sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — Kommissionen kan notera att vissa framsteg gjorts i arbetet med att motverka antiziganism, men att insatserna inte i tillräcklig utsträckning förmått utmana de diskriminerande strukturer som utgör hinder för ett förverkligande av romers mänskliga rättigheter. Situationen för romers mänskliga rättigheter vittnar om att mycket arbete kvarstår. Detta synliggörs även i internationella övervakningsorgans rapporter om . I sin senaste landrapport om konstaterar kommission mot rasism och intolerans (ECRI) att romer fortfarande möter diskriminering på alla områden i sitt dagliga liv, något som även påtalats vid tidigare rapporteringar.16 Romer bedöms vara marginaliserade och särskilt missgynnade socialt och ekonomiskt. Samma bedömning gör för avskaffande av rasdiskriminering (CERD) och rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter i sina senaste rapporter över Sverige.17 Den allvarliga diskrimineringen av romer på bostadsmarknaden, arbetsmarknaden, och vid köp av varor och tjänster uppmärksammas särskilt. Situationen för romska barn i skolan är ytterligare ett område där kritiseras av granskningsorganen. Det råder stora brister vad gäller medvetenhet om, eller erkännande av, romsk kultur i skolor och i läroplan. Det är inte ovanligt att romska barn mobbas och trakasseras av elever eller lärare. Bristen på minoritetsspråkslärare tas också upp som ett akut problem.18 16ECRI (2012), Report on (fourth monitoring cycle), CRI (2012) 46. 17CERD (2013), Sammanfattande kommentarer avseende gemensamma 19:e till 21:a periodiska rapport, CERD/C/SWE/CO/19-21: för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (2012), Tredje yttrandet om , ACRC/ OP/III(2012)004. 18Se not 16 och 17, samt för barnets rättigheter (2015), Sammanfattande slutsatser och rekommendationer avseende femte periodiska rapport, CRC/C/SWE/CO/5. Flera övervakningsorgan uttrycker en oro över att det skett en betydande ökning av öppet främlingsfientliga och rasistiska uttalanden i , inom politiken, i medierna och på Internet. Nätets centrala roll i spridandet av rasism och intolerans mot bland annat romer lyfts särskilt av bl.a. ECRI som noterar en markant ökning av hets på sociala medier. Både ECRI och rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter understryker i detta sammanhang vikten av att politiska ledare tydligt och bestämt tar avstånd från alla former av antiziganistiska uttalanden och uttryck. Tendensen att antiziganistiska uttryck i det offentliga rummet ökar i överensstämmer med utvecklingen i andra delar av . I en särskild rapport om romers mänskliga rättigheter, framtagen av dåvarande kommissionär för de mänskliga rättigheterna , konstateras att toleransen för öppet rasistiska och antiziganistiska uttalanden förefaller ha ökat. Rapporten skildrar antiziganistisk retorik av folkvalda politiker, utbredd spridning av negativa stereotyper och fördomar om romer i media och ökade hatbrottsattacker mot romer runt om i . Den beskriver också hur europeiska länders rättsväsenden misslyckats med att reagera på diskriminering, våld mot romer och andra kränkningar av romer.19 som antiziganismen synes öka riktar flera internationella organ kritik mot hur anmälningar om diskriminering och hatbrott hanteras. Flera uttrycker dessutom en oro över det mycket låga antalet konstaterade fall av diskriminering, trots den rapporterade utbredningen av etnisk diskriminering på arbetsplatser, när det gäller boende och tillgång till varor och tjänster samt utbildning. Flera granskningsorgan bedömer att åtgärderna mot hatbrott inte har varit tillräckligt effektiva och efterlyser kraftåtgärder för att komma till rätta med situationen.20 uppmanas därför att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att rasistiska hatbrott anmäls och utreds samt att polis och övriga rättsvårdande aktörer har tillräcklig utbildning för detta. rekommenderas också att vidta effektivare åtgärder för att bekämpa rasistiska uttrycksformer på 19Europarådet (2012), Human rights of and Travellers in Europe. 