sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — Föräldrapenning betalas , inte och . Det finns även ett inkomsttak. Både mödrakvoten, faderskvoten och den gemensamma perioden med föräldrapenning kan skjutas fram i tiden om föräldern arbetar heltid eller t.ex. är sjuk. Enbart kan skjutas upp för senare användning. Av det som är mammakvoten kan enbart av de totalt tio skjutas upp, av pappans kvot kan samtliga skjutas upp och av den gemensamma föräldrapenningen kan skjutas upp om föräldrarna väljer en 100-procentig ersätt- ning. av föräldrapenningen kan inte skjutas upp då den ska tas ut innan barnets födelse. Föräldrapenning och arbete kan också tas ut för del av dag. Ersättningen måste dock tas ut att barnet fyller . Om ett barn till föds eller adopteras innan ersättningsperioden för det första barnet har tagit slut mister föräldrarna rätten till res- terande veckor. Men en ny föräldraledighetsperiod kan infalla för det nya barnet, och startar då före beräknad födsel. Ett engångsstöd (engangsstønad) kan utbetalas om föräldrarna inte har kvalificerat sig för föräldrapenning. Föräldern måste om- fattas av folketrygden. Stödet betalas ut som en fast summa och måste sökas efter födelsen eller adoptionen. En pappa har rätt till stöd om denne har ensam vårdnad om barnet, eller övertar omsorgen om barnet i syfte att ha ensam vårdnad och barnet är . Beloppet är från och med den 1 januari 2016.40 Det var av de gravida kvinnorna som mottog engångsstöd under år 2014.41 41https:///no/NAV+og+samfunn/Kunnskap/Analyser+fra+NAV/Arbeid+og +velferd/Arbeid+og+velferd/engangsst%C3%B8nad-ved-f%C3%B8dsel, . SOU 2016:73 Föräldraledighet och föräldrapenning I kan även ett vårdnadsbidrag (kontantstøtte) utbetalas. Det kan ges till barn mellan ett och . Totalt kan ersättning betalas ut och en förutsättning är att barnet inte deltar på heltid i offentlig barnomsorg. Deltidsdeltagande går att kombinera med kontantstötte på deltid. I de fall barnet inte alls deltar i offentlig barnomsorg är bidraget . Om barnet deltar är bidraget per barn och månad. Bidraget är skattefritt. var det av ettåringarna som vårdades med vård- nadsbidraget.42 Barn har rätt till förskoleplats om de fyller det år man ansöker om platsen. Rätten ska uppfyllas det år man ansöker om plats. Barn födda har rätt till plats följande år. Det innebär att barn som fyller efter inte blir prioriterade vid antagning. De kan dock få plats på förskolan om det finns platser. En förändring av reglerna diskuteras för närvar- ande för att möjliggöra en tidigare förskolestart.43 Föräldrar som kommer till med barn För en förälder som kommer till med barn finns små möjligheter att få föräldrapenning på grund av de kvali- ficeringskrav som ställs. För att föräldrarna ska få rätt till de olika formerna av föräldrapenning måste båda föräldrarna ha arbetat i . För en mamma måste hela kvalificeringsperioden ha skett innan barnets födelse. Pappan kan tjäna in till ersättning också efter det att barnet är fött. En pappa kan därmed påbörja ledighet efter att kvalificeringsperioden har uppfyllts, men möjlig- heten till ersättning i form av föräldrapenning börjar minskas från den sjunde veckan efter födelsen. Vid beräkning av ersättningens längd utgår man från barnets födelsedatum, det innebär att när en förälder kommer till med ett äldre barn kan fler veckor med ledighet ha ”brunnit inne”. St.24 (2015–2016) Familien – ansvar, frihet og valgmuligheter. 