sou · H4B343 · 2016-06-16 00:00:00 — Ut- tryckliga bestämmelser om detta bör tas in i de svenska författ- ningar som reglerar områden som berörs av protokollet, förutsatt att det inte redan finns en generell reglering med denna innebörd. Utsökningsbalken (UB) 1 kap. 2 § stadgar att om det i annan lag har meddelats en bestämmelse som avviker från balken, gäller den bestämmelsen. Det saknas därför anledning att där föra in någon hänvisning till att särskilda bestämmelser finns i lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker. I den utsträckning de inkorpo- rerade bestämmelserna i protokollet inte reglerar viss fråga är det nationell rätt som ska tillämpas. I konkurslagen motsvaras den ovan nämnda bestämmelsen i UB av 1 kap. 6 §. Inte heller i konkurslagen finns det skäl att göra någon hänvisning. De insolvensrättsliga bestämmelser som införlivas med svensk rätt och bestämmelsen om att artikel IX alternativ A ska tillämpas får generellt företräde. I lagen om företagsrekonstruktion fördes en bestämmelse in vid tillträdet till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet, vilken ger upplysning om att lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker har företräde. Denna bestämmelse täcker därmed de kompletteringar som utredningen föreslår i lagen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker. Lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. reglerar avtal om köp med äganderättsförbehåll då minst en avbetal- ningspost ska betalas sedan varan kommit i köparens besittning. Om dessa krav är uppfyllda kan även avtal som kallas uthyrning eller leasing omfattas av lagen, i de fall avsikten är att äganderätten till varan ska övergå till hyrestagaren respektive leasetagaren. Det kan också vara fråga om ett pantavtal. Oavsett hur avtalet klassi- ficeras enligt svensk rätt, är det klart att den här typen av avtal kan grunda en internationell säkerhetsrätt enligt konventionen. den nu nämnda lagen kompletterades vid tillträdet till Kapstads- konventionen och luftfartsprotokollet med en bestämmelse; den anger att bestämmelserna i den sist nämnda lagen ska gälla för det fall den rätt säljaren erhåller enligt avtalet omfattas av lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. Transportstyrelsen bör på ett lämpligt sätt informera om vad anslutning till järnvägsprotokollet innebär. 9.3.3Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel bör ges särskild förmånsrätt Kapstadskonventionen föreskriver att internationella säkerhetsrätter som är registrerade i det internationella registret, ska ha prioritet framför senare registrerade internationella säkerhetsrätter och oregi- strerade sådana. I svensk rätt regleras borgenärers inbördes rätt till betalning vid konkurs och utmätning i förmånsrättslagen (1970:979), FRL. För att säkerställa prioriteten för registrerade internationella säkerhetsrätter gjordes i samband med tillträde till Kap- stadskonventionen och luftfartsprotokollet, ett tillägg till 4 § FRL. Som innebär att dessa ges särskild förmånsrätt. Vid ett tillträde till järnvägsprotokollet bör 4 § ändras på så sätt att även egendom som omfattas av järnvägsprotokollet avses. Den inbördes prioriteten mellan registrerade internationella säker- hetsrätter följer av bestämmelserna i lagen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker, som i sin tur hänvisar till både konventionen och de olika protokollen. Innehavare av rättigheter enligt järnvägsprotokollet bör vid exe- kutiv försäljning behandlas som andra borgenärer. De bestämmel- ser i järnvägsprotokollet som utredningen föreslår ska gälla som svensk lag, är så fullständiga att de, med ett par undantag, kan tillämpas utan kompletterande bestämmelser. 