sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Det ankommer på den ansvariga läkaren att inför en behandling göra kontroller i dessa avseenden. Enligt tredje stycket ska uppgifter om en ägg- eller spermiedonator antecknas i en särskild journal. Detsamma gäller för uppgifter om en donator av ett befruktat ägg om donatorn har bidragit med köns- celler till skapandet av det befruktade ägget. En särskild journal får inte innehålla uppgifter om mer än en donator. Om en be- handling har utförts med ett donerat ägg och donerade spermier, ska uppgifter om äggdonatorn således antecknas i en särskild journal och uppgifter om spermiedonatorn antecknas i en annan särskild journal. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. 7 § En person som har tillkommit genom en befruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller med ett donerat befruktat ägg, och som uppnått tillräcklig mognad, har rätt att ta del av de uppgifter som antecknats i sjuk- husets särskilda journal eller journaler. Paragrafen innehåller regler om rätt till information om en donator eller . Övervägandena finns i avsnitt 12.8.7. Ändringen innebär att det som gäller vid befruktningar utan- för kroppen med antingen ett donerat ägg eller donerade spermier också ska gälla vid befruktningar utanför kroppen med ett donerat ägg och donerade spermier, och vid befruktningar utanför kroppen med ett donerat befruktat ägg. Skillnaden är att det vid behandlingar med enbart donerade könsceller kommer att finnas uppgifter i två särskilda journaler – en som avser personens genetiska mor och en som avser personens genetiska far. Övriga ändringar är endast av språklig karaktär. 7 a § En person som anges i 7 § får lämna ett skriftligt samtycke till att upp- gifter om honom eller henne vid förfrågan lämnas ut till andra personer som har tillkommit med könsceller från samma donator. Samtycket och uppgifter- na ska tas in i den särskilda journal som innehåller uppgifter om donatorn. En person som anges i 7 § har också rätt att ta del av de uppgifter som an- tecknats i en särskild journal och som avser andra personer som tillkommit med könsceller från samma donator. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om rätt till information om sådana personer som har tillkommit med könsceller från samma dona- tor eller . Övervägandena finns i avsnitt 12.8.7. Enligt första stycket får en person som tillkommit genom en be- fruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller ett donerat befruktat ägg, och som har uppnått tillräcklig mognad, lämna ett skriftligt samtycke till att uppgifter om honom eller henne vid för- frågan lämnas ut till andra personer som har tillkommit med köns- celler från samma donator eller , dvs. till personer som i genetiskt avseende är den aktuella personens hel- eller halvsyskon. Samtycket och uppgifterna ska tas in i den särskilda journal som inne- håller uppgifter om donatorn. Om personen har tillkommit genom en befruktning utanför kroppen med både ett donerat ägg och donera- de spermier, eller med ett donerat befruktat ägg, får personen välja om samtycket och uppgifterna ska tas in i båda journalerna eller om de bara ska tas in i den journal som avser t.ex. den genetiska modern. Innehållet i en särskild journal är i princip sekretessbelagt för alla utom de personer som har tillkommit genom en assisterad befrukt- ning med den aktuella donatorns könsceller. Att det bara är dessa personer som kan göra en förfrågan enligt första stycket följer av bestämmelserna i andra stycket. De uppgifter som en person lämnar enligt första stycket, och som tas in i den särskilda journalen, torde i regel avse personens identitet. Som exempel på identitetsuppgifter kan nämnas namn, adress och telefonnummer. Det är inget som hindrar att personen lämnar andra uppgifter om sig själv. Enligt andra stycket har en person som tillkommit genom en be- fruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller ett donerat befruktat ägg, och som har uppnått tillräcklig mognad, också rätt att ta del av de uppgifter som har antecknats i en särskild journal eller särskilda journaler och som avser andra personer som tillkommit med könsceller från samma donator eller . Det som anges i andra stycket gäller oavsett om personen själv har lämnat samtycke och uppgifter enligt första stycket. 7 b § Om en person har anledning att anta att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling som anges i 7 §, ska socialnämnden på begäran hjälpa honom eller henne att ta reda på om det finns några uppgifter anteck- nade i en särskild journal. Paragrafen, som delvis motsvarar den tidigare 7 §, innehåller regler om socialnämnders medverkan vid efterforskande av uppgifter i så- dana särskilda journaler som anges i 6 §. Övervägandena finns i av- snitt 12.8.7. Av paragrafen framgår det att socialnämnders medverkan nu också kan avse efterforskande av uppgifter om personer som har tillkom- mit med könsceller från samma donator eller . Att upp- gifter om en donator och sådana personer som har tillkommit med könsceller från den donatorn finns i samma särskilda journal, följer av 7 och 7 a §§. 