sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Såvitt avser hans syn på kvinnor har bl.a. framkommit att kvinnor som är tillräckligt snygga kan slippa böter, och att man på arbetstid har kunnat spana och ragga på snygga tjejer. Kvinnliga poliser har inte sällan förminskats till att antingen inte vara ”torra bakom öronen”, eller till att vara räddhågsna objekt som man möjligen kan ha sex med i polisbilen eller på personalfesten - och då kan man gärna vara flera män som delar på en kvinna. (…)Vidare har framkommit att han avskyr trafikpoliser vilka enligt honom bara ”djävlas med allmänheten”. Arbetsdomstolen konstaterade emellertid att sådana följder av polis- mannens användning av yttrandefriheten som förtroendeförlust, förlorat anseende samt upprördhet och känslor av kränkning bland allmänheten och statsanställda inte i sig kan läggas till grund för att 42 , Allt fler jobbgranskas på Facebook, publicerad i . 43 Hans L. , Skrev på Facebook – tre avskedades, publicerad i . 44 , Förlikning i Facebook-fallet, publicerad i Lag & Avtal. 45 AD 2011 nr 74. avsluta hans anställning hos polisen. I den utsträckning sådant kan ha förekommit ansåg Arbetsdomstolen att staten får tåla det. Det bör tilläggas att det i målet inte påståtts att polismannen utanför bloggen skulle ha uppvisat några av de beteenden som han hade be- skrivit i bloggen. I ett annat mål fann Arbetsdomstolen att uppsägningen av en rektor inte varit sakligt grundad.46 Som skäl för uppsägningen hade arbetsgivaren uppgett rektorns agerande på sin privata Facebook- sida. Arbetsgivaren åberopade att rektorn på sin Facebooksida hade lagt ut dels flera bilder med sexuellt innehåll, dels information om att han var med i ett antal grupper på Facebook med namn som hade anknytning till sex. En av bilderna visade rektorn utklädd till kvinna bärande peruk, en tröja med djup urringning och en kort kjol, med benen brett isär och en servett mellan benen. På en annan bild hade rektorn på sig en tröja, som skapats i ett elevprojekt i skolan, och som hade ett tryck i form av dels en bild av en kvinna i underkläder som står på alla fyra, dels texten , vilket i detta sammanhang stod för ””. Rektorn hade haft viss kontakt med elever på Facebook, bl.a. för att bestämma tid för möten och andra sammankomster. Arbets- domstolen fann dock vid en samlad bedömning och intresseavvägning att rektorn inte enbart genom vad han lagt ut på sin Facebooksida hade gett skolan saklig grund för uppsägningen. I ett annat fall fann Arbetsdomstolen att det förelåg laglig grund för att avskeda en lokförare som på ett internetforum, i e-post och i samtal till företagsledningen hade framfört hot samt kränkande och nedvärderande uttalanden som var riktade mot personer i ledningen.47 Justitiekanslern har i ett ärende prövat ett beslut av Utrikes departementet att avsluta en praktiktjänstgöring.48 Prakti- kanten i fråga hade på sin arbetstid och från departementets datorer bloggat och därför enligt departementets uppfattning ägnat sig åt privat verksamhet – en verksamhet som har avsett opinionsbildning i kontroversiella politiska frågor. Praktikanten var partipolitiskt aktiv inom . Justitiekanslern fann att beslutet att av- sluta praktiktjänstgöringen innebar både ett brott mot de arbets- rättsliga reglerna och en allvarlig kränkning av praktikantens grund- 46 AD 2012 nr 25. 47 AD 2011 nr 57. 