9.3.4Sakrättsligt skydd vid köp av rullande järnvägsmateriel För att den som köper lös egendom (lösöre) ska vara skyddad mot att egendomen tas i anspråk av överlåtarens borgenärer, krävs det som huvudregel enligt svensk rätt att besittningen till egendomen har övergått från säljaren till köparen. skett sägs köparen ha erhållit sakrättsligt skydd eller borgenärs- skydd. Syftet med kravet på besittningsövergång för att en köpare ska vara skyddad mot överlåtarens borgenärer är främst avsett att motverka vad som brukar betecknas som skenöverlåtelser, dvs. osanna och konstruerade påståenden om att egendom har överlåtits. I vissa fall är det inte praktiskt möjligt att få till stånd en besitt- ningsövergång vid köp, t.ex. om avsikten är att egendomen ska vara kvar hos säljaren och användas av denne även i fortsättningen, vilket är fallet vid sale and lease back. I dessa och andra liknande fall utgör traditionsprincipen hinder för en köpare att erhålla skydd för sitt förvärv mot säljarens borgenärer. Vad som då står till buds för en presumtiv köpare är att tillämpa lösöreköpslagen. Bestämmel- serna i den lagen är emellertid till stor del omoderna och tillämp- ningen av lagen blir därför begränsad. gäller avtalsprincipen vid köp enligt kon- sumentköplagen (1990:932). I det lagstiftningsärende som föregick denna lagändring behandlade regeringen även frågan om en generell övergång till avtalsprincipen vid överlåtelse av lösa saker, dvs. även vid kommersiella köp. Men regeringen ansåg då att det inte var motiverat att överväga en sådan reform (prop. 2001/02:134 s. 77). Denna fråga har även utretts av som före- slår att lösöreköpslagen ska upphävas och att det ska införas nya regler om registerpant (SOU 2015:18). Betänkandet har remitterats. Järnvägsprotokollet, till skillnad från luftfartsprotokollet, möjlig- gör inte registrering av vanliga försäljningar, annat än i upplys- ningssyfte. För säkerhetsöverlåtelser (och pantavtal) kommer en registrering av panträtt eller säkerhetsrätt i det internationella registret att ge sakrättsligt skydd mot upplåtarens borgenärer – för säkerhets- överlåtelse utan att förfarande enligt lösöreköplagen iakttas. Samma sak bör gälla den omsättningsöverlåtelse som sker vid en sale and lease back transaktion där leasingavtalet registreras i det internatio- nella registret. Ett registrerat leasingavtal i det internationella regis- tret utgör i sig en internationell säkerhetsrätt. Men det kan upp- komma en oönskad situation och rättsförluster i den mån lease- givarens förvärv av egendomen från leasetagaren (det första ledet i transaktionen) skulle sakna sakrättslig verkan mot leasetagarens/sälj- arens borgenärer. Då kan registreringen av leasingavtalet vara utan verkan (eftersom giltigheten av förvärvet ska avgöras av det natio- nella rättsordningen). Utredningen har övervägt två möjliga förslag för att lösa denna problematik. Ett förslag är att köparen erhåller sakrättsligt skydd redan genom avtalet om köp av egendom som omfattas av järn- vägsprotokollet. Men utredningen anser att det saknas tillräcklig analys av ett sådant förslag. Därför bör beredningsarbetet avseende förslag i denna del avvaktas. Utredningen föreslår i stället, att den som förvärvar rullande järnvägsmateriel och i anslutning till köpet ansöker om registrering av en säkerhetsrätt i objektet i det internationella registret, bör erhålla sakrättsligt skydd gentemot överlåtarens borgenärer i och med registreringen. Det sakrättsliga skyddet för förvärvaren bör inträda från den dag då registrering beviljas. En sådan bestämmelse innebär att det sakrättsliga skyddet för förvärvaren inte är beroende av att denne fått den rullande järnvägsmaterielen i sin besittning eller förfarande enligt lösöreköpslagen iakttagits. Förvärvaren är skyddad även om den rullande järnvägsmaterielen finns kvar i över- låtarens besittning. Bestämmelsen som lämpligen bör införas i lagen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker, bör även innebära att egendomen är preciserad till sådan som omfattas av järnvägsprotokollet. Vidare förutsätts att säljaren anges som gäldenär och köparen som borge- när i registreringen och då som dessa begrepp definierats i Kap- stadskonventionen. Med denna ordning finns det inget behov av att utröna