att genom- föra kontroller mot offentliga register. I andra punkten lagfästs rätt att sam- verka och utbyta information med andra myndigheter i syfte att utmätningsbara tillgångar ska kunna utmätas innan dessa lämnas ut eller utbetalas. Bestämmelsen är en upplysningsbestämmelse till Kronofogde- myndigheten som innebär att myndigheten, så länge det sker med respekt för den personliga integriteten, har rätt att vidta befogade utrednings- och spaningsåtgärder för att kunna genomföra en effek- tiv tillgångsutredning. Begränsningen att endast får vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda sva- randens tillgångar innebär att samtliga utrednings- och spanings- åtgärder ska vara underkastade en prövning av om åtgärderna är proportionerliga. Den övergripande ramen för utrednings- och spa- ningsåtgärderna är således om behovet av en viss åtgärd väger tyngre än det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den det gäller eller andra motstående intressen. Vidare måste tillgångsutred- ningarna syfta till att finna tillgångar hos personer som är svarande i pågående utsökningsmål. En grundförutsättning för att bestämmel- sen ska bli tillämplig och för att ska leta efter tillgångar är således att det finns ett utsökningsmål vid Krono- fogdemyndigheten. Det är inte möjligt att uttömmande ange vilka utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade. Sådana bedömningar måste göras av i det enskilda fallet. Exempel på okontro- versiella utrednings- och spaningsåtgärder är att Kronofogdemyn- digheten efterforskar material på internet samt bedriver viss spaning, inhämtar information från offentliga register och samverkar och ut- byter information med andra myndigheter i syfte att utmätnings- bara tillgångar ska kunna utmätas innan andra myndigheter lämnar ut tillgångar eller betalar ut pengar. ska endast ägna sig åt spaning som är av enklare slag och inte spaning som är av utpräglat polisiärt slag. Spaning genom användande av hemliga tvångsmedel som telefon- avlyssning och kameraövervakning eller spaning som innefattar bevis- provokation ska inte ägna sig åt. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.2. 15 c § De myndigheter som regeringen bestämmer ska samverka och utbyta information med i syfte att identifiera och utmäta utmätningsbara tillgångar som myndigheten har i sin besittning innan dessa lämnas ut eller utbetalas. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser som ger andra myn- digheter rätt att samverka och utbyta information med Krono- fogdemyndigheten i syfte att identifiera och utmäta utmätningsbara tillgångar som myndigheten har i sin besittning innan dessa lämnas ut eller utbetalas. Regeringen bemyndigas att föreskriva vilka myn- digheter som ska samverka med . Över- vägandena finns i avsnitt 6.4.4. 16 § Bestämmelser om förhör med svaranden eller tredje man och om tvångsmedel i samband med att upplysningar begärs av svaranden eller tredje man finns i 3 kap. 11–17 §§. I paragrafen har endast språkliga ändringar och ändrade paragraf- hänvisningar gjorts. 17 § Lös egendom får utmätas, om det framgår att egendomen tillhör sva- randen eller om han eller hon enligt 18 eller 19 § ska anses vara ägare. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 18 § Svaranden anses vara ägare till lös egendom som han eller hon har i sin besittning, om det inte framgår att egendomen tillhör annan. I fråga om registrerat skepp eller registrerat luftfartyg gäller dock att egendomen anses tillhöra svaranden, om denne är inskriven som ägare och det inte framgår att egendomen tillhör annan. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 19 § Om svaranden är gift och varaktigt sammanbor med sin make och de har lös egendom i sin gemensamma besittning, anses svaranden som ägare till egendomen, om det inte görs sannolikt att de är samägare till egendom- en enligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt och det inte heller fram- går att egendomen tillhör den andre eller någon annan. Detsamma gäller, när svaranden varaktigt sammanbor med annan under äktenskapsliknande förhållanden. Om svaranden och annan än som avses i första stycket har lös egen- dom i sin gemensamma besittning, får egendomen eller andel däri utmätas endast om det framgår att egendomen eller andelen tillhör svaranden. Första och andra styckena gäller inte i fråga om registrerat skepp eller registrerat luftfartyg. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 20 § Utmäts lös egendom enligt 17, 18 eller 19 § trots att tredje man har påstått bättre rätt till egendomen, ska , om skäl föreligger, förelägga tredje mannen att inom en månad från det att före- läggandet delgavs honom eller henne väcka talan i saken mot sökanden och svaranden. Detsamma gäller, om tredje man påstår bättre rätt först sedan utmätning har skett. Följer tredje man inte föreläggandet, har han eller hon förlorat sin rätt mot sökanden, om inte denne inom den angivna tiden har väckt talan i saken mot tredje mannen. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 21 § Sedan utmätt lös egendom har sålts eller utmätt fordran har drivits in, gäller 20 § beträffande rätten till pengarna, om inte tredje mannen efter föreläggande har förlorat sin rätt mot sökanden. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 22 § Kan viss lös egendom inte utmätas enligt 17–19 §§ men föreligger sannolika skäl att egendomen tillhör svaranden, får egendomen utmätas med förbehåll för tredje mans rätt. ska, om det inte av särskilda skäl är obehöv- ligt, förelägga sökanden att inom en månad från det att föreläggandet delgavs honom eller henne väcka talan i saken mot tredje mannen. Följer sökanden inte föreläggandet, ska utmätningen hävas, om inte tredje mannen inom den angivna tiden har väckt talan i saken mot sökanden. Första och andra styckena gäller inte i fråga om registrerat skepp eller registrerat luftfartyg. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 23 § Har fordran eller annan rättighet blivit utmätt och råder ovisshet om fordringens eller rättighetens bestånd, ska , om skäl föreligger, förelägga sökanden att inom en månad från det att före- läggandet delgavs honom eller henne väcka talan i saken mot tredje mannen. Följer sökanden inte föreläggandet, ska utmätningen hävas, om inte tredje mannen inom den angivna tiden har väckt talan i saken mot sökanden. Första stycket gäller även när ovissheten i fall som avses i 2 § andra stycket rör i vad mån utmätt pantbrev eller annan inteckningshandling utgör säkerhet för fordran. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 24 § Fast egendom får utmätas, om det framgår att egendomen tillhör svaranden. Har svaranden lagfart på egendomen, får utmätning ske, om det inte framgår att egendomen tillhör annan. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 25 § När överlåtelse av fast egendom beror av villkor som ännu inte är uppfyllt, hindrar inte överlåtelsen att egendomen utmäts för fordran hos överlåtaren. Utmätningen omfattar i sådant fall även överlåtarens rätt mot den som har förvärvat egendomen. Uppfylls villkoret, gäller utmätningen därefter endast överlåtarens rätt mot förvärvaren. Utmätning av fast egendom får även ske för fordran hos den som har förvärvat egendomen, fastän hans eller hennes förvärv beror av villkor. Åter- går hans eller hennes förvärv, omfattar utmätningen därefter endast den rätt som han eller hon i sådant fall har mot den som överlät egendomen. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 27 § Har domstol eller fastställt att förfallen fordran ska utgå med särskild förmånsrätt i registrerat skepp, registrerat luftfartyg, intecknade reservdelar till luftfartyg eller fast egendom anses egendomen utmätt. Denna verkan förfaller, om inte försäljning begärs hos Kronofogde- myndigheten från det att beslutet eller utslaget fick laga kraft. Utmätningsverkan förfaller dessutom om sökanden hos Krono- fogdemyndigheten anmäler att han eller hon inte kommer att begära för- säljning. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 28 § Pengar som svaranden betalar till i anhängigt mål anses utmätta i målet, om betalningen inte har skett med villkor som strider häremot. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 29 § När utmätning har beslutats, får svaranden inte till skada för sökan- den förfoga över egendomen genom överlåtelse eller på annat sätt, om inte efter hörande av sökanden medger det av sär- skilda skäl. Första stycket utgör inte hinder mot pantsättning av pantbrev eller annan inteckningshandling som gäller i egendomen. Om förbud mot pant- sättning av sådan handling när den har tagits i förvar av Kronofogdemyn- digheten finns bestämmelser i 6 kap. 5 § och 12 kap. 5 §. Om nyttjandet av utmätt egendom m.m. finns bestämmelser i 6 kap. 4 § andra stycket och 12 kap. 6–10 §§. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 33 § Om det genom rättegång eller på annat sätt blir utrett att utmätt egendom tillhörde tredje man, ska utmätningen hävas, såvida inte tredje mannen efter föreläggande har förlorat sin rätt mot sökanden. Har egen- domen sålts, gäller hävandet av utmätningen endast rätten till inbetalda pengar. Utmätningen ska också hävas, om försäljning av egendomen eller in- drivning av utmätt fordran inte kan antas ge ett överskott som gör åtgärden försvarlig. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 1 § Från utmätning undantas 1.kläder och andra föremål som tjänar uteslutande till svarandens personliga bruk, till skäligt värde, 2.möbler, husgeråd och annan utrustning som är vanligt förekom- mande i ett hem, 3.arbetsredskap och annan utrustning som behövs för svarandens för- värvsverksamhet eller yrkesutbildning samt djur, foder och sådant som i övrigt behövs för hans eller hennes försörjning, allt till skäligt värde, 4.föremål med sådant övervägande personligt värde för svaranden att det måste anses uppenbart obilligt att ta egendomen i anspråk, 5.hyresrätt till lägenhet som behövs för svarandens förvärvsverksam- het, även om hyresrätten får överlåtas, 7.pengar, banktillgodohavande, annan fordran eller liknande tillgång som enkelt kan realiseras eller omvandlas till pengar om inte annat är före- skrivet och tillgången varit avsedd och behövs för underhåll åt svaranden, dock inte utan särskilda skäl än en månad. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken slags egendom som kan undantas från utmätning. Bestämmelsen moderniseras så att den bättre återspeglar dagens samhällsförhållanden och så att den ska gå att tillämpa såväl på dagens som framtida sparandeformer. Över- vägandena finns i avsnitt 7.3.1 och 7.3.2. I första punkten har endast en språklig ändring gjorts. Andra punkten har moderniserats på så sätt att ”nödvändig för ett hem och dess skötsel” ändras till ”vanligt förekommande i ett hem”. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. I tredje punkten har endast språkliga ändringar gjorts. I fjärde punkten har endast en språklig ändring gjorts. I femte punkten har undantagsbestämmelsen för hyresrätt till svarandens bostad upphävts eftersom det undantaget inte längre fyller någon praktisk funktion. Detta följer av att en hyresrätt till en bostadslägenhet enligt dagens regelverk inte kan ha något mark- nadsvärde. En sådan hyresrätt kan därför inte heller utmätas. Om hyresrätten inte avser en bostadslägenhet finns det inte något förbud mot att ta ut ersättning vid överlåtelse. När hyresrätten avser en lägenhet som är avsedd för svarandens förvärvsverksamhet måste alltså fortfarande pröva svarandens behov av hyresrätten för sin förvärvsverksamhet. Nuvarande reglering i sjätte punkten innehåller en möjlighet att under vissa förutsättningar undanta en bostadsrätt från utmätning. Denna bestämmelse upphävs. Det innebär att bostadsrätter kommer att kunna utmätas på samma sätt som småhusfastigheter. Svarandens sociala skyddsbehov tillgodoses genom att i varje enskilt utmätningsärende, precis som vid utmätning och för- säljning av annan egendom, ska göra en försvarlighetsbedömning och intresseavvägning samt proportionalitetsbedömning. Enligt nuvarande reglering i sjunde punkten får pengar, bank- tillgodohavanden, annan fordran och förnödenheter, om inte annat är föreskrivet och tillgången skäligen fordras för underhåll åt svaran- den till dess inkomst som täcker behovet är att vänta undantas från utmätning, dock inte utan synnerliga skäl än en månad. Ändringarna innebär att även annan fordran eller liknande till- gång som enkelt kan realiseras eller omvandlas till pengar om inte annat är föreskrivet och tillgången varit avsedd och behövs för underhåll åt svaranden, dock inte utan särskilda skäl än en månad, får undantas från utmätning. I beneficiehänseende ska det alltså inte göras någon skillnad mellan sparande på bankkonto och andra sparandeformer där sparandet enkelt går att realisera eller omvandlas till pengar. Regleringen är delvis kodifiering av praxis, nämligen att sparande i värdepappersfonder i beneficiehänseende kan likställas med sparande på bankkonto (NJA 2012 s. 35). Regle- ringen möjliggör även att andra vanligt förekommande sparande- former ska kunna beaktas, exempelvis sparande i marknadsnoterade aktier (jfr NJA 2015 s. 839), obligationer eller andra liknande spa- randeformer som svaranden förfogar över om tillgången enkelt går att realisera eller omvandla till pengar. Den snabba utvecklingen på marknaden gör att nya möjligheter för att investera tillgångar och spara pengar ständigt erbjuds. Det går därför inte att uttömmande ange vilka slags tillgångar som ska kunna beaktas. I lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden definieras finansiella instrument som överlåtbara värdepapper, penningmarknadsinstrument, fondandelar och finansiella derivatinstrument. Denna reglering kan utgöra en riktlinje och exempel på olika investerings- och sparandeformer som är vanliga . Det som ska vara avgörande för om sparandet ska kunna undantas från utmätning är om tillgången enkelt kan realiseras eller omvandlas till pengar. Om så är fallet måste bedömas i det en- skilda fallet. Rekvisitet synnerliga skäl ändras till särskilda skäl. Det innebär en ökad möjlighet att kunna ta hänsyn till den enskildes ekono- miska situation och att kunna undanta pengar m.m. från utmätning än en månad. Avgörande vid Kronofogdemyndig- hetens bedömning bör vara vad pengarna ska användas till i stället för pengarna ska kunna undantas. Sparande som regelmässigt bör godtas är sparande till kostnader för sådant som personer som står under löneutmätning får förbehålla sig. Det måste krävas att det finns någon garanti för att pengarna kan antas komma till avsedd användning och att svaranden strävar efter att göra rätt för sig efter sin förmåga. Det bör därför krävas att svaranden kan visa att han eller hon har eller kommer att ha den aktuella kostnaden. Ordet ”förnödenheter” tas bort. Någon ändring i sak är inte av- sedd utan tillgångar som tidigare kan ha undantagits som ”förnöden- heter” ska kunna undantas med stöd av bestämmelsen om ”annan utrustning som är vanligt förekommande i ett hem” i 5 kap. 1 § 2 UB. I paragrafen har även andra språkliga ändringar gjorts. 