8 § Om det i ett mål om faderskap, moderskap enligt 1 kap. 7 § eller för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de upp- gifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för behandlingen eller någon annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. Paragrafen innehåller regler om uppgiftsskyldighet till domstol i mål om faderskap, moderskap eller föräldraskap. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Ändringen innebär att den som är ansvarig för behandlingen, dvs. befruktningen utanför kroppen enligt 1 §, måste lämna ut uppgifter enligt paragrafen. Detsamma gäller, liksom tidigare, för andra som har tillgång till uppgifterna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ägg eller spermier som har donerats före ikraftträdandet får inte utan skriftligt samtycke från donatorn användas vid en sådan befruktning utan- för kroppen som ska utföras med både ett donerat ägg och donerade sper- mier. 3.Befruktade ägg som före ikraftträdandet har skapats av donerade köns- celler får inte utan skriftligt samtycke från ägg- eller spermiedonatorn doneras till andra personers befruktningar utanför kroppen. I punkten 1 anges det att de nya bestämmelserna börjar gälla . Enligt punkten 2 är det inte tillåtet att vid en behandling med enbart donerade könsceller använda sådana ägg eller spermier som har donerats före ikraftträdandet. Undantag gäller om donatorn har lämnat ett skriftligt samtycke till att så får ske. Enligt punkten 3 är det inte heller tillåtet att donera sådana be- fruktade ägg som har skapats före ikraftträdandet och av donerade könsceller. Undantag gäller om donatorn har lämnat ett skriftligt samtycke till att så får ske. Övervägandena finns i kapitel 17. Särskilt yttrande av experten Behandlingar med donerade ägg eller spermier Ett befruktat ägg som har skapats av ett donerat ägg eller donerade spermier bör kunna föras in en kvinnas kropp även om ägg- eller spermiedonatorn avlidit. Med donator avses här en utomstående person, dvs. en annan person än de personer eller den ensamstående kvinna som genomgår behandlingen. Det angivna kan illustreras genom följande exempel. En kvinnas ägg befruktas, vid IVF-behandling, med donerade spermier. Kvinnan/paret får flera befruktade ägg av god kvalitet. Ett befruktat ägg återförs till kvinnans livmoder. De övriga befruk- tade äggen, med god kvalitet, fryses in för att eventuellt återföras till kvinnans livmoder . Det befruktade ägg som återförs vid första tillfället leder till graviditet med förlossning, missfall eller ingen graviditet. Kvinnan/paret önskar, , återförande av ett befruktat ägg som finns nedfryst. som förflutit efter att kvinnans ägg befruktades med spermier från en donator, har donatorn avlidit. Nuvarande reglering innebär då att kvinnan/paret kan genomgå en behandling med de nedfrysta befruktade äggen. från det att den första IVF-behandling inleddes har kvaliteten på kvinnans ägg försämrats, så som sker för kvinnor vid ökande ålder. Kvinnan lyckas därför inte producera nya ägg med tillräckligt god kvalitet för befruktning och kan inte heller, med nuvarande reglering, använda sina ned- frysta befruktade ägg. Regleringen medför således att kvinnan/paret, trots att det finns nedfrysta befruktade ägg som har skapats av kvinnans ägg, inte kan få barn, eller syskon till ett tidigare fött barn. Altruistiskt surrogatmoderskap bör enligt min mening tillåtas. Ett surrogatarrangemang bör bara få äga rum om det är lämp- ligt i det enskilda fallet. Detta innebär att det, inför varje surrogat- arrangemang, måste göras en noggrann prövning avseende både surrogatmodern och den eller de tilltänkta föräldrarna. Personerna som deltar i surrogatarrangemang måste fullt ut förstå praktiska, medicinska och juridiska konsekvenser av sådana arrangemang. Det måste därför finnas tillgång till professionell rådgivning, vilket förut- sätter utbildning av rådgivare innan surrogatarrangemang kan erbju- das. Det sagda innebär bl.a. följande. Det måste utredas att den kvinna som erbjuder sig att vara surrogatmor är lämplig för detta. I det ligger bl.a. att hon måste ha förstått vilka medicinska risker surrogatmoderskapet innebär. Hon måste också fullt ut förstå vad det i övrigt innebär att vara surrogat- mor, däribland att hon ska lämna ifrån sig ett barn hon föder. En förutsättning för