om det är fråga om omsättnings- eller säkerhetsöverlåtelse. Å andra sidan saknas behov av en sådan bestämmelse vid en övergång till avtalsprincipen, något som före- slagit (SOU 2015:18). Det bör i lösöreköpslagen upplysas om att det i lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker finns en bestämmelse som av- viker från lösöreköpslagen och därtill har företräde framför denna lag. Järnvägsprotokollet kommer att träda i kraft den senare av följande dagar (artikel XXIII.1): a)i den månad som följer efter det att tre måna- der förflutit efter den dag, då det fjärde ratifikations-, godtag- ande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats. b)Den dag då sekretariatet hos depositarien deponerar ett intyg som bekräftar att det internationella registret är i full drift. För protokollets ikraft- trädande krävs att ytterligare tre stater ratificerar protokollet samt att det internationella registret är i full drift. Inget nytt svenskt system behöver inrättas eller ändras till följd av ett svenskt tillträde. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestäm- mer. Det finns redan en övergångsbestämmelse till lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker där det framgår att bestäm- melserna i 8 § inte tillämpas i insolvenssituationer som har uppkom- mit före ikraftträdandet. Bestämmelsen täcker även den av utred- ningen föreslagna nationella bestämmelsen, i 8 § andra stycket samma lag, om att artikel IX, alternativ A, i järnvägsprotokollet ska tillämpas i vissa situationer. Några andra övergångsbestämmelser har inte an- setts nödvändiga. Information om det kommande svenska tillträdet till järnvägs- protokollet bör ske före det formella tillträdet, förslagsvis genom information på tågoperatörernas, och Transportstyrelsens hemsidor. Inom järnvägssektorn är infrastrukturen, tillgången till fordon och finansiering faktorer som påverkar etableringen. Tillgången och priset på fordon skapar problem för nya och mindre företag som vill etablera sig på marknaden, men även för företag som vill utvidga sin verksamhet. Det är fråga om kapitalkrävande verksamhet med betydande investeringsbehov. Behovet av stora finansiella resurser innan verksamheten startar, kopplat till begränsade finansierings- lösningar, har utgjort ett av hindren för en effektiv konkurrens inom järnvägssektorn. Genom en förbättrad tillgång till privat kapi- tal kan en del av dessa svårigheter lösas. De huvudsakliga sätten att finansiera rullande järnvägsmateriel – lån eller leasing – innebär att kreditgivaren får en säkerhetsrätt i den rullande järnvägsmaterielen. Skyddet för säkerhetsrätten vid gäldenärens konkurs eller avtalsbrott ser olika ut i olika rättssystem. Detta skapar osäkerhet hos kreditgivarna. Det faktum att objekten rör sig över landsgränser ökar osäkerheten. Järnvägsprotokollet har tillkommit för att minska denna osäkerhet och skapa gemensamma materiella regler vid den här typen av finansiering. Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ta ställning till om bör tillträda protokollet och i så fall på vilket sätt. Det huvudsakliga skälet till utredningens förslag är att det finns ekonomiska fördelar för svenska järnvägsföretag med ett svenskt tillträde. Dessa ekono- miska fördelar är viktiga för att de svenska järnvägsföretagen ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Utredningen har inte heller kunnat se något skäl mot att tillträder proto- kollet. Den grupp som framför allt kommer att beröras av ett svenskt till- träde är svenska tågoperatörer och banker. Hur många företag som berörs är svårt att fastslå. Men här kan nämnas att branschfören- ingen Tågoperatörerna har totalt 35 ordinarie medlemmar inom gods- och persontrafik på järnvägen som berörs av ett svenskt till- träde. Därtill kommer banker och andra företag (inkl. statliga) som är engagerade i finansiering av järnvägsmateriel. Järnvägsprotokollet skapar förutsättningar för ökad privat finan- siering genom att det dels blir lättare för