43Meld St. 24 (2015–2016) Familien – ansvar, frihet og valgmuligheter. Det finns viss möjlighet att skjuta upp ledigheten till senare, en sådan ansökan måste dock göras . För att en pappa ska kunna skjuta upp ledigheten måste han ansöka om detta senast innan sista datumet för föräldraledighetsperioden. Lagen anger dess- utom att ett uppskjutande av tiden för föräldraledighet enbart är möjligt om föräldern i stället för ledighet återgår till sysselsättning, arbete på heltid, utbildning eller på grund av sjukdom är förhindrad att vårda barnet.44 För att pappor ska kunna använda sig av föräldra- penning (inte faderskvoten) krävs dessutom att mamman är i syssel- sättning, genom arbete eller studier. Möjligheten att få engångsbeloppet (engangsstønad) begränsas också av bestämmelsen att ansökan om detta ska ske senast efter födelsen. För de föräldrar som har barn mellan ett och finns möjlig- het att få vårdnadsbidrag (kontantstøtte). Det diskuteras för närvar- ande om det ska läggas till krav för bosättning i för rätt till vårdnadsbidrag.45 Förslaget som är på remiss skulle innebära att det införs ett krav bosättning i för att ha rätt till vårdnadsbidrag. Ett sådant villkor skulle innebära att föräldrar som kommer till från länder utanför EU/EES måste ha bott i och att det därmed inte blir möjligt att få stödet för barn födda utomlands. Inte heller de som får barn i även efter ett uppehållstillstånd beviljas kan få ta del av vårdnadsbidrag om förslaget blir verklighet.46 Den tyska föräldrapenningen (elterngeld) liknar den svenska för- äldrapenningen på så sätt att den omfattar båda föräldrarna och är relativt lång med upp till 14 månaders ersättning. är basen och om båda föräldrarna använder föräldrapenning kan de få ersättning under sammanlagt 14 månader. Föräldrapenningen kan i huvudsak användas , men möjlighet finns att dela upp utbetalningen så att kan fördubblas med hälften av 44Meld St. 24 (2015–2016) Familien – ansvar, frihet og valgmuligheter. 45Meld St. 24 (2015–2016) Familien – ansvar, frihet og valgmuligheter. 46Höringsnotat, Förslag till endringer i trygderegelverket i lys av asylsökersituasjonen, Arbetids- og , . Det innebär att föräldrapenning kan betalas ut unge- fär fram till dess att barnet är . är också grän- sen för rätt till föräldraledighet. Det är dessutom, i likhet med och , men till skillnad från vad som är fallet i och , möjligt för både yrkesaktiva och för de som inte arbetat innan de fick barn att få rätt till föräldrapenning. För barn födda finns två varianter av föräldra- penning, dels en föräldrapenning som utgör basen och dels en för- äldrapenning-plus som gör det möjligt att använda föräldrapenningen mer flexibelt. Genom att ge en möjlighet att kombinera arbete och ledighet kan tiden med ersättning förlängas. Basen för beräkningen av ersättningen är förälderns förvärvs- inkomst . Föräldrapenning utgör av den tidigare inkomsten men procentsatsen varierar något beroende på hur mycket föräldern tjänar. Det finns en miniminivå för de som inte har arbetat på och en maximinivå på per månad.47 Barnet måste bo till- sammans med föräldern för att föräldrapenning ska kunna betalas ut. Om det föds ett nytt barn i familjen kan ett ytterligare månat- ligt syskonbidrag betalas ut. Bidraget gäller om familjen redan har ett barn eller två barn eller om ett barn har en funktionsnedsättning. Föräldrapenningen höjs då med . Möjligheten att använda föräldraledigheten begränsas till högst tre perioder, men kan kombineras med arbete på deltid (mindre än ). För barn födda är det möjligt att skjuta upp 24 månader av ledigheten fram till dess att barnet är . För kvinnor som arbetar i är det obligatoriskt att vara mammaledig i syfte att skydda barnets och mammans hälsa. Ledigheten börjar födelsen och är då fri- villig. Det är dock obligatoriskt att vara ledig åtminstone efter födelsen. Dessa veckor är betalda och är en ersättning som är separat från föräldrapenningen (mutterschaftsgeld). Om kvinnan an- vänder sig av denna ersättning kommer motsvarande månader dock att räknas av från föräldrapenningen.48 48http:///wegweiser/service,did=75670.html, . avskaffades det federala vårdbidraget (betreuungs- geld) som har varit möjligt att uppbära för föräldrar till barn mellan som inte använde offentligt finansierad barn- omsorg. En federal domstol fastslog att sådan ersättning inte kan regleras på riksnivå och att bidraget därför skulle avskaffas. Ersätt- ningen användes av av barnen på riksnivå, men med stora regionala skillnader.49 Ersättningen låg på vid avskaffandet. har bland annat fastslagit