48 JK:s dnr 7068-06-21. Justitiekanslern nämner, som en av flera rättsliga utgångspunkter för sitt beslut, domen AD 2003 nr 5, och återger dess innehåll i följande ordalag. En myndighet kan i regel inte ingripa mot en anställd vid myndigheten för att den anställde genom att utnyttja sina grundlagsfästa fri- och rättigheter för- orsakat störningar i verksamheten eller skadat myndighetens anseende och allmänhetens förtroende för myndigheten. Annat kan måhända gälla om det är fråga om en arbetstagare med en utpräglad förtroendeställning och direkt ansvar för myndighetens beslut eller i andra ytterlighetssituationer. Ett ut- rymme finns för att vidta åtgärder med anledning av allvarliga samarbets svårigheter, även om dessa ytterst i viss mån kan ha sin grund i att en arbets- tagare utnyttjat sina grundlagsfästa fri- och rättigheter. Givetvis bör en myndighet också kunna ingripa mot en anställd som inte utför sina arbets- uppgifter på ett riktigt sätt. Ett annat fenomen som också rör arbetstagare och sociala medier, är att det blir allt vanligare att arbetsgivare använder sig av sociala medier för att informera eller kommunicera med arbetstagarna. Exempelvis har Facebook lanserat tjänsten Facebook at Work. Tanken är att arbets givarna i den nya tjänsten ska bygga upp sociala nätverk för sina arbetstagare. 8.5.2Risker för den personliga integriteten Om arbetsgivare inför anställningar eller under pågående anställ- ningar tar för vana att systematiskt skanna av hela nätet och alla till- gängliga sociala medier, finns det en risk för att yttrande friheten i arbetslivet undergrävs och att arbetstagarna mer eller mindre medvetet påverkas att uttrycka sig mindre fritt. I en undersökning som genomfört i samarbete med företaget , uppger av de med verkande företagen och organisationerna att de sorterat bort en kandidat med anledning av information de fått om kandi dater via sökningar på nätet.49 När det gäller pågående anställningsförhållanden framgår det dock av Arbetsdomstolens praxis att det är endast är relativt allvar- liga och hotfulla uttalanden som medfört att laglig grund för uppsäg- ning har ansetts föreligga. 49 Så rekryterar företagen , handelskammares analys 2014-02. Systematisk skanning av nätet och sociala medier kan också leda till att arbetsgivaren sitter inne med en stor mängd överskotts information om arbetstagarna som den egentligen inte behöver för att kunna bedöma arbetstagarnas lämplighet och lojalitet. En annan effekt kan bli att sökmotorerna och de företag som till- handahåller sociala medier får en inverkan på anställningar och upp- sägningar som en del arbetsgivare troligtvis inte är medvetna om. Effekten uppstår genom att det är sökmotorerna som sorterar och väljer ut vilka sökträffar som arbetsgivaren ska få upp i sin webb läsare. En annan effekt uppstår genom att det är de sociala medierna som med sina förinställningar kan förmå en arbetstagare att dela med sig av mer information än vad han eller hon kanske egentligen hade velat. Det riskerar också att uppstå inlåsningseffekter genom att det kan vara svårt för exempelvis en arbetssökande att bli av med gamla texter och bilder på nätet som kan ha publicerats i sökandens ung- dom utan en tanke på vilka konsekvenser detta kan ha . Många företag och organisationer har egna eller gemensamma kompetensdatabaser i syfte att sammanställa och dokumentera de anställdas kunskaper, erfarenheter och ibland även deras allmänna styrkor och svagheter. Ett belysande exempel från offentlig sektor är Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem PRIO, som innehåller funktioner för bland annat personal- och kompetenshantering. Försvarsmaktens hantering har relativt granskats av Datainspektionen.50 Han- teringen av anställdas kompetenser i PRIO görs med hjälp av en kvalifikationskatalog där medarbetarna själva skattar sin kompetens inom ett i förväg avgränsat område. Medarbetarna registrerar upp gifter om vilka utbildningar och kurser de gått, vilka språkkunskaper de har samt vilka erfarenheter de har från olika arbetsområden inom Försvarsmakten. Skattningen görs i fördefinierade fält med grade- rade skalor, som antyder vilken nivå den anställde befinner sig på 50 Datainspektionens beslut i dnr 1610-2012. inom respektive område. Uppgifterna som personalen registrerar om sig själva i PRIO matchas därefter mot de kravprofiler som gäller för olika befattningar inom Försvarsmakten. Enligt Försvarsmakten är skattningen och den efterföljande matchningen i PRIO en förutsättning för att organisationen ska kunna bemannas