20CERD (2013), Sammanfattande kommentarer avseende gemensamma 19:e till 21:a periodiska rapport, CERD/C/SWE/CO/19-21; CAT (2013), Sammanfattande kommentarer avseende sjunde och åttonde periodiska rapport, CAT/C/SWE/6-7. () uttrycker dessutom en oro över den låga kompensation som utgått med anledning av Skånepolisens registrering av romer.21 3.4Vikten av att fylla ett erkännande med innehåll Vid många av de konsultationer som kommissionen haft med romer har det framhållits att erkännandet av romer som nationell minoritet har haft betydelse för romers rättigheter och plats i det svenska samhället. Erkännandet betyder framför allt att det finns ett officiellt ställningstagande för att den romska gruppens kultur och språk är en del av det svenska kulturarvet. Vidare framkommer synpunkten att erkännandet också har gett gruppens krav om åtgärder för att stärka rätten till inflytande och insatser för att värna gruppens språk och kultur en större legitimitet. vittnar många romer om att mycket återstår att göra och att antiziganismen påverkar möjligheterna att uppfylla åtagandena i minoritetskonventionerna. Det finns en insikt om förekomsten av antiziganism. Det kom till uttryck i regeringsförklaringen då statsminister konstaterade att antiziganism inte har någon plats i det svenska samhället. De vitböcker som tagits fram av , och synliggör en kunskap och ett erkännande av att antiziganismen har sina rötter i en lång historia av statligt sanktionerade kränkningar och dess påverkan på romers mänskliga rättigheter såväl historiskt som i dag.22 Kommissionen kan dock konstatera att erkännandena inte har fått ett tillräckligt genomslag för att kränkningar av romers mänskliga rättigheter ska upphöra. Ett förändringsarbete med sikte på att bekämpa antiziganism måste därför fortsätta och stärkas. Framför allt behöver det föras på flera plan . Det ligger i linje med de rekommendationer som för de mänskliga rättigheterna framfört till Sverige.23 Det är kommissionens mening att det krävs om- 21CAT (2013), Sammanfattande kommentarer avseende sjunde och åttonde periodiska rapport, CAT/C/SWE/6-7. 22Svenska kyrkan (2013), förhållande till romer och resande cirka 1900– 1950; (2014), Antiziganism i statlig tjänst; Ds 2014:8. 23FNs kommitté för mänskliga rättigheter (2016), CCPR/C/SWE/CO/7. fattande insatser som belyser och motverkar bristen på kunskap om antiziganismens omfattning och konsekvenser samt dess betydelse för hur offentlig verksamhet bedrivs. Upprättelse och ansvarsutkrävande är frågor som måste stå i förgrunden. En sådan ansats kan bidra till att kränkningar av romers mänskliga rättigheter inte upprepas. 3.5Kommissionens rekommendationer för att reagera på kränkningar av romers rättigheter och möjliggöra upprättelse •En officiell ursäkt bör framföras för de övergrepp som romer har drabbats av genom historien. Ursäkten bör framföras av statsministern vid en officiell ceremoni som ett led i att ge romer upprättelse och motverka nutida kränkningar av romers mänskliga rättigheter. •Regeringen bör initiera inrättandet av minnesmärken och minnesdagar med syftet att erkänna och synliggöra den antiziganistiska historien i . Det bör även ske en översyn av namn och beteckningar på platser, vilka anspelar på antiziganism. •Regeringen bör ge i i uppdrag att tillhandhålla och sprida skolboken i – om övergrepp och kränkningar av romer och samt tillhörande lärarhandledning. Regeringen bör överväga möjligheten att Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8) kan beställas kostnadsfritt av envar. •Regeringen bör i lämplig form säkerställa att återstående frågor om Skånepolisens register över romer får tillfredsställande svar samt följa upp att Polisen vidtar åtgärder för att tillförsäkra att det olagliga förfarandet inte kan upprepas. 