2 § När svaranden har familj, bestäms vad som får undantas enligt 1 § med skälig hänsyn till vad familjen använder eller behöver. Om svaranden eller någon som tillhör hans eller hennes familj lider av allvarlig funktionsnedsättning eller allvarlig sjukdom, ska det också beaktas. Undantag enligt 1 § 7 bestäms med skälig hänsyn även till svarandens skuldbörda. Paragrafen innehåller bestämmelser om hänsynstagande till svaran- dens familj i samband med bedömningen av vad som ska undantas enligt 1 §. I andra stycket har ordet lyte ersatts av allvarlig funktionsnedsätt- ning. Ändringen innebär en språklig utvidgning av tillämpningsom- rådet till att omfatta nedsättning av såväl fysisk, psykisk som in- tellektuell funktionsförmåga. En funktionsnedsättning kan uppstå till följd av en medfödd eller förvärvad skada. Sådana skador, tillstånd eller sjukdomar kan vara av bestående eller övergående natur. Änd- ringen innebär att även diagnoser som avser neuropsykiatriska funk- tionsnedsättningar som ADHD, ADD, Aspergers syndrom, autism och Tourettes syndrom kommer att omfattas av bestämmelsens orda- lydelse. Enligt bestämmelsen beaktas endast allvarliga sjukdomar. Mindre allvarliga funktionsnedsättningar ska inte heller beaktas. I paragrafen har även andra språkliga ändringar gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.1. 4 § Om egendom som avses i 1 § 1–3 har sådant värde att den inte kan undantas enligt vad som sägs där, får utmätning ske med förbehåll att svaranden efter egendomens försäljning ska av den behållna köpeskillingen få ut visst skäligt belopp för att kunna anskaffa vad han eller hon behöver i den sålda egendomens ställe. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 5 § Egendom, som till följd av sin beskaffenhet, enligt föreskrift vid gåva eller i testamente eller på annan grund som gäller mot envar inte får över- låtas, får inte heller utmätas, om inte annat följer av andra stycket eller av särskild föreskrift. Egendom, som svaranden har förvärvat på kredit under förbehåll om återtaganderätt för kreditgivaren, får utmätas utan hinder av att egen- domen inte får överlåtas. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 6 § Pengar, som för särskilt angivet ändamål har anvisats svaranden av staten, kommun eller annan menighet eller av samfund, stiftelse eller in- rättning med allmännyttigt syfte eller har samlats in bland allmänheten, får inte utmätas, om det strider mot det angivna ändamålet. När pengarna har betalats ut, gäller förbudet mot utmätning så länge de hålls avskilda. Första och andra styckena gäller också pengar för begravning som till- faller ett dödsbo på grund av en försäkring eller en utfästelse av en arbets- givare, i den mån beloppet inte överstiger det för dödsåret gällande pris- basbeloppet enligt socialförsäkringsbalken. I paragrafen har språkliga ändringar gjorts. Hänvisningen till den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring har ändrats. Be- stämmelser om prisbasbeloppet finns numera i socialförsäkrings- balken. 7 § Skadestånd, som tillkommer svaranden med anledning av personskada, frihetsberövande, falskt åtal, ärekränkning eller annan kränkning av den personliga integriteten, får inte utmätas medan skadeståndet innestår hos den som ska utge det. Har skadeståndet bestämts att utgå som livränta, gäller vad som har sagts nu rätten till livräntan. När skadeståndet har betalats ut, får vad som hålls avskilt inte utmätas, om skadeståndet ska tillgodose försörjningsbehov som alltjämt kvarstår eller, i annat fall, om mindre än har förflutit från det att pengarna betalades ut. I bestämmelsen har endast språkliga ändringar gjorts. Bl.a. har ”äre- kränkning eller annat sådant” ersatts med ”ärekränkning eller annan kränkning av den personliga integriteten”. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.1. 8 § Rätt till pension eller till annan livränta än som avses i 7 § får inte utmätas i den mån rättigheten behövs för svarandens försörjning och full- görande av underhållsskyldighet som åvilar honom eller henne. Detta gäller dock inte, om svaranden vid förvärv av rättigheten har åsidosatt tillbörlig hänsyn mot sina borgenärer. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 12 § Pengar som inte får utmätas medan de innestår hos annan får inte heller sedan de har betalats ut utmätas förrän dagen efter utbetalningen. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 14 § Svaranden ska lämna de uppgifter som är tillgängliga för honom eller henne och som behövs för prövning av vad som bör undantas från utmätning.