effektivt och ändamålsenligt. Uppgifterna som per- sonalen registrerat om sig själva i PRIO gör det också möjligt att identifiera behov av kompetensutveckling hos personalen. Upp gifterna ligger dessutom till grund för utvecklingssamtal. Ett exempel på en gemensam kompetensdatabas i privat sektor är den s.k. ID06 Kompetensdatabas som har utvecklats av Byggindustrier.51 Syftet med databasen är att underlätta för såväl arbetsgivare som arbetstagare att hantera utbildningsbevis och sam- tidigt öka säkerheten på arbetsplatserna. Databasen ska i sin första version innehålla de enskilda arbetstagarnas utbildningsbevis inom arbetsmiljöområdet. De inlagda utbildningsbevisen kan komma från olika utbildningsföretag och kopplas i databasen till den enskilde arbetstagaren genom byggbranschens särskilda identitetskort, det s.k. . ID06 Kompetensdatabas ska göra det enkelt för arbetsgivare och arbetstagare att kontrollera giltiga utbildningsbevis på arbetsplatsen, med avseende bl.a. på de krav som ställs i före- skrifter om utbildning av arbetstagare. Det är i vissa situationer belagt med sanktionsavgift om rätt utbildningsbevis saknas eller är ogiltigt. 8.6.2Risker för den personliga integriteten Kompetensdatabaser kan ibland innehålla många olika uppgifter om de anställda som var för sig eller tillsammans är av integritetskänslig natur. Sådana kompetensdatabaser kan innebära en mycket ingående kartläggning av de anställda. Det är inte ovanligt att arbetstagare är nyfikna på sina kollegor. Det finns därför en risk för nyfikenhetsläsning av uppgifter om kollegorna och därmed för obehörig åtkomst till uppgifterna i kompetensdatabasen, om denna saknar funktioner för att begränsa behörigheter och för kontroll av åtkomst i efterhand. 51 Byggindustrier är bransch- och arbetsgivarorganisation för bygg-, anläggnings- och specialföretag verksamma på den svenska byggmarknaden. Eftersom en enskild arbetstagares kompetens och lämplighet i olika avseenden kan komma att ändras , finns det också en risk för att vissa uppgifter i en kompetensdatabas snabbt kan bli in- aktuella och oriktiga och till nackdel för arbetstagaren, om inte inne- hållet i databasen uppdateras och gallras regelbundet. Beträffande kompetensdatabaser i offentlig verksamhet innebär det en risk att stora och integritetskänsliga uppgiftssamlingar om den enskilde arbetstagaren kan behöva lämnas ut som allmän hand- ling, om de inte omfattas av sekretess. Den omständigheten var av betydelse i ett ärende där Datainspektionen ansåg att Försvars maktens personuppgiftsbehandling i en tidigare version av PRIO inte kunde anses som tillåten med stöd av en intresseavvägning enligt personuppgiftslagen.52 Det har blivit allt vanligare att göra bakgrunds kontroller i samband med rekryteringar, enligt den tidigare nämnda undersökningen från och Bisnode.53 Av de företag och organisationer som medverkade i undersökningen, svarade att bakgrundskontroller görs för samtliga rekryter ingar. Nästan alla medverkande kontrollerade de sökandes referenser. Därutöver kontrollerades vanligtvis även tidigare anställningar och utbildningshistorik. Många gör också sökningar på internet och i sociala medier som exempelvis bloggar, Twitter, Linkedin och Face- book. Av de medverkande företagen och organisationerna kontrol lerade även domar i brottmål och andra ärenden i domstol. Arbetsgivare i offentlig sektor utmärkte sig genom att lägga större vikt vid att undersöka utbildningshistorik, domar i brottmål och andra ärenden i domstol och använde sig även i större utsträckning av sökningar på internet, allt i jämförelse med arbetsgivare inom privat sektor. 52 Datainspektionens beslut i dnr 1454-2010. 