3.5.1En officiell ursäkt för historiska övergrepp Regeringen har i och med arbetet med vitboken erkänt att romer genom historien har utsatts för övergrepp och kränkningar. Erkännandet är en del i den process som kan bidra till att ge romer upprättelse för begångna kränkningar. Ett erkännande bör emellertid också följas av en ursäkt från den högsta politiska nivån. En ursäkt är en fundamental del av erkännandet och bör framföras av regeringen som företrädare och symbol för helheten och den högsta politiska makten. En ursäkt kan framföras vid en ceremoni som regeringen bjuder in till.24 Syftet med att under en ceremoni framföra en ursäkt är att samhället i bred bemärkelse ska ges möjlighet att erkänna det som tidigare förtigits eller negligerats. Syftet är också att romer ska få en ursäkt på alla ansvarigas vägnar. För att ursäkten ska vara trovärdig måste den följas av utfästelser om vad som kommer att göras för att förhindra upprepning och för att kompensera dem som drabbats. Kommissionen noterar att ursäkt för övergrepp mot resandegruppen följdes av en mängd åtaganden, bland annat inrättandet av Glomdalsmuseet och beslutet om en kulturfond med syfte att stärka minoritetsgruppens egenmakt. Det är viktigt att genomförandet av sådana åtgärder tas fram i dialog med romer och efter det att kommissionen har lagt fram sitt betänkande. För att understryka dess betydelse bör ceremonin genomföras i en officiell byggnad med ett brett deltagande av romer, politiska partier och myndighetsföreträdare. 3.5.2Minnesmärken, minnesdagar och namn på platser som anspelar på antiziganism Kommissionen konstaterar att antiziganistiska historia samt romers historia och närvaro i andra avseenden har en mycket undanskymd roll i det svenska samhället. Ett sätt att synliggöra den romska närvaron i är framtagandet av minnesmärken som ger en plats åt den romska rösten i det offentliga rummet. Kommissionen noterar att det finns ett minnesmärke framtaget av över de personer som 1948 24 Se skrift från Fonden för mänskliga rättigheter (2015), Har romer fått upprättelse? drabbades av de så kallade ”tattarkravallerna” i . Flera ur resandegruppen har framfört att minnesmärket är ett bra exempel på en politisk handling som erkänner vad som har hänt, som det sprider information till allmänheten om den allvarliga kränkning som utspelade sig i staden. Kommissionen föreslår att även regeringen tar initiativ till minnesmärken över antiziganistiska historia. Sådana minnesmärken måste tas fram i nära dialog med romer, kunna accepteras av de flesta och ha en utformning som håller . Ett förslag är att synliggöra roll under Förintelsen genom det inreseförbud som gällde för den romska gruppen åren 1914–1954. Kommissionen vill särskilt framhålla att antagit en resolution i vilken medlemsstaterna uppmanas att erkänna som en officiell minnesdag för Förintelsen av romer under . Även har genom ett uttalande ställt sig bakom denna.25 Kommissionen välkomnar detta och anser att regeringen i lämplig form bör tillse att högtidlighålls som minnesdag. Bakgrunden till att ska vara minnesdag är att de cirka 3 000 romer som fortfarande fanns kvar i lägret i Auschwitz- mördades 1944; barn, gamla och sjuka. Till minne av denna händelse anordnar romska civilsamhället en minnesstund , bl.a. på i . Händelsen högtidlighålls denna dag som en minnesdag också i och på andra platser i . Kommissionen kan konstatera att romer i och med resolutionen har fått ett redskap att använda när rättigheter diskuteras. Ett införande av ett minnesmärke kopplat till Förintelsen av romer skulle på ett mycket markant sätt bidra till att får ett sådant erkännande som avses i resolutionen och att den i större utsträckning högtidlighålls i . Det kan exempelvis göras genom att i 3 § förordningen (2007:1197) med instruktion för Forum för levande historia tydliggöra att myndigheten aktivt ska främja högtidlighållandet av Förintelsens minnesdagar. Lantmäteriet är ansvarig myndighet för ortnamn. Myndigheten ska verka för ett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick samt 25 , resolution , 2015/2615(RSP); , uttalande , Statement/15/5444. besluta om ortnamn i den utsträckning inte någon annan myndighet har befogenhet att göra det.26 I Lantmäteriets ortnamnsregister finns namn upptagna som innehåller ledet ”zigenar” och ”tattar”. Den som vill få ett ortnamn ändrat kan vända sig till Lantmäteriet och beslutet kan överklagas hos regeringen. Utöver de officiella namnen finns platser med namn som anspelar på dessa termer. Många romer upplever detta som kränkande, och har reagerat. Enligt kommissionen är det angeläget att regeringen initierar en utredning med uppdrag att ta ställning till en framtida hållning i synen på sådana namn och beteckningar. Givetvis ska romer och andra relevanta aktörer medverka i detta arbete och kunna påverka ställningstagandena. 3.5.3Tillgängliggöra skolboken och vitboken En viktig del i ett erkännande av antiziganism handlar om att dess historia görs känd för en stor krets. Kommissionens deltagande i seminarier och konferenser har tagit sin utgångspunkt i vitbokens beskrivning av systematiska kränkningar av romers rättigheter. På så sätt har kommissionen sökt synliggöra att historiska tillbakablickar ger möjlighet att granska vår samtid utifrån olika perspektiv. Det angreppssättet på antiziganism har bidragit till viktiga diskussioner om komplexa frågor och konkretiserar processer och begrepp om mänskliga rättigheter som annars lätt kan bli tomma och intetsägande. Med den historiska kunskapen om antiziganismens kontinuitet har kommissionen sökt tydliggöra vars och ens skyldighet att försöka förstå vilka konsekvenserna blir när en grupps grundläggande mänskliga rättigheter systematiskt sätts ur spel. Lika viktigt har varit att tydliggöra att vår samtid är fylld med sådana händelser. Genom den skolbok som kommissionen har tagit fram får elever tillgång till kunskap om antiziganismens historiska och nutida uttryck. Kommissionen noterar att det har funnits ett stort intresse för boken, något som inte minst visar sig i antalet beställningar. har cirka 35 000 exemplar av skolboken samt cirka 16 000 exemplar av lärarhandledningen beställts och kostnads- 26 5 § 7 förordningen (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet. fritt skickats ut. Det är viktigt att någon aktör tar vid kommissionens arbete med att tillhandahålla och aktivt sprida materialet. Det är även viktigt att det sker en uppföljning och utvärdering av vidtagna insatser. En naturlig hemvist för det arbetet skulle kunna vara ett nationellt center för romska frågor, se vidare kapitel 5. Till dess att ett center är på plats bör ansvaret ligga på en annan aktör. Kommissionen föreslår att i får det uppdraget tills vidare med tanke på att myndigheten har en central roll i regeringens strategi för romsk inkludering. Myndigheten har ett nätverk som gynnar möjligheten att sprida materialet. På är materialet redan tillgängligt. Kommissionen vill därutöver framhålla att flera aktörer har framfört önskemål om att få ta del av underlaget till skolboken. Det har framförts kritik mot att den tryckta versionen av vitboken inte går att beställa kostnadsfritt. Det upplevs vara ett hinder för tillgängliggörandet av den antiziganistiska historia står på. Kommissionen anser att denna kritik är befogad. Kommissionen rekommenderar därför regeringen att överväga om inte också vitboken skulle kunna tillhandhållas utan kostnad. Även om JO i sitt beslut konstaterade att de facto kom att utgöra ett etniskt register över romer visar övriga myndigheters granskningar att dess etniska dimension inte i tillräcklig utsträckning har erkänts. Någon ekonomisk kompensation för kränkning med avseende på den etniska aspekten har inte utgått och personligt ansvar har i stort sett inte utkrävts. Den förra frågan är dock med anledning av initiativ föremål för domstolsprövning. Som framgår konstaterar kommissionen att trots de många utredningar som gjorts med anledning av Skånepolisens register har många av de frågor som registret väcker ännu inte fått tillfredsställande svar. Det är