sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — – bakgrund, överväganden och förslag SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade (dir. 2013:75) att tillkalla en särskild utredare för att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten med syfte att identifiera nu- varande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörj- ning i landet, . Uppdraget omfattade också att i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:73) fördjupades uppdraget i vissa avse- enden samt förlängdes utredningstiden så att slutredovisning av upp- draget ska ske . I enlighet med uppdraget avlämnades delbetänkandet Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarsfrågor (SOU 2014:53) . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2015:54) beslutade regeringen att den del av utredningens arbete som avser att lämna en uppdaterad analys av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvatten- försörjningen och vilka risker detta medför, skulle redovisas i ett särskilt delbetänkande . I enlighet med upp- draget lämnades delbetänkandet Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning (SOU 2015:51) . Landshövding förordnades som särskild utredare. Som experter i utredningen förordnades hydrologen , , enhetschefen , i län, handläggaren , Kommuner och Landsting, utredaren , Havs- och vattenmyndigheten, utveck- lingsledaren , , verkställande direktören vid Sydvatten , Svenskt Vatten, handläggaren , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, dricksvattensamordnaren , , av- delningschefen , geologiska undersökning, kansliråden , och , samt Agr. Lic. , . förordnades även att ingå i särskild refe- rensgrupp departementssekreteraren , Närings- departementet, kansliråden , och , Landsbygdsdepartementet, ämnesrådet , , kansliråden , Social- departementet, , Landsbygdsdepartemen- tet, , och , . Som ytterligare referenspersoner utsågs kanslirådet , samt departementssekreteraren , Socialdepartementet.1 entledigades fr.o.m. . förordnades miljöjuristen , Naturskyddsförening- en som referensperson i utredningen. Miljöjuristen förordnades som hennes ersättare fr.o.m. t.o.m. . ent- ledigades , förordnades kanslirådet , , att ingå i referensgruppen. Som sekreterare förordnades och som huvudsekreterare . förordnades som sekreterare i utred- ningen . Utredningen, som antagit namnet , över- lämnar härmed sitt slutbetänkande En trygg dricksvattenförsörjning (SOU 2016:32). 1 Departementsombildningen 2015 har i vissa fall därefter inneburit nya departementstillhörig- heter för utredningens experter och referenspersoner. Förslag till lag om ändring i ............................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2006:412) om 1.4 Förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) ..... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. ..... 55 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön .... 63 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ....... 1.9Förslag till förordning om ändring i livsmedelsförordningen (2006:813) ....................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1426) med instruktion för ............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:546) med instruktion för ............................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen ..... 1.16Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:974) med instruktion för meteorologiska och hydrologiska institut ............................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion................................ Distribution av dricksvatten ................................... Organisation och finansiering.............................................. Aktörer och ansvarsfrågor .................................... Bransch- och intresseorganisationer .................... Samhällsutveckling och dricksvatten ......................... Klimatförändringar och klimatanpassning........... Demografi och urbanisering ................................. Scenarier – samhälle och dricksvattenförsörjning............... Tilltagande utmaningar för kommunerna ............ Ett förändrat klimat ................................................. Grundläggande problem och utmaningar............................ Klimatförändringar – scenarier för framtiden ..................... Vattentillgång och flöden...................................... Kvalitetssäkring av analysdata............................... Effekter på tillgång och kvalitet ........................................... Vattenförekomster och kvantitativ tillgång......... Riskerna för förorening ökar ................................ 5.4 Skiftande lokala förutsättningar – fallstudier 5.5Samhällets förmåga att hantera klimateffekter på Statliga insatser, centralt och regionalt ................ Producenter och distributörer.............................. Klimatgenererade risker och sårbarheter ............. 5.5.5Kunskapsförsörjning, forskning och Skyddet av vattentäkter ............................................ Grundläggande problem och utmaningar ........................... Ramdirektivet för vatten....................................... 6.2.3Direktivet för hållbar användning av 6.3 Gällande svensk rätt ............................................................. 6.3.2Miljöbalkens allmänna och särskilda Andra former av lokala skyddsföreskrifter ......... 6.4 Dagens skydd av vattentäkter.............................................. Begrepp och definitioner ...................................... 