53 Så rekryterar företagen , handelskammares analys 2014-02. Som konkret exempel på ingående bakgrundskontroller kan en verksamhet som var aktuellt i ett ärende hos Datainspektionen näm- nas.54 Det rörde sig om ett företag som utförde bakgrundskontroller på uppdrag av olika rekryterande arbetsgivare. Företaget inhämtade uppgifter om de sökande rörande: namn, bostadsadress, eventuella namnbyten, tidigare adresser, nationalitet, civilstånd, föräldrar, syskon, barn, nuvarande och tidigare fastighetsinnehav, inkomstuppgifter, registrerade skulder hos och , företagsengagemang, utbildningshistorik, kör- kort, värnpliktstjänstgöring, domar i brottmål och hos förvaltnings- domstolarna, förekomst på nätet och i sociala medier och i bloggar. Det är också relativt vanligt med olika slags tester i samband med rekryteringar. Det kan röra sig om tester av sökandens personlighet, intelligens eller hälsa. Sådana tester är vanligare inom privat sektor än inom offentlig sektor. När frågan ställdes i den nämnda undersök- ningen om vilka slags bakgrundskontroller som företaget eller organi sationen inte utför , men skulle vilja utföra, uppgav att de skulle vilja utföra alkohol- och drogtester för att ge ökad trygg het vid anställning. har bakgrundskontroller också kunnat göras med hjälp av material från domar i brottmål som publiceras på nätet under skydd av s.k. frivilliga utgivningsbevis. Ett exempel på företag som tillhanda- håller domar på nätet är som i sin webbaserade tjänst mot en avgift tillhandahåller bl.a. domar i brottmål och tvistemål rörande personer och företag. Hantering av uppgifter som publiceras på nätet med skydd av utgivningsbevis, omfattas inte av reglerna i person uppgiftslagen. Det regelverk som avser att ge skydd för person uppgifter om lagöverträdelser blir därför inte tillämpligt här. Detta innebär att arbetsgivare enkelt kan genomföra bakgrundskontroller inför anställning eller kontroller av redan anställda. Utredningen i arbetslivet konstaterar i sitt slutbetänkande att denna utveckling kan medföra att de integritetsskyddande åtgärder som föreslås i betänkandet skulle förlora mycket av sin betydelse.55 Frågan om det rättsliga skyddet för den personliga integriteten är tillräckligt i databaser med utgivningsbevis, utreds av Mediegrund- lagskommittén.56 54 Datainspektionens beslut i dnr 1957-2010. 55 SOU 2014:48, sid. 20 f. 56 Ju 2014:17. De flesta rekryteringsföretag och även vissa arbetsgivare har s.k. kandidatdatabaser där sökande till en viss tjänst kan registrera sina uppgifter, lägga in sitt CV och ibland även göra webbaserade tester. Många sådana databaser är även öppna för intresseanmälningar inför framtida rekryteringar. Datainspektionen genomförde ett projekt för att kon- trollera hur rekryteringsföretag hanterar uppgifter om de sökande.57 När Datainspektionen granskade företag som erbjuder bakgrundskontroller, var det inget av företagen som hanterade upp gifter om de sökande i ett mer kvalificerat dokument- eller ärende hanteringssystem. Datainspektionen menade ändå att personuppgifts lagensomfattandes.k.hanteringsreglerskulletillämpaspåhanteringen, och att undantagsbestämmelsen (den s.k. missbruksregeln) i 5 a § personuppgiftslagen således inte var aktuell. Som skäl för detta angavs att den aktuella hanteringen innebar en omfattande och systematisk kartläggning av den arbetssökande. Datainspektionen menade att det inte kan ha varit lagstiftarens intention att en sådan kartläggning av en individ skulle omfattas av undantaget för vardaglig behandling av personuppgifter. Två av företagen överklagade be- slut och fick till slut rätt i som kom fram till att personuppgifterna hos de aktuella företagen var strukture- rade endast på så sätt att de var listade i vad som utgör enkla digitala dokument i kalkyl- och ordbehandlingsprogram. Enligt domstolen hade datorteknikens fördelar således visserligen utnyttjats, men inte i fråga om strukturering i förhållande till hantering. Mot den bakgrunden ansåg domstolen att personuppgifterna inte kunde anses ha strukturerats för att påtagligt underlätta sökning efter eller samman ställning av personuppgifter, att hanteringen därför omfattades av undantagsregeln i 5 a § första stycket personuppgiftslagen och att Datainspektionens