uppenbart att oklarheterna är ett hinder i arbetet med att överbrygga förtroendeklyftan och förstärker romers erfarenheter av att kränkningar inte tas på allvar. Det gäller bland annat frågor om varför och hur uppgifter som finns i registret faktiskt har sam- lats in, dess spridning, hur uppgifterna har använts samt vilka som har getts tillgång till personuppgifterna. Kommissionen vill understryka vikten av att dessa frågor får en ordentlig genomlysning. Kommissionen föreslår därför att regeringen i lämplig form säkerställer att ovanstående frågor får tillfredsställande svar. I enlighet med vad kommissionen framfört i sin rapport av romer vill kommissionen även betona betydelsen av att det bedrivs ett internt arbete inom Polisen mot antiziganism för att motverka framtida kränkningar. Kommissionen noterar att regeringen gav i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att personuppgiftsbehandlingen inom myndigheten fullt ut beaktar de krav på integritetsskydd för den enskilde som framgår av lag eller annan författning.27 Utifrån kommissionens iakttagelser fyller uppdraget en viktig funktion. Kommissionen rekommenderar därför regeringen att noga följa att Polisen vidtar nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra att det olagliga förfarandet inte kan upprepas. Med tanke på förtroendegapet bör Polisen och regeringen lägga vikt vid att uppdraget samt arbetet med att få svar på ovan nämnda frågor genomförs i nära dialog med romer. 3.6Kommissionens rekommendationer för att förhindra kränkningar av romers mänskliga rättigheter •Regeringen bör i lämplig form se över det rättsliga skyddet mot registrering på etnisk grund. •Regeringen bör i lämplig form verka för att DO i större utsträckning utreder anmälningar om diskriminering och för att fler anmälningar än prövas i domstol. Likaså bör regeringen verka för att anmälningar om hatbrott i större utsträckning utreds av Polisen och lagförs. Dessutom bör dessa myndigheter förstärka sina främjande insatser och vara en starkare aktör mot kränkningar. 27 , dnr Ju2015/05244/PO. •Regeringen bör verka för att det skyndsamt inrättas ett oberoende nationellt organ med uppgiften att främja de mänskliga rättigheterna i . •Regeringen bör inleda ett arbete med sikte på att ratificerar protokoll 12 till och tilläggsprotokollet till FNs konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. •Regeringen bör verka för att det tillsätts en särskild representant för romers rättigheter inom EU. 3.6.1Översyn av rättsliga skyddet mot registrering på etnisk grund Kommissionen har i rapporten av romer föreslagit att det rättsliga skyddet mot registrering på etnisk grund ses över, samt att översynen bör innefatta diskrimineringslagen (2008:567). Kommissionen noterar att regeringen i ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:129) till Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering gett utredaren i uppdrag att analysera om en ändring av regleringen om skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet behövs samt utifrån analysen lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Kommissionen välkomnar detta initiativ som ett led i att säkerställa ett bättre rättsligt skydd mot registrering på etnisk grund. Diskrimineringslagen är en av flera relevanta lagar i detta sammanhang. Kommissionen rekommenderar regeringen att också i andra avseenden se över det rättsliga skyddet mot sådan registrering. 