långivarna att bevaka sin investering, dels genom harmonisering av regler om säkerhetsrätter som används vid finansiering av rullande järnvägsmateriel. Det blir härigenom enklare och mindre riskfyllt för banker och andra finan- siärer, däribland leasegivare, att bistå med finansiering. Bevakning av säkerhetsrätterna kommer att bli möjlig genom det internationella registret. Det blir då fråga om ett register för så- väl inhemska som internationella transaktioner och ett universellt system för identifiering av rullande järnvägsmateriel. Avsikten är att detta register även kommer att underlätta real- tidsövervakning av den rullande järnvägsmaterielen och möjliggöra spårning av denna, något som är särskilt användbart i samband med underhåll och då det är fråga om försäkringsfrågor. För företag som önskar göra registreringar eller sökningar i det internationella registret, är det öppet att registrera sig som brukare och därmed få tillgång till registret. Avgifterna för att använda sig av registret kommer att vara blygsamma och kommer att anges i föreskrifterna till registret. Om man jämför med avgifternas storlek på luftfartsobjekt är t.ex. registreringsavgiften per regi- strering.1 Enligt de diskussioner som pågår om avgifternas storlek och utformning för rullande järnvägsmateriel kommer avgifterna för registrering av denna typ av egendom att vara lägre än på luft- fartsobjekten eftersom det är många fler objekt som ska registreras. Ett tillträde till protokollet medför inga skyldigheter för svenska järnvägsföretag. Det internationella registret är självfinansierat genom avgifter, och registrering av en internationell säkerhetsrätt där är Det är upp till varje säkerhetshavare att i det en- skilda fallet bedöma om en registrering i registret ska göras. Utredningen bedömer att ovan nämnda omständigheter kommer att leda till billigare och fler finansieringsmöjligheter från privata sektorn för svenska tågoperatörer. Ju mer kapital som finns till- gängligt från den privata sektorn och ju lägre risker finansiärer be- höver ta, desto förmånligare kommer finansieringen att bli. Enligt en färsk undersökning från RWG skulle ett tillträde till protokollet minska lånekostnaden i , vilket alltså skulle innebära en rabatt på på försäljnings- priset för en typisk tioårig finansiering. 11.2.1Konsekvenser för mindre företag Genom att ge långivare större trygghet i att ta säkerhet i de tillgångar som finansieras och därtill registrering av dessa säkerhetsrätter, kommer protokollet öppna upp fler möjligheter för mindre företag att klara av att investera i rullande järnvägsmateriel. Rullande järnvägsmateriel finansieras till stor del med hjälp av offentliga garantier och andra offentliga åtaganden. Detta beror på att järnvägen, inklusive spårväg och tunnelbana, utgör viktiga delar av samhällets totala infrastruktur och garanterar nödvändig transport- kapacitet. De privata aktörerna kan på grund av olika hinder (infra- struktur, spårkapacitet, tillgång till fordon och finansiering av dessa) inte etablera sig på marknaden i den utsträckning som är önskvärd. Svårigheterna står att finna i de makrolösningar som till viss del existerar för statligt ägda bolag, t.ex. genom att staten går in med borgensåtagande m.m. Ökade finansieringsmöjligheter från den privata sektorn kommer sannolikt att minska behovet av dessa makro- lösningar. Detta leder i sin tur, , till en jämnare konkurrens mellan de statlig ägda bolagen och de privata företagen. Ett tillträde till järnvägsprotokollet kommer inte att medföra några direkta kostnader för . Det finns inte något register över rullande järnvägsmateriel här i landet som skulle kunna nyttjas för de syften järnvägsprotokollet har. för visserligen ett nationellt register över järnvägsfordon, se 8 kap. 8 a § i järnvägslagen. Detta register grundar sig dock på artikel 33 i driftskompatibilitetsdirektivet och ska innehålla järnvägsfordon som är godkända att brukas inom statens territorium. Det nationella registret över