och underrätternas avgöranden därför skulle 57 Datainspektionens rapport 2002:3, Behandling av personuppgifter hos rekryteringsföretag. För hanteringen av personuppgifter i kandidatdatabaser gäller han teringsreglerna i personuppgiftslagen. I offentlig verksamhet gäller enligt offentlighets- och sekretess lagen sekretess i ärenden om anställning för uppgift som hänför sig till urvalstester, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller också i ärenden om anställning av myndighets- chef vid en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. För myndigheter finns det en möjlighet att gallra allmänna hand- lingar, exempelvis får hos de flesta statliga myndigheter ansökningar avseende tjänst med tillhörande handlingar (ansökningshandlingar) gallras efter det att anställningsbeslutet vunnit laga kraft (Riks- arkivets föreskrifter RA-FS 20014:1). En s.k. säkerhetsprövning ska enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) göras angående personer som deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller anlitas för uppgifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Säkerhetsprövningen kan bestå av registerkontroll och särskild personutredning. En särskild person utredning omfattar en undersökning av den kontrollerades ekono- miska förhållanden och ska i övrigt ha den omfattning som behövs. Den som säkerhetsprövningen gäller ska ha gett sitt samtycke innan registerkontroll och särskild personutredning får göras. Även i det framlagda betänkandet om ny säkerhetsskyddslag, föreslås att samtycke även i fortsättningen ska krävas innan registerkontroll och särskild personutredning får göras.58 8.7.3Risker för den personliga integriteten Både hos arbetsgivarna och hos rekryteringsföretagen kan det finnas ett intresse av att spara uppgifter om alla sökande i en avslutad rekry- tering inför framtida rekryteringsbehov. 58 Utredningens om säkerhetsskyddslagen betänkande En ny säkerhetsskyddslag, SOU 2015:25. Det finns en risk för att detta görs utan att de sökande informeras och utan att deras samtycke till detta inhämtas. I sin granskning av rekryteringsföretag, konstaterade inspektionen att det fanns brister i informationen till de sökande. I de flesta fall lämnades ingen information alls. Datainspektionen konsta- terade också att de flesta av de granskade rekryteringsföretagen be- höll uppgifterna än vad ändamålen med hanteringen krävde. Datainspektionen fann också i sin granskning att vissa av rekry teringsföretagens personlighetstest då granskningen genomfördes, var webbaserade och tillhandahölls av samarbetspart- ners till rekryteringsföretagen. är det troligen en ännu större andel av testerna inom arbets- livet som är webbaserade och tillhandahålls av någon annan är arbets- givaren eller rekryteringsföretaget. Det finns därför en risk för att uppgifter om de sökande sprids utanför arbetsgivarens eller rekry teringsföretagets kontroll och att de sökande varken får tillräcklig information eller tillfrågas om sin inställning till denna spridning. Det finns också en risk för att uppgifterna kan komma att användas för ändamål som inte har något med själva rekryteringen att göra, exempelvis för att förbättra och utveckla testerna. När det ställs närgångna och därmed integritetskänsliga frågor i testerna, är det inte självklart att arbetsgivare, rekryteringsföretag eller deras underleverantörer tänker på att integritetskänsliga upp- gifter kräver ett starkare skydd. Det finns alltså en risk för att dessa uppgifter inte ges tillräckligt bra skydd. har i sina kontakter med kommittén framfört att man anser att det finns ett integritetsproblem i och med att sekre- tess i rekryteringsförfaranden endast gäller för urvalstester och för uppgifter som kan avslöja sökandens identitet i ärenden om anställ- ning av myndighetschefer. I vissa branscher är kameraövervakning av arbetstagare mycket van- ligt förekommande. Det kan röra sig om kameraövervakning både på platser dit