sou · H4B393 · 2016-12-27 00:00:00 — En effektivisering av det befintliga systemet för klassi- ficering av nya psykoaktiva substanser kan göra systemet snabbare som rättssäkerheten behålls. –analysera möjligheterna att effektivisera det befintliga systemet på ett rättssäkert sätt, –föreslå åtgärder för att effektivisera klassificeringsprocessen, –undersöka andra åtgärder som skulle kunna förbättra möjlig- heterna att snabbt kontrollera nya psykoaktiva substanser. Uppdraget att utreda möjligheten att tillfälligt förbjuda försäljning Försäljningen av nya psykoaktiva substanser sker i stor utsträckning via olika websidor. Verksamheten kan pågå lagligt fram till dess att beslut om klassificering har fattats. Polisman eller tulltjänsteman kan med stöd av lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser omhänderta och efter beslut av åklagare också förstöra substanser som kan komma att av regeringen klassificeras som narkotika eller hälsofarlig vara. Det är inte straffbart att inneha eller försälja dessa substanser. De nya psykoaktiva substanser som ännu inte har klassificerats och säljs på marknaden kan uppfattas vara mindre farliga än reglerade Personer kan handla dessa nya psykoaktiva substanser utan att vara medvetna om de risker som finns vid användningen. Ett tillfälligt förbud under en utredningsfas har ett signalvärde och indikerar att den aktuella substansen är farlig att använda. Den kan därför bli mindre attraktiv för ungdomar i riskzonen. Flera internetbutiker som säljer ännu icke-klassificerade nya psykoaktiva substanser brukar strax före det att en nya psykoaktiva substanser kriminaliseras rea ut sina innestående lager av substansen. Ett till- fälligt förbud skulle kunna begränsa denna möjlighet. Tillfälliga förbud att sälja substanser som kan komma att förkla- ras som narkotika eller hälsofarliga varor skulle kunna ge samhället ytterligare möjligheter att begränsa tillgänglighet och marknads- föring av vissa nya psykoaktiva substanser innan en klassificering av substansen har hunnit träda i kraft. Tillfälliga förbud att sälja substanser kan hindra den fria rörlig- heten för varor inom EU och således behöva motiveras med stöd av artikel 36 i EUF-fördraget. I de fall ett tillfälligt förbud omfattar varor som lagligen har saluförts i någon av de andra medlems- staterna kan och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr 3052/95/EG. –utreda möjligheterna att tillfälligt förbjuda försäljning av sub- stanser som kan komma att förklaras som narkotika eller hälso- farliga varor, –föreslå hur ett eventuellt förbud ska utformas för att bli så funk- tionellt som möjligt och vid behov ta fram författningsförslag, –analysera hur ett tillfälligt försäljningsförbud förhåller sig till gene- risk klassificering och klassificering per substans, –ta ställning till vilken myndighet som eventuellt kan vara lämplig att utfärda sådana tillfälliga förbud, –belysa hur berörda myndigheter som t.ex. , , och kan samarbe- ta kring tillfälliga förbud, –utreda förenligheten med , särskilt den fria rörligheten för varor och andra EU-rättsliga aspekter som måste beaktas, t.ex. anmälningsförfaranden. Uppdrag att reglera andra narkotikafrågor Odling av cannabis i form av industrihampa tillåts på vissa villkor i . Tillstånd till detta beviljas av . Sådan cannabis undantas från narkotikabegreppet och omfattas i likhet med andra varor av fri rörlighet på den inre marknaden. I rättsfallet NJA 2007 s. 219 kom fram till att innehav av industri- hampa som hade odlats med tillstånd från och som innehafts av en person som tillgripit hampan från odlingen objek- tivt sett inte var att anse som narkotikabrott. I bilagan till förordningen om kontroll av narkotika anges bl.a. att hampa som är av viss sort och som odlas efter att ansökan gjorts på föreskrivet sätt m.m. inte ska anses som cannabis. Bestämmelsen har sådan utformning och ordalydelse att den inte kan tolkas så att hampa av detta slag övergår till att klassificeras som cannabis vid sådan befattning med den som inte kan anses höra till själva odlingen. Frågan är om detta är en lämplig ordning eller om sådan cannabis bör omfattas av det straffrättsliga systemet. –se över och lämna förslag till hur undantaget från narkotika- definitionen för industrihampa som