järnvägsfordon fyller inte de syften järnvägsprotokollet har (se avsnitt 3.5.1 och 6.5.3). Vidare kommer det internationella registret att vara självfinansierat genom avgifter, och dessutom är en registrering av en internationell säkerhetsrätt frivillig. Ett till- träde till protokollet medför således inte heller vare sig några in- direkta kostnader eller minskade intäkter. Ett tillträde till järnvägsprotokollet påverkar Kronofogdemyndig- heten på så sätt att myndigheten kommer att behöva kontrollera det internationella registret vid handläggning av rullande järnvägs- materiel samt registrera säkerhetsrätter i allmänna mål. Det admini- strativa arbete och de registreringsavgifter som ett tillträde kan komma att medföra för är så pass begrän- sat att det ryms inom befintliga anslag. Möjligen skulle det kunna bli visst administrativt arbete även för Transportstyrelsen att infor- mera om järnvägsprotokollet och det internationella järnvägsregistret, något som ryms inom befintliga anslag. Om parterna har avtalat att svenska domstolar ska ha behörighet att pröva frågor som grundas på protokollets bestämmelser men inte har pekat ut någon särskild domstol, ska frågan om domstols behörighet avgöras genom bestämmelserna i eller i vissa fall I-förordningen. I den mån det av dessa bestäm- melser inte framgår vilken domstol som ska ha behörighet bör vara reservforum. Hanteringen av de mål som följer av utredningens förslag bedöms inte leda till någon väsentlig ökad belastning för . Enligt utredningens be- dömning får därmed förslaget inte några ekonomiska konsekvenser för domstolar som måste finansieras i särskild ordning. EKN ställer ut statsgarantier för svenska exportaffärer. Det kan handla om rullande järnvägsmateriel från på export eller underleverantörers leverans till (som i sin tur expor- terar). Ett tillträde till järnvägsprotokollet leder till bättre förut- sättningar för finansiering av sådana förvärv. Detta underlättar för EKN som normalt sett tar säkerhet i tillgångarna när garanti ställls ut till finansieären. En förstärkt möjlighet att bevaka och genom- driva säkerheter i rullande järnvägsmaterial är därmed positivt inte bara för köpare genom förbättrade möjligheter att finansiera sina affärer utan också för EKN genom en förbättrad riskprofil på export- kreditgarantier utställda till förmån för exportörer och finansiärer av exportaffärer. Det är utredningens bedömning att ett tillträde till protokollet innebär att såväl stora som mindre företag med verksamhet i , varav vissa ägs av svenska staten/landstingen, kommer att kunna göra ekonomiska besparingar. Detta kan i sin tur leda till andra samhällsekonomiska konsekvenser såsom positiva effekter på syssel- sättningen. Exakt vilka och hur stora dessa konsekvenser kommer att bli är emellertid enligt utredningens mening inte möjligt att förut- säga. Som har konstaterats i kapitel 6 har EU kompetens inom vissa om- råden som regleras i protokollet, bland annat frågan om lagval. Detta innebär att , liksom övriga av EU:s medlemsstater, har varit förhindrat att tillträda överenskommelserna innan EU tillträtt, något som skedde respektive 2014 varefter det stått fritt att tillträda. Men med hänsyn till EU:s kompetens kan inte lämna samtliga möjliga förklaringar till konventionen och proto- kollet. Detta har beaktats i utredningens förslag i fråga om vilka förklaringar som bör lämna vid ett tillträde och utredningens förslag överensstämmer således med . De avtalstyper som kan grunda en internationell säkerhetsrätt – pantavtal, leasingavtal och köpavtal där säljaren har ett äganderätts- förbehåll – är väl kända i svensk rätt. Ett tillträde till protokollet innebär att separata bestämmelser kommer att tillämpas på inter- nationella säkerhetsrätter. De största skillnaderna i förhållande till svensk rätt blir vad som ska gälla i en insolvenssituation; järnvägs- protokollet ger borgenären större möjlighet att i en sådan situation snabbt återta egendomen i vilken säkerhetsrätten