allmänheten har tillträde och på platser dit allmänheten inte har tillträde. Ett exempel på det förra är övervakning av butiks ytor där både kunder och butikspersonal vistas. Ett exempel på det senare kan i samma butik vara övervakning av områden där bara per- sonal får vistas såsom i lager eller pausutrymmen. Den kameraövervakning som inbegriper arbetstagare kan i många fall egentligen vara inriktad på att övervaka eller kontrollera verk- samhetens kunder, patienter eller brukare. Men eftersom arbets tagarna befinner sig i samma lokaler, träffas även de av arbetsgivarens övervakning. genomförde 19 av länsstyrelserna ett stort antal nationellt samordnade tillsynsinsatser inriktade på kameraövervakning i gallerier och köpcentrum och deras butiker.59 Rapporten från tillsynsinsatserna inleds med konstaterandet att vi blir övervakade såväl i utom husmiljön som i inomhusmiljön, och att det blir allt färre platser i sam- hället som inte berörs av övervakning. I den samordnade tillsynen be- söktes 116 gallerior och 693 butiker och övriga verksamheter. Efter butikerna var de flesta besökta verksamheterna restauranger och caféer. Av totalt 809 besök ledde 327 till anmärkningar. De vanligaste anmärkningarna var att det saknades överenskommelser med persona- len om kameraövervakningen, att kameror var felriktade, att över vakning gjordes utanför butikslokal, att skyltningen var bristfällig eller obefintlig samt att anmälan eller tillstånd saknades. Butiker, restauranger och caféer finns också med bland de arbets- platser som pekades ut i radios programserie om kamera övervakning av arbetsplatser hösten 2014.60 Den mest omtalade bris- ten som nämns i programserien är olaglig användning av inspelningar från övervakningen. I programserien förekommer exempel på att in- spelat material används för att kontrollera om anställda på ett lager står och pratar med varandra eller hur länge butikspersonal samtalar med kunderna. Även övervakningskameror på äldreboenden, som an- höriga sätter upp i sina släktingars rum eller lägenheter, tas i program serien upp som något som personalen kan uppleva som ett intrång. granskade Datainspektionen kameraövervakningen hos fyra butiker tillhörande olika detaljhandelskedjor. Myndigheten granskade specifikt övervakningskameror som var riktade mot platser som lager, lastkajer och liknande, alltså områden där kunder normalt 59 Länsstyrelsernas rapport av kameraövervakning över gallerior/köpcentrum och dess verksamheter 2013. 60 Övervakad på jobbet, radio, 2014, sett inte befinner sig. I besluten riktade Datainspektionen kritik mot samtliga fyra butiker för hur dessa kameraövervakade lagerutrymmen, personalingångar och lastkajer och förelade butikerna att se till att sådana utrymmen enbart övervakas då personal inte ska befinna sig i utrymmena.61 Butikerna kritiserades även för att de inte tillräckligt tydligt informerade om den kameraövervakning som före- kommer. har utrustningar för kameraövervakning blivit mycket bättre, billigare och enklare att använda. Exempelvis kan inspelningar överföras över internet och enkelt visas på en dator eller smart enhet. Bildhanteringen kan också kompletteras med funktioner för ansikts igenkänning. Kameraövervakning som egen företeelse behandlas närmare i kapitel 20. pågår en översyn av kameraövervakningslagen (2013:460) i Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämp- ning och integritetsskydd.62 Utredaren ska enligt direktiven bl.a. ta ställning till om integritetsskyddet på vissa platser dit allmänheten inte har tillträde, till exempel arbetsplatser och skolor, behöver för- bättras. Uppdraget ska redovisas senast den 28 februari 2017.63 Enligt kameraövervakningslagen krävs som huvudregel tillstånd till kameraövervakning för att en övervakningskamera ska få vara upp- satt så att den kan riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. I vissa fall räcker det dock med att den som vill kameraövervaka gör en anmälan om detta till .