odlats i behörig ordning bör utformas. Reglering av behandlat växtmaterial Enligt rättspraxis anses inte ett växtmaterial utgöra narkotika enbart för att det innehåller ett ämne som är förklarat som narkotika (se rättsfallen NJA 1995 s. 219 och 2014 s. 259). I de fall där ett växt- material inte är förklarat som narkotika omfattas det av den fria rörligheten för varor. En sådan hantering som var aktuell rättsfall – att avlägsna blad, avlägsna bark och mala ned växtmaterial – medförde enligt inte heller att materialet kan anses utgöra en beredning enligt definitionen konvention om psykotropa ämnen (psykotropkonventionen, SÖ 1972:42). Växtmaterial som innehåller ett ämne som är förklarat som narkotika kan emellertid bearbetas och användas för att uppnå de effekter som det narkotiska ämnet i sig skulle ge. varande systemet innebär att de substanser som har förklarats som narkotika är uttömmande uppräknade i förteckningar måste även växten som sådan förklaras som narkotika för att omfattas av regleringen. Så skedde bl.a. efter Högsta domstolens avgörande 1995 då svampar innehållande vissa narkotikaförklarade ämnen förklarades som narkotika. Det är en ordning som är rättssäker men inte särskilt effektiv. Det kan mot den bakgrunden övervägas om det skulle vara möjligt med en generell reglering av växtmaterial för att undvika att varje växt som innehåller ett narkotiskt ämne behöver regleras separat. –se över om det är möjligt och lämpligt att generellt narkotika- klassa växtmaterial som innehåller en narkotikaförklarad sub- stans, och –i sådana fall lämna eventuella författningsförslag. Utredaren ska analysera kostnader och konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen. När det gäller eventuella kostnadsökningar eller intäktsminskningar för det offentliga ska utredaren föreslå en finansiering. Vidare ska utredaren redogöra för om förslagen har några konsekvenser för internationella åtaganden liksom förenlig- heten med . Eventuella författningsförslag ska stå i överens- stämmelse med det handlingsutrymme som följer av . Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med myndigheter och organisationer i den utsträckning som utredaren finner lämpligt. Utredaren ska undersöka och beskriva hur de frågor som uppdra- get omfattar behandlas i några länder som är jämförbara med . Utredaren ska hålla sig informerad om och vid behov beakta rele- vant arbete som pågår inom , utredningsväsendet, EU och andra internationella organisationer. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om nätdroger m.m. (S 2015:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om klassificering av nya psykoaktiva substanser (dir. 2015:102). Uppdraget ska i stället redovisas . Effekten av att en substans klassificeras som narkotika eller hälsofarlig vara Denna bilaga syftar till att åskådliggöra effekten av att en substans klassificeras som narkotika eller hälsofarlig vara. Underlagen för dia- grammen nedan har tagits fram av fil. I diagrammen redogörs för data från tre olika källor avseende samma substans, från innan klassificeringen till efter klassificeringen. De olika källorna är , (), och (Flashback), ett internetforum där bl.a. droger diskuteras. Från labora- torium redovisas mängden beslag av den aktuella substansen (i gram). Här ska påpekas att genomförde en kontrolloperation avseende post- och kurirflödet vil- ket kan antas ha påverkat myndighetens statistik. RMV:s data visar antalet fall där fynd har gjorts av den aktuella substansen. De data som redovisas avseende Flashback är antalet poster (inlägg) som gjorts i den tråd som behandlar den aktuella substansen. Utöver detta redovisas också uppgifter från Nationellt foren- siskt centrum (NFC). Dessa uppgifter avser antalet beslag av sub- stansen. Data från de tre myndigheterna har erhållits via de förordnade experterna i utredningen som representerar myndigheterna. Data från Flashback har inhämtats från websidan. I urvalet av substanser har utredningen valt att redogöra för tre substanser som klassificerades . Två substanser klassifi- cerades som narkotika och en substans som hälsofarlig vara. valet har vidare gjorts med hänsyn bl.a. till vilka substanser som det funnits data för (statistik av detta slag måste ofta tas fram manuellt). Effekten av att klassificera en substans som narkotika Flubromazolam är en ny psykoaktiv substans som ingår i gruppen bensodiazepiner. Den klassificerades som narkotika . Antalet beslag av substansen hos NFC uppgick till 349 varav 168 skedde innan klassificering av substansen, och 181 efter klassificering. Figur 1 Statistik från laboratorium Av diagrammet framgår mängden beslag i gram . genomförde en kontrolloperation avseende post- och kurirflödet . Figur 2 Statistik från Av diagrammet framgår antalet fall där fynd har gjorts. Av diagrammet framgår antalet poster (inlägg) som gjorts i den tråd som behandlar substansen. 