att vara surrogatmor bör vara att kvinnan fött ett eller flera egna barn. Vid utredningen kring lämplighet kan man använda sig av erfaren- heter från liknande utredningar i andra länder. Personen eller paret som önskar barn genom surrogatmoderskap måste bedömas med avseende på lämplighet som förälder. Utredningen skulle kunna mot- svara de utredningar som görs vid en adoption. Dessutom bör, både för surrogatmodern och den eller de tilltänkta föräldrarna, övriga experter vid socialnämnderna, med erfarenhet från liknande frågor, delta. Ovanstående utredningar ska genomsyras av barnets bästa. Ytterligare en förutsättning för altruistiskt surrogatmoderskap är att den rättsliga regleringen om föräldraskap är tydlig och inte ger upphov till osäkerhet eller konflikter. Det måste vara tydligt reglerat vilken beslutsrätt surrogatmodern respektive den eller de tilltänkta föräldrarna har kring fostret/barnet. Det fordras tydlighet kring när föräldraskapet övertas av den eller de tilltänkta föräldrarna. Kring den rättsliga regleringen kan flertal unika situationer uppkomma. Man bör därför, innan altruistiskt surrogatmoderskap tillåts, för- söka reglera så många tänkbara situationer som möjligt. Innan de första surrogatarrangemangen påbörjas bör forsknings- studier startas för att långsiktigt följa barnen och övriga personer som är delaktiga i surrogatmoderskap. Särskilt yttrande av experterna Vi delar inte slutsatsen eller argumenten bakom bedömningen att en s.k. närståendeadoption inte ska kunna ske mot en vårdnadshavares vilja, när barnet kommit till genom ett surrogatarrangemang. En sådan utgång som i målet NJA 2006 s. 505 bör framöver inte vara möjlig med hänsyn till berörda mänskliga rättigheter och tungt vägande principiella skäl. Vi utvecklar vår inställning närmare nedan. Det genetiska ursprungets betydelse för barnet Ett gift par, som båda har bidragit med genetiskt material till ett barns tillkomst i ett surrogatarrangemang i utlandet med avsikten att tillsammans bli barnets rättsliga föräldrar, bör båda ges möjlig- het att i etablera ett rättsligt föräldraskap till barnet utan något krav på samtycke från varandra. Paret är inledningsvis, juri- diskt sett, i samma situation och bådas val att gå med på ett i inte tillåtet arrangemang är lika klandervärt. När barnet väl är fött måste dock barnets rättsskydd sättas i främsta rummet. De tilltänkta föräldrarnas möjlighet att få ett rättsligt föräldraskap fastställt be- döms dock olika. Enligt den gällande svenska lagstiftningen kan den genetiska tilltänkta fadern relativt enkelt få sitt faderskap rättsligt fastställt (vanligen i form av faderskapsbekräftelse i utlandet eller i ) och därmed även tillerkännas vårdnaden om barnet. Den andra maken kan därefter ansöka om närståendeadoption, med den (numera) rättsliga faderns samtycke. Denna adoptionsmöjlighet bör gälla även framöver och vara det enda sättet för en tilltänkt moder att etablera ett rättsligt föräldraskap i förhållande till barnet. Adop- tionsmöjligheten bör dock frikopplas från kravet på den (numera) rättsliga (och vårdnadshavande) faderns samtycke. Den gällande ordningen, såsom uttryckt i NJA 2006 s. 505, läm- nar obeaktat att barnet har ett behov av och en rätt till att få sin identitet (= genetiskt ursprung) och juridiska rättigheter (bl.a. för- äldraansvar, underhåll och arvsrätt) fastställda även i förhållande till den andra tilltänkta föräldern. Om den tilltänkta modern inte kan genomföra adoptionen kommer hon inte heller att kunna få del av den rättsliga vårdnaden om barnet. Surrogatmodern kommer att betraktas som barnets rättsliga moder, fastän hon enligt sitt eget lands lag inte har en sådan status och inte heller några rättsliga eller andra skyldigheter i förhållande till barnet. Konsekvensen är ett både principiellt och juridiskt tveksamt, haltande föräldra-barnförhållande. Med beaktande av det svenska NJA-fallet – och andra tillräckligt liknande fall från utlandet – delar vi inte utredningens bedömning att situationen torde vara alltför ovanlig för att motivera någon lag- ändring. Den rättsliga grunden för olikbehandlingen är bestämmelsen i 1 kap. 7 § enligt vilken den födande kvinnan är barnets moder. Dess tillämpning får dock oproportionella konsekvenser i den nu diskuterade situationen, av hänsyn till barnet och den till- tänkta genetiska modern och även för den kvinna som födde barnet (surrogatmodern). Den ordning som utredningen vill behålla strider enligt vår mening mot såväl principen om att barnets bästa alltid ska beaktas vid alla åtgärder som rör barnet (artikel 3) som principen om barnets rätt till sitt ursprung (arti- kel 7 och artikel 8). Den strider även mot barnets rätt till privatliv och familjeliv enligt artikel 