6.5 Synliggör vattentäkter i planeringsarbetet .......................... Nationella underlag saknas ................................... 6.5.2Regionala underlag och roll i Överväganden och förslag .................................... Vattenskyddsområde för alla större täkter.......................... utredningar och förslag .......................... Överväganden och förslag .................................... Tydligare process för arbetet med Grundläggande problem och utmaningar............................ Intressekonflikter och kritiska moment .............. Beslut om inrättande ............................................. Verktyg, metoder och kompetensfrågor ............................. Verktyg och metoder ............................................ Ersättningsfrågor vid rådighetsinskränkningar................... Faktorer som skapar osäkerhet............................. Ersättning under processen .................................. Finansiering via va-avgifter ................................... Generell tillståndsplikt för växtskyddsmedel...................... Olika typer av reglering......................................... Överväganden och förslag ................................................... Beslut om inrättande............................................. Föreskrifter, dispens, tillstånd och Verktyg, metoder och kompetensfrågor ............. Generell tillståndsplikt för växtskyddsmedel...... Kontroll och övervakning .......................................... Grundläggande problem och utmaningar ........................... Kontroll av dricksvatten ....................................... Övervakning och undersökning av Kontroll av dricksvatten....................................................... Uppgiftsfördelning mellan stat och kommun..... Nationell kontrollplan, kontrollområden och Uppföljning av kontrollernas kvalitet.................. Styrning, stöd och vägledning .............................. Överväganden och förslag .................................... Övervakning och undersökning av råvattenkvalitet........... Dricksvattenförekomster och vattentäkter ......... Övervakning inom vattenförvaltningen............... Förutsättningar för samordning ........................... Överväganden och förslag .................................... Grundläggande problem och utmaningar............................ Sabotage och skadegörelse .................................... Aktörer och ansvarsfrågor.................................................... Producenter och distributörer .............................. 9.4.2Myndigheten för samhällsskydd och Utbildning och övning .......................................... Analys- och planeringsarbete ............................................... 9.6.1Risk- och sårbarhetsanalys samt plan för 9.7 Olyckor och sabotage ........................................................... Lagstiftning och tidigare utredningar .................. Överväganden och förslag ................................................... Uppföljning och offentlig kontroll...................... Analys och planering ............................................ kris- och beredskapsplanering .............................. Produktion och distribution av dricksvatten ................ Grundläggande problem och utmaningar ........................... Ordnande och drift av allmänna vattentjänster... Produktion och distribution ................................ Finansiering av allmänna vattentjänster............... Dricksvattenförsörjning ur ett historiskt perspektiv ......... Kvalitet och hälsorisker........................................................ Beredning av dricksvatten..................................... Särskilda förhållanden för ytvattenverk ............... Särskilda förhållanden för grundvattenverk......... Material och åldersfördelning ............................... Störningar och riskreducering .............................. Förnyelse och underhåll ....................................................... Begrepp och definitioner....................................... Olika aktörers skyldigheter .................................. Förnyelsebehov och förnyelsetakt ....................... Hinder för förnyelse och underhåll ..................................... Taxekollektivens storlek och utveckling.............. Organisation och kompetens................................ Överväganden och förslag .................................................... Behovsbild och avgörande hinder......................... Förnyelse- och underhållsplaner .......................... Beredningskrav och tekniska krav ........................ Ansvarsfrågor, samordning och styrning ..................... Grundläggande problem och utmaningar............................ Modeller för samordning och styrning av omfattade Olika typer av samordning.................................... Ansvariga myndigheter inom dricksvattenområdet ........... Former för samverkan ....................................... Förutsättningar för en alternativ ansvarsfördelning ........... 11.6.2 Nationellt nätverk för dricksvatten ..................... Samordningsarbete i övrigt................................... 11.6.5 Exempel från andra områden................................ Planeringsunderlag och styrning ......................................... Nationella dricksvattenunderlag saknas .............. 11.7.2 Internationellt protokoll om vatten och hälsa .... 11.7.3 Exempel från andra områden................................ Överväganden och förslag ................................................... 