att de avser att fortsätta erbjuda vårdbidrag på regional nivå. De medel som sparas på riksnivå ska huvudsakligen användas för att finan- siera utbyggnaden av barnomsorgsplatser. Föräldrar som kommer till med barn Föräldrar som kommer till med barn kan an- vända föräldrapenningen, antingen på en basnivå om eller genom att få ersättning relaterad till inkomsten i . Ersättning kan betalas ut under totalt 14 månader om båda föräldrarna använder ersättning . Det finns även en särskild bestämmelse som beskriver vad som gäller för de som kommer till i annat syfte än att använda sin rätt till fri rörlighet inom EU, t.ex. när de är bosatta med uppehålls- tillstånd som asylsökande eller som studerande. I dessa situationer finns ingen generell rätt till ersättning med föräldrapenning.50 För rätt till ersättning ställs krav på bland annat bosättning.51 Om familjen är bosatta i en region som erbjuder vårdnadsbidrag kan sådant bidrag utbetalas fram till dess att barnet är . 5.3.6Föräldrapenning huvudsakligen riktad till förvärvsarbetande Sammanfattningsvis kan det, utifrån dessa fyra nedslag i länder med förmånliga föräldraförsäkringsförmåner och förhållandevis höga immigrationstal, konstateras att för de föräldrapenningsliknande 49http:///nachrichten/betreuungsgeld-bayern-kabinett-102.html, . 50http:///wegweiser/stichwortverzeichnis,did=93560.html, . 51http:///elterngeld-berechtigte.html, . förmåner som utbetalas i respektive land är rätten till förmånerna mycket starkt kopplad till att föräldern är förvärvsaktiv. I och finns dock, liksom i , möjlighet även för icke- yrkesaktiva att få del av föräldrapenning i form av en miniminivå. I och finns kvalificeringskrav i form av krav på arbete och på viss nivå för att överhuvudtaget ges rätt till föräldrapenning. I finns ett krav på viss tids bosättning eller arbete för rätt till föräldrapenning. I , och delvis är villkoren kopplade till tiden innan barnets födelse. I finns ett arbetsvillkor som går att uppfylla för pappan . I är villkoret därmed i praktiken en väntetid för förmånen i de fall föräldern får ett arbete efter ankomsten till . har enbart krav på bosättning vid försäkringstillfället för att få rätt till föräldrapenning, men ett särskilt kvalificerings- krav för att få ersättning relaterad till den tidigare inkomsten. I finns ett särskilt boendevillkor riktat till de föräldrar som får uppehållstillstånd i t.ex. på grund av flykt från krig. För dessa föräldrar finns krav bosättning innan föräldrapenningen kan användas. I samtliga studerade länder finns alltså trösklar för tillgång till föräldrapenningsystemen, något som skiljer sig från där rätt till ersättning baseras på bosätt- ning och utan krav på viss tids försäkring, via boende eller arbete för full föräldrapenning, om än med en lägre ersättningsnivå. Samt- liga länders kvalificeringskrav tar hänsyn till kraven på fri rörlighet och likabehandling inom EU/EES-området på så sätt att kvalifi- ceringsperioderna kan uppfyllas med t.ex. bosättning eller arbete i annat land inom unionen. En stor skillnad mellan de studerade länderna och svensk lag- stiftning är även flexibiliteten och längden på föräldrapenningen och föräldraledigheten. Den föräldraledighet som ersätts med för- äldrapenningliknande förmåner är i de studerade länderna i huvud- sak något som används innan barnet fyller . I ges även möjlighet att spara ett mindre antal dagar för senare bruk, men det har uppställts höga krav för att få skjuta upp ledigheten. Det svenska systemet står ut när det gäller det totala antalet ersatta dagar, tidsrymden för uttag av föräldrapenning och flexibiliteten. Tabell 5.4 Jämförande tabell – föräldraledighet och föräldrapenning Högsta ålder för nyttjande 1.480 dagar, hälften var till vårdnadshavarna. till den andra föräldern. penning (3) varav 6 direkt efter födelsen (+ 3 innan räknas av från för- penning (3) Efter det att barnet fyllt kan enbart användas. För barn födda före gäller och fritt uttag. De kan användas fram till den efter hemkomsten från förlossning. 