3F-Fenmetrazin är en ny psykoaktiv substans som klassificerades som narkotika . Antalet beslag av substansen hos NFC uppgick till 82, varav 76 skedde innan klassificering av substansen, och 6 efter klassificering. Figur 4 Statistik från laboratorium Av diagrammet framgår mängden beslag i gram . genomförde en kontrolloperation avseende post- och kurirflödet . Figur 5 Statistik från Av diagrammet framgår antalet fall där fynd har gjorts. Av diagrammet framgår antalet poster (inlägg) som gjorts i den tråd som behandlar substansen. Effekten av att klassificera en substans som hälsofarlig vara 6-MAPB är en ny psykoaktiv substans som ingår i gruppen fenetyl- aminer. Den klassificerades som hälsofarlig vara . Antalet beslag av substansen hos NFC uppgick till 3 varav 2 skedde innan klassificering av substansen, och 1 efter klassi- ficering. Figur 7 Statistik från laboratorium Av diagrammet framgår mängden beslag i gram . genomförde en kontrolloperation avseende post- och kurirflödet . Figur 8 Statistik från Av diagrammet framgår antalet fall där fynd har gjorts. Av diagrammet framgår antalet poster (inlägg) som gjorts i den tråd som behandlar substansen. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 43.Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. 69.En inkluderande kulturskola på egen grund. 70.Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. 71.Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 72.Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 73.Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 74.Ökad insyn i partiers finansiering –ett utbyggt regelverk. 75.Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. 76.Skatt på finansiell verksamhet. 77.En gymnasieutbildning för alla –åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Del 1 + Del 2. 78.Ordning och reda i välfärden. 79.En känneteckensrättslig reform. 80.En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. 81.Ett modernare utsökningsförfarande. 82.En översyn av lagstiftningen om företagsbot. 83.En svensk flygskatt. 85.Digitaliseringens effekter på individ och samhälle –fyra temarapporter. –, och i övermorgon. 87.Bättre skydd mot diskriminering. 88.Logistik för högre försvarsberedskap. 89.För digitalisering i tiden. 90.Forskning och utveckling på försvarsområdet. 91.Stärkt ställning för arbetskrafts- invandrare på arbetsmarknaden. 92.Värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Nationell samordning och kommunernas ansvar. 93.Klassificering av nya psykoaktiva substanser. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. Skatt på finansiell verksamhet. [76] Ordning och reda i välfärden. [78] En svensk flygskatt. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Logistik för högre försvarsberedskap. Forskning och utveckling på försvarsområdet. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integri- teten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Ett starkt straffrättsligt skydd mot män- niskohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. En känneteckensrättslig reform. Ett modernare utsökningsförfarande. En översyn av lagstiftningen om företagsbot. Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. En inkluderande kulturskola på egen grund. En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. Bättre skydd mot diskriminering. demokratin mot våldsbejakande extremism. Nationell samordning och kommunernas ansvar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter. – , och i övermorgon. För digitalisering i tiden. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Klassificering av nya psykoaktiva substanser. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.