8, vilken enligt tolkning omfattar bland annat barnets rätt till identitet och barnets rätt till ett familjeliv i förhållande till de båda tilltänkta föräldrarna. Den strider också mot den genetiska tilltänka moderns rätt till privatliv och rätt till familjeliv enligt Europa- konventionens artikel 8. Dessutom riskerar kriterierna för otillåten diskriminering (artikel 14) på grund av personens kön bli uppfyllda (i förhållande till rättigheterna enligt artikel 8) när endast den kvinn- liga tilltänkta föräldern kan drabbas. Slutligen finner vi det fullt möjligt att anse att en sådan tolkning även strider mot surrogatmoderns rätt till privatliv enligt artikel 8 . Denna effekt uppkommer när hon mot sin vilja – och i strid mot vad som gäller i hennes eget land där surrogatarrangemanget genomfördes – här på- tvingas ett rättsligt föräldraskap. Utredningen har noga analyserat och beaktat hittillsvarande praxis. Som bekant är denna praxis inte bara kasuistisk utan även dynamisk. Utredningen har inte velat gå längre än vad som får uttryckligt stöd av avkunnade domar, nämligen att den genetiska tilltänkta faderns faderskap på något sätt alltid ska kunna rättsligt fastställas. Särskilt mot bak- grund av betoning av barnets bästa och barnets intressen finner vi det mycket sannolikt att domstolen skulle bejaka en tilltänkt moders rätt att adoptera barnet i den situation som vi funnit anledning att lyfta fram i vårt yttrande. Samtyckeskravet i adoptionslagstiftningen har kommit till under beaktande av helt andra situationer än ett gemensamt åtaget surrogatarrangemang med gemen- samt genetiskt material. De bakomliggande grundprinciperna måste därför sättas i en annan kontext. Det sociala föräldraskapets betydelse för barnet Vi är väl medvetna om att den ovan förordnade ståndpunkten ofrån- komligen leder till en följdfråga. Vad bör gälla beträffande den andra tilltänkta förälderns adoptionsmöjligheter när denne själv saknar genetisk anknytning till barnet? Frågan är inte minst relevant när de tilltänkta föräldrarna är ett samkönat par, men uppkommer givet- vis även när den tilltänkta moderns eget ägg inte har använts vid befruktningen. Utredningens inställning är att surrogatarrangemang inte är önsk- värda. Denna ståndpunkt baseras på en grundlig utredning av befint- ligt kunskapsunderlag och tjänar därför att tas på allvar. Personer med hemvist i som väljer att ingå ett surrogatarrangemang i utlandet kan inte antas vara ovetande om att ett motsvarande arrange- mang inte är tillåtet inom den svenska hälso- och sjukvården. Där- för har de inte heller något självklart krav på det svenska rätts- systemets godkännande i efterhand. Vi finner det inte möjligt att ge socialt föräldraskap samma tyngd som genetiskt föräldraskap, även om de ovan angivna argumenten i övrigt till stöd för fastställande av rättsligt föräldraskap kan vara lika relevanta. Samtyckeskravet bör därför behållas som krav för att en tilltänkt förälder utan egen genetisk koppling till barnet ska kunna genomföra en närståendeadoption. Ställningstagandet görs med förbehåll för att framöver kan komma fram till en annan bedöm- ning. Domstolen har redan nu signalerat att ett surrogatarrange- mang kan ge upphov till ett av konventionen skyddat familjeliv även när barnet saknar en genetisk koppling till de tilltänkta föräldrarna. Domstolen har ansett att arrangemangets tillåtlighet i sig ligger inom ramen för varje fördragsslutande stats bedömnings- marginal. Utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet En särskild utredare ska överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. I uppdraget ingår att •lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad be- fruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor, •ta ställning till om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna vid assisterad befrukt- ning, •ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt, •ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, •ta ställning till om det avskaffade steriliseringskravet och för- budet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstill- hörighet kan medföra problem vid tillämpningen av bl.a. den för- äldraskapsrättsliga lagstiftningen, samt •föreslå de följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen och i annan lagstiftning som behövs. Utredaren ska i ett delbetänkande redovisa den del av uppdraget som avser ensamståendes möjlighet till assisterad befruktning och nödvändiga följdändringar . Uppdraget i öv- rigt ska redovisas . Ofrivillig barnlöshet och metoder för att övervinna denna Det finns drygt 1,9 miljoner barn i . Enbart föddes 113 177 barn. Barn utgör av befolkning. Att bli förälder är för många människor en viktig del av livet. Bland dem