11.8.2 Ökad central samordning och styrning ............... Samlade överväganden och förslag ............................ En trygg dricksvattenförsörjning kräver samordning Åtgärder för att möta klimatförändringarna....................... Skyddet av vattenförekomster och täkter ........................... Anpassad kontroll och övervakning.................................... Ökat fokus på krisberedskapsfrågor ................................... Produktion och distribution................................................ Material i kontakt med dricksvatten ................................... Samordning och styrning ..................................................... 13.3.1 Inom befintliga anslagsramar och avgifter ........... Tillkommande skatte- eller avgiftsfinansiering ... Överväganden och förslag .................................................... 13.5.1Utgångspunkter för fortsatt avgifts- och 13.5.2 Inom befintliga ramar och avgifter....................... Utvidgad statlig finansiering................................. Konsekvenser av utredningens förslag........................ Huvudsakliga åtgärder och samhällsekonomiska 14.1.1 Riskbaserad syn på dricksvattenförsörjningen .... 14.1.2 Förutsättningar som behöver uppfyllas ............... Beräkning av schablonkostnader .......................... 14.1.4 Uppskattning av samlade kostnader..................... 14.1.5 Uppskattning av samhällsekonomisk nytta ......... Skyddet av vattentäkter och tydligare process för arbetet med vattenskyddsområden ...................................... 14.2.1 Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs ............................. 14.2.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.2.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.3 Kontroll och övervakning .................................................... 14.3.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.3.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.3.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.4.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.4.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.4.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.5 Produktion och distribution av dricksvatten...................... 14.5.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.5.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer Ansvarsfrågor, samordning och styrning............................ 14.6.1 Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.6.2 Konsekvenser av förslagen för olika aktörer Konsekvenser för företag..................................................... 14.7.1 Kommunala bolag och privata 14.7.2 Verksamhetsutövare och andra enskilda ............. Konsekvenser i övrigt........................................................... Förslaget till lag om ändring i ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:811) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:412) om Förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) ........................................................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. . 1004 15.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt 15.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön 1009 15.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ... 1010 Förslaget till förordning om ändring i livsmedelsförordningen (2006:813) ................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1426) med instruktion för ......... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2012:546) med instruktion för ......................... 15.12Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för 15.13 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och 15.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska 15.15Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen.. 1015 15.16Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:974) med instruktion för meteorologiska och hydrologiska institut ........................ 15.17 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion............................ Bilaga 6 Ansvariga myndigheter, uppgifter och regelverk ..... En trygg, samordnad och långsiktig dricksvattenförsörjning kan tyckas självklar, men speglar på ett allmänt plan den grundläggande problematik som utredningen uppmärksammat. Vi har vant oss vid att stadsområden och tätorter liksom många mindre samhällen haft vatten- och avloppstjänster ordnade genom det allmännas försorg. Så har det varit , och så förväntar vi oss att det ska fungera även . Dricksvattnet utgör landets i särklass mest kritiska försörjningssystem, en förutsättning för att samhälle, företag och olika verksamheter ska fungera. De hot och risker som dricksvattenförsörjningen utsätts för i form av klimat- och sam- hällsförändringar har fått ökad uppmärksamhet. Det är nu hög tid att hantera de samlade utmaningar som dricksvattnet står inför. Det allmänna dricksvattnet används av av befolkningen, priset har endast varit några ören per liter. Det är ett livs- medel som alla måste ha, under hela livet. Det offentliga åtagandet kring dricksvattnet behöver således hålla hög kvalitet och säkerhet i ett mycket långsiktigt perspektiv. För konsumenterna kan det innebära mindre prishöjningar men ge möjlig- heter till en fortsatt trygg dricksvattenförsörjning. övergripande uppgift har varit att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten. Syftet har varit att identifiera nuvarande och poten- tiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning . Uppdraget betonar särskilt