3.6.2Åtgärder mot diskriminering och hatbrott Antiziganistiska hatbrott och andra kränkningar får i stor utsträckning passera obemärkt. Det visar sig inte minst i det förhållandet att få anmälningar om diskriminering och hatbrott utreds eller leder till konsekvenser. Detta är mycket allvarligt med tanke på att toleransen för öppet rasistiska och antiziganistiska uttalanden förefaller ha ökat . Det är även känt att utsatta EU-medborgare utsätts för hatbrott men att dessa händelser så gott som aldrig anmäls. Ett sätt att synliggöra förekomsten av kränkningar av romers rättigheter och bidra till upprättelse är genom rättsliga processer. Det finns olika nationella instanser att vända sig till för enskilda som upplever sig ha fått sina mänskliga rättigheter åsidosatta. Den som anser sig diskriminerad kan i många fall vända sig till DO. Hatbrott kan anmälas till Polisen. Beslut om offentliga insatser i ärenden som rör enskildas rättigheter kan i stor utsträckning överklagas till förvaltningsdomstol. Direkta felaktigheter i samband med medicinsk behandling kan prövas av Inspektionen för vård och omsorg. Skolinspektionen och Barn- och elevombudet kan man vända sig till om skolan eller förskolan har brustit i sina skyldigheter. Myndighetsföreträdare som inte sköter sina åligganden i kontakter med enskilda kan anmälas till JO, som ytterst kan väcka åtal om t.ex. tjänstefel. Det är kommissionens mening att rättsliga processer är en verkningsfull metod för att motverka antiziganism. Hur missförhållanden och kränkningar beskrivs och kommer till uttryck i anmälningar och domar med avseende på bland annat etnisk tillhörighet, kön och ålder kan i sammanhanget inte underskattas, då de kan fungera som underlag för bedömningen av situationen för de mänskliga rättigheterna. Lika viktigt är emellertid att individuella ärenden också upp och i ökad utsträckning leder till konsekvenser och ansvarsutkrävande. Polisen och DO har utifrån sina uppdrag en särställning i förhållande till många andra myndigheter. Kommissionen anser därför att det är av största vikt att dessa myndigheter inom ramen för sina ordinarie uppdrag särskilt reflekterar över arbetssätt och metoder som kan medföra att anmälningar om diskriminering och hatbrott utreds i större utsträckning och leder till konsekvenser. Regeringen bör verka för att anmälningar till Polisen om hatbrott i högre utsträckning utreds och lagförs. Den prioritering av frågan som Polisen signalerat är välkommen, men regeringen bör noga följa att prioriteringen också ger resultat. Även och rättsväsendet som helhet har en viktig roll i detta. Regeringen bör även i lämplig form verka för att DO i högre utsträckning utreder anmälningar om diskriminering och att dessa i större utsträckning än blir föremål för prövning i domstol. En systematisk genomlysning av de anmälningar om antiziganistisk diskriminering som görs till DO skulle kunna bidra till att belysa hur myndighetens arbete att motverka kränkningar kan utvecklas. Erfarenheten av en sådan genomgång av anmälningar till Polisen om antiziganistiska hatbrott, och som gjordes under arbetet med kommissionens rapport mot antiziganistiska hatbrott, var positiv. Rapporten belyser vad som brustit och kan med fördel utgöra ett underlag för Polisens reformarbete. Kommissionen vill betona att dessa myndigheter också bör förstärka sina främjande insatser och vara en starkare aktör mot kränkningar. Ett förtroendefullt arbete förutsätter att man tar en aktiv roll i att agera och reagera mot kränkningar. Det förutsätter även ett nära och brett samarbete med romer. 3.6.3Inrättande av en nationell rättigheter Antiziganismens omfattning visar att situationen för de mänskliga rättigheterna i uppvisar påtagliga brister och problem. För att åstadkomma en förändring är det nödvändigt att påbörja arbetet med en nationell institution som har mandat att skydda och verka för de mänskliga rättigheterna. Att det finns ett behov av en nationell MR-institution underströks i MR-delegationens slutbetänkande Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter (SOU 2010:70) och i betänkandet Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009 (SOU 2011:29). Kommissionen ställer sig bakom den slutsatsen och noterar att regeringen i vårbudgeten 2016 har aviserat en ny strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i . En viktig del av den kommande strategin anges vara att föreslå inrättande av en oberoende nationell institution med uppgift att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i enlighet med Parisprinciperna.28