1.ca 3 månader. Försäkrad på viss nivå minst före barnets födelse för att ha möjlighet till inkomstrelaterad ersätt- ning . De kan utbetalas till den som avstår arbete eller a-kassa, har en sjuk- penninggrundande inkomst. Försäkrad före barnets födelse för samtliga tre delar. För föräldrapenning krävs att kvinnan genomgått en hälso- undersökning . För faderskapspenning krävs att föräldrarna lever till- sammans. Pensionsgrundande inkomster över viss nivå i 6 av de som kommer närmast före barnets födelse när det gäller mamman. För pappan kan senare kvalificering komma att ske. För rätt till fader- skapsersättningen krävs att båda föräldrarna uppfyller kravet om vissa inkomster. med föräldra- penning finns ett aktivitets- krav riktat till mamman. Hon måste arbeta eller studera för att pappan ska kunna använda ersättningen. Högsta ålder för nyttjande Som huvudregel fram tills Oavbruten period av för- barnet är , men viss värvsarbete eller omfattad av (+ 4 innan födelsen del av ledigheten kan skjutas om hon önskar). upp till dess barnet är nio år innan barnets födelse t.ex. om föräldern är anställd. Huvudsakligen fram till bar- Särskild regel för de som har nets treårsdag och föräld- rarna nyttjar möjligheten att ta ut ersättning på halvtid. varit bosatta i i Kan skjuta upp viss del av ledigheten till barnet är Systemen för föräldraledighet och föräldrapenning skiljer sig mycket åt mellan länderna avseende uppdelningen mellan män och kvinnor, tiden för uttag, flexibiliteten och de olika krav som ställs på tidigare förvärvsarbete och situationen för familjen i övrigt. Kvalificerings- villkoren är oftast individuellt utformade, och villkorar helt rätten till ersättning. De enskilda förmånerna är också mer riktade och separerade från varandra i form av moderskapsersättningar, fader- skapsersättningar m.m. Möjligheten till sammanläggning av föräldra- ledighetsperioder är också mindre än i för t.ex. och där födelsen av ett nytt barn påverkar rätten till ersätt- ning för ett äldre, något som skulle kunna betecknas som mot- satsen till s.k. snabbhetspremie, dvs. möjligheten att bi- behålla en hög ersättningsnivå från föräldrapenningen om en kvinna blir gravid på nytt . För de föräldrar som kommer med barn till , , och finns på grund av kvalificeringskraven kopplade till arbete begränsade möjligheter att vara föräldralediga med föräldrapenningförmåner. I t.ex. finns i stället möjlighet för de föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden att vara lediga med bibehållen ersättning från det allmänna i form av bl.a. integrationsersättning. För de kvinnor och män som inte är etablerade på arbetsmarknaden finns begränsade möjligheter att få tillgång till föräldrapenningsystemen även när ett barn föds i landet, tröskeln för tillgång till föräldrapenningsystemet är betydligt lägre i . Förutsättningarna att genomföra en analys av effekterna av de system som finns i , , och är små, givet tiden för utredningens arbete, tillgången till nödvändig statistik och möjliga jämförelsegrupper. Det kan dock konstateras att i samtliga länder är utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande lägre än vad som är fallet för in- rikes födda samt att flera av länderna adresserat frågan om inlås- ningseffekter i relation till hur föräldrarna, främst kvinnor, använ- der förmåner för vård av barn, oavsett övre åldergränser för föräldra- penning. I , , och i vissa delstater i finns vårdnadsbidragsliknande förmåner som kan betalas ut efter perioden med föräldrapenning har avslutats. Konstruktionen av de olika för- månerna ser väldigt olikartad ut i de studerade länderna men möj- liggör för föräldrarna att vårda barnet i hemmet med ersättning från staten eller kommunen huvudsakligen när barnet är litet och under en begränsad tidsrymd. I , och är för- månen mer öppen för samtliga som är bosatta i de kommu- ner/regioner som tillhandahåller förmånen. urskiljer sig särskilt med ett strängt boendekrav och förmånen kan heller inte användas när hushållet mottar en rad andra förmåner. För rätt till ersättning ska föräldern ha varit bosatt i i minst sju av . Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffades i men omsorgformer som kan likställas med ett sådant bidrag finns kvar i de nu jämförda länderna. I har det dock även diskuterats att möjligheten till att motta ersättning på grundnivå under lång sammanhängande tid kan ses som motsvarigheten ett vårdnadsbidrag eftersom det saknas koppling till tidigare förvärvs- arbete. Debatten om effekterna av bidragen har varit ungefär desamma i de olika länderna, med särskilt fokus på de kvinnor som innan ledigheten har sämre anknytning till arbetsmarknaden. Enligt en nordisk kartläggning var de huvudsakliga argumenten bakom inrättandet av vårdnadsbidragsliknande förmåner valfrihet för familjen och att olika val av barnomsorg i högre grad skulle likställas när det gäller finansiering samt önskemål om att få mer tid för familjen och barnen.52 Kritiken koncentrerar sig på effekten på jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och i hemmet. Kri- tikerna menar att eftersom ersättningen i första hand tas ut av kvinnor kan det leda till att cementera kvinnors roll som huvud- sakliga vårdgivare och försämra möjligheterna till en fast förankring på arbetsmarknaden. Barnets perspektiv tas upp av både förespråkare och kritiker. Mer tid till anknytning och en lugnare miljö framhävs av förespråkarna till bidraget, medan kritikerna menar att barn kan utestängas från förskola som kan gynna den framtida skolgången. Det har också framförts argument om att ett vårdnadsbidrag kan förhindra en utbyggnad av barnomsorg och förskola. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () argumenterar i en studie att vårdnadsbidraget skapar en fattigdomsfälla för kvinnor som redan befinner sig långt från arbetsmarknaden. Särskilt gäller detta kvinnor som invandrat som ses som en utsatt grupp på grund av det låga arbetsmarknadsdeltagandet.53 utmärker sig i sammanhanget på så sätt att andelen som använder förmånen är hög, av de barn som kan omfattas av förmånen hade föräldrar som använde sig av den möjligheten. I de övriga länderna är användandet lägre. 52Cedstrand, S och Duvander, A-Z, Cash for Childcare, en översikt av systemen i de nor- diska länderna, Välfärdscenter, 2012. 53Segendorf och Teljosou, Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmark- nadsintegration, 2011:5. 6 Överväganden och förslag 6.1Utgångspunkter för utredningens överväganden och förslag Utredningen har i tidigare kapitel redogjort för vilka det är som kommer till med barn samt deras levnadsförhållanden. Gruppen immigranter är inte homogen, utan består av personer med olika födelseländer, medborgarskap och även olika grund för sin bosättning i . Av de ca 105 000 personer som blev bosatta i (folkbokförda) från länder utanför var det en femtedel som kom från andra EU- eller EES-länder och fyra femtedelar som kom från länder utanför de regionerna. Den senare gruppen består av asylsökande som får uppehållstillstånd i , andra är arbetskraftsinvandrare, studerande och även återvändande svenska medborgare som arbetat eller studerat utomlands. Även anhöriginvandrare ingår i gruppen. Gemensamt för dem alla är att de omfattas av socialförsäkringen, och föräldrapenningen, från den tidpunkt de enligt socialförsäkringsbalken (SFB) är bosatta eller arbetar i . Gemensamt för vissa immigranter är också att deras etablering på arbetsmarknaden är långsam och utdragen, vilket är särskilt tydligt för framför allt de kvinnor som kommer till som asylsökande. utredningar och rapporter med fokus på etablering och arbetsmarknadsdeltagande har identifierat att bland flera andra områden och förklaringsfaktorer kan omvårdnaden av barn och anhöriga vara orsaker till ett senarelagt och lågt deltag- ande på arbetsmarknaden även efter bosättningen i 1 Se t.ex. , Skills and Labour Market Integration of Immigrants and their Children in , 2016, , Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva?, RiR: 