klimatförändringarnas bety- delse och de krav på anpassningar och förändrade förhållningssätt som kan behövas för dricksvattenfrågorna. Två delbetänkanden har avlämnats, Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarsfrågor (SOU 2014:53) samt Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning (SOU 2015:51). Det senare avsåg ett kunskapsunderlag med en uppdaterad analys av klimatförändringarna i under återstoden av detta sekel, med en redovisning av de risker för dricksvattenförsörjningen som kan förutses. Utgångspunkt för utredningens direktiv har varit att förslag till åtgärder ska bygga på rådande ansvarsförhållanden och ansvars- principer inom dricksvattenförsörjningen. Utredningen ser ett värde i att på detta sätt i första hand bygga vidare på sådant som i huvudsak fungerar . Flera av utredningens förslag har system- karaktär, med inriktning på att förbättra funktionaliteten i de system som fortsatt ska upprätthållas på olika förvaltningsnivåer och av de aktörer som är ansvariga. En balans har eftersträvats mellan vad som är möjligt för dagen, men också nödvändigt för morgondagen. Utredningens arbete har bedrivits med öppenhet gentemot berörda myndigheter, organisationer och andra aktörer som på olika sätt arbetar med allmän dricksvattenförsörjning. Det har möjliggjort en löpande dialog kring de överväganden och förslag som vuxit fram under arbetet, men har också utgjort en påverkande drivkraft i det löpande förändringsarbete som pågår. Det har inneburit regelförändringar och utvecklingsarbete kring flera av de frågor som utredningen uppfattar som centrala. Samhällsförändringar och demografi utgör tillsammans med natur- givna förutsättningar och klimatförändringar påtagliga ut- maningar för dricksvattenförsörjningen och anger också villkoren för framtiden. Samhället förändras snabbare än klimatet, föränd- ringarna är också nära relaterade till dricksvattenfrågorna. Dels genom att förekomsten av rent och säkert dricksvatten sätter ramarna för utveckling av verksamheter, bostadsbyggande, regional utveckling, folkhälsa och välbefinnande, dels genom att denna ut- veckling i sig skapar nya förutsättningar för hur vattenförekomster och dricksvattenförsörjning kan säkras långsiktigt. En fortgående urbanisering präglar städerna, särskilt stor- städerna, med ökat tryck då det gäller teknisk infrastruktur och andra behov. Betydande delar av landsbygden glesnar befolknings- mässigt, vilket där kan försvaga förutsättningarna för allmänna dricksvattentjänster av god kvalitet. Växande tätortsregioner inne- bär större påfrestningar på mark- och vattenanvändning, med ökad sårbarhet för de vattenförekomster som där utgör bas för dricks- vattnet. ökar förväntningarna, liksom svårigheterna, av- seende skyddsåtgärder och krisberedskap. Klimatförändringarna är redan här Klimatförändringar till följd av den globala uppvärmningen får fortsatt genomslag i , genom högre medeltemperaturer, ökad nederbörd, förändrade mönster för avrinning och av- dunstning samt stigande havsnivåer. Utvecklingen belystes i utred- ningens särskilda delbetänkande. Indirekt påverkas mark- och vattenanvändningen på olika sätt, bland annat till följd av förlängd odlingssäsong, på sina håll i kombination med vattenbrist och konkurrens om vattnet. Utvecklingen kan leda till kvantitativa och kvalitativa förändringar av vattnet i de råvattentillgångar som för- sörjningen vilar på. Förutom direkta fysiska påfrestningar på dricksvattnets infrastruktur kan kemiskt och mikrobiologiskt betingade hälsorisker öka i omfattning. Föroreningar och naturligt organiskt material förs ut via markavrinning till anknytande vattentäkter. Klimatförändringar med ökad nederbörd, mildare vintrar och mer nederbörd i form av regn eller frekventa snösmältningar, ökar denna uttransport. Även tillgång och kvalitet på grundvattnet kan påverkas. Förändrad kvalitet på råvattnet kan bli följden, liksom risker för störningar i vatten- verkens beredning. På sina håll kan också vattenbrist uppträda, det gäller främst i landets sydöstra delar, på och . Sammantaget ökar kraven då det gäller att bygga en framtida säker och robust struktur för vatten- och avloppstjänster. Ökande risker ställer nya krav Tilltagande risker för vattenburna föroreningar ökar behovet av förebyggande arbete för att säkra drickvattenförekomster, täkter och beredningsprocesser. översiktsplanering kan tyd- liggöra vägval och konsekvenser. Långsiktighet krävs då det gäller övervakning, planering, skydd av vattentäkter, krisberedskap och andra åtgärder. Åldrande infrastruktur och eftersatta underhålls- insatser kan göra situationen än mer utsatt. Ökad omsorg måste läggas på beredningen av dricksvatten, med utveckling av nya tekniska lösningar för att hantera en del av de föroreningsproblem som uppstår och som skyddet av råvattnet inte fullt ut kan tillgodose. Kraven på kompetens och kunnande ökar påtagligt inom dricksvattenförsörjningen, liksom inom många andra tek- niska försörjningssystem. Det innebär också ökade krav på syste- matisk kompetensförsörjning, vilket förutsätter grundläggande kunskapsutveckling, forsknings- och utvecklingsinsatser. Traditio- ner och invanda arbetsformer kan inte längre tas för givna. Det handlar i betydande utsträckning om att förnya arbetet, utnyttja skalfördelar, hitta kostnadseffektiva lösningar och samverka på ett för försörjningen gynnsamt sätt. Regionalt perspektiv på dricksvattnet Produktion och tillhandahållande av allmänt dricksvatten utgör en grundläggande välfärdsuppgift, kringgärdat av starka hälso- och säkerhetskrav.