sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Därtill finns en viss lagreglerad begränsning när det gäller att lämna ut uppgifter från försäkringsföretag genom bestämmelserna om på vilket sätt personuppgifter får behandlas enligt personuppgiftslagen. Uppgifter får endast lämnas ut om det inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna har samlats in. Företag som bedriver livförsäkringsrörelse omfattas även av lagen om (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av ter- rorism. Datainspektionen utövar tillsyn över försäkringsföretagens behand- ling av personuppgifter enligt personuppgiftslagen. ansvarar för att ge tillstånd att bedriva för- säkringsrörelse och för tillsynen av försäkringsföretagen. Svensk Försäkring3 är försäkringsföretagens branschorganisation. Organisationen utfärdar bl.a. gemensamma branschrekommenda- tioner som gäller alla medlemsföretag. Det finns t.ex. rekommenda- tioner om behandling av personuppgifter inom försäkringsföreta- gens utredningsverksamhet, om behandling av personuppgifter om hälsa inom försäkringsbranschen, om förköpsinformation och om hantering av genetisk information. 2 Svensk Försäkrings Rekommendation om behandling av personuppgifter om hälsa inom försäkringsbranschen. 14.2Behandling av uppgifter för att bedöma m.m. 14.2.1Försäkring och modern teknik Med ny teknik kommer möjligheten att basera premien på nya fakto- rer. För en personförsäkring kan t.ex. den försäkrades vardags motion, som den registreras av en aktivitetsmätare, vara en faktor. Aktivitetsmätare är en relativt ny typ av konsumentprodukt som med rörelsesensorer känner av hur användaren rör sig och med hjälp av olika algoritmer (mer eller mindre säkert) kan avgöra exempelvis hur många steg han eller hon har gått . Fitbit och Jawbone är två av de mest kända företagen som säljer aktivitets mätare. Men även smarta klockor, som Watch, har sådana funktioner. För en fordonsförsäkring kan t.ex. vägval, registrerat av en GPS, användas. Ett av de vanligaste argumenten för att använda modern teknik i försäkringssammanhang är att det kan åstadkomma en rättvisare riskfördelning i form av mer differentierade försäkringspremier.4 En person som rör sig mycket minskar risken för många sjukdomar och bör enligt detta resonemang betala en lägre premie för sin sjukför- säkring än den som lever ett mer stillasittande liv. Och en person som i stor utsträckning kör sin bil på motorväg med få olyckor kan få betala en lägre premie för sin fordonsförsäkring än den som i stället ofta färdas på en olycksdrabbad landsväg. Men denna utveckling har också flera integritetsaspekter. Det handlar om hur den insamlade informationen används och hur den skyddas mot obehörig spridning. Både hälsodata som samlas in av aktivitetsmätare och positionsuppgifter om var en försäkrad bil befinner sig är känslig information. Alla de risker som behandlas i avsnitt 21.1 om molntjänster gäller i högsta grad de tillämpningar som tas upp i denna text. Lagras informationen på ett sätt som skyd- dar den mot externa attacker? Hur säkerställs att bara behörig perso- nal kommer åt den? Gallras uppgifterna när de inte längre behövs? 4 , Risk and reward – Data and technology are starting to up-end the insurance business, publicerad på 14.2.2Ny teknik ger nya bedömningsgrunder Med teknikutvecklingen har försäkringsföretagen fått nya möjlighe- ter att bland annat värdera risk. Det handlar t.ex. om teknik som företagen själva utrustar sina kunder med, i form av aktivitetsmätare som registrerar människors rörelser och motsvarande lösningar för fordon. Men det handlar också om analys av data från andra datakäl- lor. På motsvarande sätt som i banksektorn5 och många andra bran- scher har det framkommit att åtminstone utländska försäkringsföre- tag använder big data-verktyg för att dra slutsatser ur exempelvis information som samlas in från sociala medier. För personförsäkringar ligger faktorer som ålder och svar på hälsodeklarationer till grund för premiens storlek och för om perso- nen i fråga alls ska godkännas som försäkringstagare. När det gäller fordonsförsäkringar används bland annat ägarens ålder, årlig kör- sträcka och bostadsadress. Alla dessa exempel är faktorer som för- säkringsföretagens analyser har visat påverkar risken för att ett för- säkringsfall ska uppstå, och som därmed också ligger till grund för kostnaden för försäkringstagaren. Just person- och fordonsförsäk- ringar är två produktkategorier där försäkringsföretagen börjat utforska teknikens möjligheter. Med teknikens hjälp har det ju blivit möjligt att mäta både en människas och en bils ”aktiviteter”. Förutom produkter som mäter rörelse finns det också sådana som sägs kunna mäta användarens stressnivå och andra som mäter blodsockernivåer. För personer som medicinerar mot en sjuk- dom handlar personlig hälsa också om att rätt läkemedel tas . Det utvecklas t.ex. läkemedelsförpackningar som kan påminna användaren om det. Företag som amerikanska 23andme6 erbjuder konsumenttjänster för DNA-analys, där kunderna får reda på om deras arvsmassa påver- kar risken för att drabbas av ett antal sjukdomar. Företag som säljer fordonsförsäkringar använder ofta en modell som går under namnet usage-based insurance, UBI. Det innebär att premien beräknas utifrån hur fordonet faktiskt används. I sin allra enklaste form sätts premien utifrån en årlig körsträcka, där utgångs- punkten är att risken ökar med antalet körda mil. 5 Se kapitel 15 om bank och kreditmarknaden. Men också för fordon finns produkter som påminner om