som önskar få barn är uppskattningsvis 10–ofri- villigt barnlösa av en eller annan anledning. För dessa är för när- varande adoption eller assisterad befruktning möjliga metoder att övervinna barnlösheten på. genomfördes 466 internatio- nella adoptioner. Därutöver genomfördes ett antal nationella adop- tioner, i huvudsak närståendeadoptioner. Assisterad befruktning är ett samlingsnamn på olika metoder för att behandla ofrivillig barn- löshet. föddes 3 882 barn i med hjälp av befrukt- ning utanför kroppen, som är en form av assisterad befruktning. Assisterad befruktning sker även genom insemination. Det finns dock ingen tillgänglig statistik på hur många barn som föds genom sådan behandling. Surrogatmoderskap är en form av assisterad befruktning som inte är tillåten i men som förekommer i vissa länder. har allt fler ofrivilligt barnlösa i vänt sig till kliniker utom- lands för att bli föräldrar genom surrogatmoderskap. Enligt en enkät bland kommunerna som genomfördes rör det sig om cirka 100 barn . Uppdraget att överväga utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet Synen på reproduktion och assisterad befruktning har förändrats , vilket kan ses som ett resultat av ny kunskap och förändringar av samhälleliga normer och värderingar. ningen om föräldraskap och familj. Familjer kan se ut på flera olika sätt och många barn växer upp i andra familjekonstellationer än den traditionella kärnfamiljen. Utvecklingen avspeglas också i en debatt som pågått i om vilka metoder som bör tillåtas för att behandla ofrivillig barnlöshet. beslutade att tillkännage att regeringen skyndsamt ska återkomma med lagförslag som innebär att ensam- stående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande rätt. Vidare tillkännagav att det är angeläget att frågor om surrogatmoderskap utreds förutsättningslöst. Enligt bör en sådan prövning utgå från ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska övervägan- den och hänsyn till internationella förhållanden. En fråga som bör ingå i en sådan utredning är hur en reglering bör se ut för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands (bet. 2011/12:SoU26, rskr. 2011/12:180). redovisade rappor- ten Assisterad befruktning – etiska aspekter. Majoriteten i rådet anser i rapporten bl.a. att surrogatmoderskap – under särskilda förut- sättningar – kan utgöra en etiskt godtagbar metod inom assisterad befruktning. Rådet anser vidare att olika frågor och konsekvenser av ett tillåtande av assisterad befruktning för ensamstående bör ana- lyseras närmare och att utgångspunkten då måste vara vad som är barnets bästa. Att få barn är en stark önskan hos många människor. Det är angeläget att det finns möjligheter även för ofrivilligt barnlösa att få barn och att lagstiftningen som reglerar dessa möjligheter utvecklas i takt med samhället i övrigt. Det är också viktigt att bl.a. den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen är utformad så att den kan hantera nya sätt att få barn och bilda familj. Det finns behov av att se över dessa frågor och ta ställning till om ytterligare steg bör tas för att utöka möjligheterna till behandling av ofrivillig barnlöshet. Ett sådant ställningstagande aktualiserar flera svåra intresse- avvägningar. Det handlar om avvägningen mellan å ena sidan en persons önskan att få barn och å andra sidan en alltför stark instru- mentalisering av mänskligt liv och en alltför långtgående strävan att med tekniska insatser kompensera livets ofullkomligheter. Vid surrogatmoderskap handlar det också om avvägningen mellan å ena sidan en persons önskan att få barn och å andra sidan behovet av att en annan person upplåter sin kropp för att tillgodose denna önskan. Att få barn är ingen rättighet; strävan att tillgodose en persons önskan att få barn måste alltid ske med barnets bästa i fokus, in- begripet att barn ska ha rätt till kännedom om sitt ursprung. Hän- syn ska också tas till andra mänskliga fri- och rättigheter. Assisterad befruktning för ensamstående Assisterad befruktning kan enligt lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. utföras inom svensk hälso- och sjukvård i form av dels insemination, dels befruktning utanför kroppen (s.k. in vitro- fertilisering eller provrörsbefruktning). För att assisterad befruktning ska få utföras krävs att den kvinna som ska genomgå behandlingen är gift eller sambo och att kvinnans make, maka eller sambo har samtyckt till behandlingen. Det krävs också att antingen ägget eller spermierna kommer från det behand- lade paret. Innan insemination med donerade spermier får utföras ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas eller sambornas medi- cinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att behand- lingen äger rum.