2015:17, betänkandet Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmark- naden, SOU 2012:69. Mönstret är särskilt markant för kvinnor, som generellt tar ett större ansvar för omsorgsarbetet. Utredningen kan utifrån kartläggningen i detta delbetänkande konstatera att i hög utsträckning används föräldrapenning i enlig- het med det primära syftet, dvs. i samband med barnets födelse och närmast efter födelsen. För barn födda var det 77 pro- cent av samtliga dagar som föräldrarna använt när barnet fyllde som togs ut innan tvåårsdagen. Föräldrarnas behov av ledighet för omsorg och vård av barnet är då som störst, vilket använd- ningen tydligt visar. Föräldrapenningen kan kom- pensera för den inkomstförlust föräldrarna har när de avstår för- värvsarbete, alternativt stå för en stor del av försörjningen då barnet har störst behov av kontakt med och omsorg av föräldrarna. Efter barnets tvåårsdag återstod i genomsnitt enbart med föräldrapenning.2 Efter denna tidpunkt används för- äldrapenningen mer sparsamt och sporadiskt. Längre sammanhäng- ande ledigheter blir mindre vanligt men kan ändå vara av stor vikt för att skapa flexibilitet t.ex. vid lov och studiedagar och för att ge möjlighet för föräldrarna att besöka förskolans eller skolans verk- samhet. En stor majoritet av barn som är har inte för- äldrar som är föräldralediga med dem på heltid, i stället deltar barnen i förskoleverksamhet eller pedagogisk omsorg. var det av tvååringarna som var inskrivna i förskola eller peda- gogisk omsorg och andelarna stiger med barnets ålder. Det finns mycket små skillnader mellan pojkar och flickor. Bestämmelserna om föräldrapenning får dock den konsekvensen att när föräldrar till äldre barn kommer till får de rätt till samma mängd föräldrapenning för det äldre barnet som normalt utges i samband med ett barns födelse. För barn som föds gäller delvis andra regler, och föräldrar till ett barn som blir försäkrade för föräldrapenning i får totalt . Den situationen inträffar första gången . För de som kommer till gäller i huvudsak äldre regler vilket innebär att föräldrarna vid försäkring i genom bosättning och arbete kan få rätt till totalt 480 möj- liga ersättningsdagar som föräldrarna kan använda även om barnet är i övre förskoleåldern eller exempelvis har börjat skolan. 2 För ett barn fött 2007, , Store. som kommer med flera barn finns möjlighet att an- vända per barn vilket sammantaget ger en potentiell möj- lighet till frånvaro från arbete, arbetssökande, utbildning eller aktiviteter som syftar till att föra föräldrarna närmare arbets- marknaden. Regelverkets konstruktion leder till att det upp- står en överkompensation i förhållande till det behov av ledighet och ersättning som föräldrar med äldre barn normalt har. Nuvar- ande regelverk möjliggör för dessa föräldrar att göra ett längre, sammanhängande uttag av föräldrapenning även för äldre barn. Som en följd av regelverkets konstruktion ser användningen av föräldrapenning därför delvis annorlunda ut för de föräldrar som kommer till med barn än för föräldrar som får möjlighet att använda föräldrapenning redan från barnets födelse. –2014 var det 30 000 barn i åldrarna som kom till . Av de som kom till från länder utanför EU/EES var det av kvinnorna som inte fick fler barn som tog ut föräldrapenning redan under ankomståret. Mot- svarande siffra för männen var . För kvinnor som föder fler barn efter invandringen från länder utanför EU/EES var det som tog ut föräldrapenning som bosatt i , motsvarande siffra för männen var . Det var av männen och av kvin- norna som använde fler än året efter bosättningen. An- delen kvinnor och män som använder föräldrapenning ökar året efter invandringen, och för de som inte får fler barn i är det av kvinnor från länder utanför EU/EES som använder föräldrapenning, och om de får fler barn i är andelen . Det finns dock stora skillnader i hur män och kvinnor använder föräldrapenningen generellt, och det gäller även för de som kommer till med äldre barn.