finns. Den trygg- het som det innebär för kreditgivarna kommer järnvägsföretagen tillgodo. Svensk kreditsäkerhetsrätt är i viss mån osäker till innehållet och delvis föråldrad. Detta medför bl.a. att både svenska och utländska kreditgivare kan uppleva osäkerhet över stabiliteten avseende kredit- säkerhet i lösöre, däribland rullande järnvägsmateriel. Ett svenskt tillträde till och implementering av Kapstadskonventionens järnvägs- protokoll kommer att medföra en tydlig förbättring av kreditsäker- hetsrätten på de områden protokollet täcker. Som borgenär med en registrerad internationell säkerhetsrätt blir positionen väsentligt mera förutsägbar och pålitlig i ett insolvensförfarande avseende en svensk gäldenär, jämfört med om inte ansluter sig till järn- vägsprotokollet. Järnvägsprotokollet är ett av tre tillhörande protokoll till Kap- stadskonventionen från Unidroit för enhetliga regler avseende säker- hetsrätter i lösa saker. har tillträtt konven- tionen och luftfartsprotokollet. Ett svenskt tillträde medför att även regleringen för finansiering av järnvägssektorn moderniseras; att även järnvägssektorn får ett heltäckande internationellt register med- för enligt utredningens uppfattning en positiv utveckling inom svensk rätt. Sammantaget är utredningens bedömning att ett tillträde skulle medföra ekonomiska fördelar för svenska järnvägsföretag, vilket sannolikt kommer att medföra andra positiva samhällsekonomiska effekter. har övervägt bl.a. om det är lämpligt att till- skapa någon form av registerpant som ersättning för dagens lösöre- köp, se SOU 2015:18. Kommittén har kommit fram till i huvudsak följande reglering, som tas in i en lag om panträtt i lösöre genom registrering. Möjligheten att pantsätta lösöre genom registrering ska gälla för näringsidkare, däremot inte för privatpersoner. Endast skepp, skeppsbygge och luftfartyg faller utanför. Andelar i lösöre ska också kunna bli föremål för panträtt genom registrering. När registrering har skett ska registreringsmyndigheten ombesörja att kungörelse sker i Post- och , som publiceras på webbplats och därmed är lätt tillgänglig för var och en. Där finns olika sökmöjligheter, och på webbplatsen ska kun- görelsen ligga kvar till dess avregistrering av panträtten sker. Detta förslag är alltjämt under beredning hos Justitiedeparte- mentet. Ett tillträde till järnvägsprotokollet innebär, som nämnts ovan, registrering av säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel i ett inter- nationellt register, vilket enligt utredningen inte går att jämföra med ett nationellt register för panträtter. Vidare erbjuder Kapstads- konventionen tillsammans med järnvägsprotokollet harmonisering och internationalisering av de insolvensrättsliga regler som gäller vid köp av rullande järnvägsmateriel. Det alternativ som i teorin står till buds är att genomför en större modernisering av svensk kreditsäkerhetsrätt och på egen hand inför regelsystem som bl.a. motsvarar och speglar järnvägs- protokollet. Men utredningen bedömer att en sådan större lagstift- ningsomgång inte kan nå upp till en konventionsbaserad internatio- nell reglering av den typ som Kapstadssystemet erbjuder. 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker Huvuddelarna av järnvägssprotokollet inkorporeras i svensk rätt genom ändringar i lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. Tre typer av avtal kan ge upphov till en internationell säker- hetsrätt: pantavtal (inklusive säkerhetsöverlåtelser), leasingavtal och köpeavtal där säljaren har ett äganderättsförbehåll. För att omfattas av Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll måste säkerhetsrätten vara knuten till en typ av egendom som anges i konventionen, så- som rullande järnvägsmateriel. Avgörande för om protokollet är tillämpligt är om gäldenären (dvs. pant- eller säkerhetsställaren, leasingtagaren eller köparen) hör hemma i en stat som har tillträtt Kapsstadskonventionen och järn- vägsprotokollet. har, , tillträtt Kapstads- konventionen.