aktivi- tetsarmbanden. På motsvarande sätt som vid användning av aktivi- tetsarmband kan fordon förses med rörelsesensorer som bland annat används för att registrera hur föraren accelererar, bromsar och svänger, medan en GPS loggar på vilka vägar bilen förs fram. Ofta ansluts utrustningen till en kontakt i bilen som kallas OnBoard Diagnostic. Den insamlade information används sedan av försäk- ringsföretagen för att bedöma risknivån. Återkommande häftiga inbromsningar kan exempelvis tyda på bristande uppmärksamhet, medan resor utanför rusningstrafik och på vägar med få olyckor är en positiv signal. De nya möjligheter som försäkringsföretagen tack vare teknikut- vecklingen får till sitt förfogande är i många fall en vidareutveckling av de analyser och bedömningar som redan görs. Exempelvis kan försäkringstagare som inte anmält försäkringsärenden gällande sitt fordon få rabatt på premien. Men att ett fordon inte har varit inblan- dat i en olycka säger inte med nödvändighet något om hur bilen framförts, vilket däremot en analys av de uppgifter som samlas in av den nya utrustningen kan göra. Förespråkarna för usage-based insu- rance för fordon brukar lyfta fram ett antal potentiella fördelar, exempelvis:7 ––Rättvisare när försäkringsföretagen genom tekniken får möjligheter att göra bättre segmentering av sina kunder. Det kan till exempel innebära att unga men försiktiga och/eller duktiga förare som får betala höga på grund av sin låga ålder kan sänka sina försäkringskostnader. ––En säkrare trafikmiljö, förutsatt att lägre som konse- kvens av försiktigare körstil har tillräckligt stor attraktionskraft. ––Minskade utsläpp, med samma reservation som för en säkrare trafikmiljö. 7 insurance, – började två svenska försäkringsföretag med en försäk- ring där premien beräknas på försäkringstagarens beteenden. Det handlar om fordonsförsäkring vars ska beräknas på förarens körsstil. Det görs genom en app som installeras i försäkringstagarens mobiltelefon. Telefonens inbyggda sensorer används tillsammans med GPS:en för att avgöra hur personen är som bilförare: hastighet, inbromsningar, acceleration, kurvtagning och total körsträcka sam- las in. Informationen kombineras med data om hastighetsbegräns- ningar som hämtas från Transportstyrelsens vägdatabas. I en av lös- ningarna används en indikator i bilen tillsammans med appen. Indikatorn visar för föraren om hastighetsbegränsningarna hålls under färd. Varje tur med bilen kan sedan analyseras av försäkrings- företaget. Information om de samlade resorna vägs samman till en eventuell premierabatt på 15–. Företagen presenterar på sina respektive webbplatser hur det är tänkt att uppgifter som samlas in genom denna lösning ska användas. Båda företagen uppger att de bara kommer att använda information om varje körning i aggregerad form för att kunna beräkna premien. Inga uppgifter som kopplar samman tid och plats för körning med person kommer enligt bolagen att sparas. Båda företagen avser att använda anonymiserade uppgifter för produktutveckling. har ett svenskt försäkringsföretag lanserat en sjuk- och olycksfallsförsäkring som ger rabatt på premien när kun- den rör på sig i vardagen. Försäkringen är kopplad till en mobilapp som mäter hur många steg kunden tar . Ju mer försäkrings- tagaren rör på sig i vardagen desto högre rabatt. Den som går minst 7 500 steg per dag får 5 procents rabatt. För att få den maximala rabatten på ska försäkringstagaren gå 9 500 steg per dag utslaget på en 30-dagars period. Det finns utländska försäkringsföretag som använ- der aktivitetsmätare för att beräkna på personförsäkringar. Amerikanska Oscar8 är ett försäkringsbolag som säljer personför- 8 ’s Experience – Kunder kan få en gratis aktivitetsmätare, en Misfit. Når kunden sitt aktivitetsmål ger det upp till per dag i bonus. Amerikanska är ett andra exempel på försäkringsbo- lag som jobbar med aktivitetsmätare. Tillsammans med brittiska Vitality erbjuder JohnHancock sina kunder ett bonussystem lik- nande Oscars.9 14.2.5Data från andra källor I takt med att allt fler delar av samhället digitaliseras i allt större utsträckning uppstår allt fler informationskällor som går att använda för olika typer av analyser. Precis som i andra branscher kan och kommer försäkringsföretag att använda data som samlas in från exempelvis sociala medier. Många förutspår också en snar tillväxt för olika typer av uppkopplade prylar, det som kallas för internet of things eller sakernas internet, vilket kommer få tillgången till data att växa ytterligare. Med tillräckligt stora datamängder i kombination med avancerade analysverktyg blir detta ett viktigt verktyg för många företag, i försäkringsbranschen och på annat håll. I en artikel i anfördes bl.a. att modern teknik gör det möjligt för försäkringsbolagen att mäta individuella risker mycket mer exakt. Digitala spår i sociala medier, uppgifter om kreditkortsanvändning och andra registrerade uppgifter ger upphov till mängder av information. I ett pilotprojekt av en brittisk försäk- ringsgivare verksam i iakttogs att analyser av en potentiell kunds mindre konventionella data, till exempel online-beteende och köpvanor, var ett lika effektivt sätt att identifiera potentiella hälso- risker som att analysera medicinska hälsoundersökningar.10 I artikeln lyftes även fram hur Facebook-flöden och information om vad en person gillar kan användas för att göra antaganden om försäkrings- risker. Bakom försäkringsbranschens ökande teknikanvändning finns flera drivande faktorer. Den mest uppenbara handlar om att försäk- ringsföretagen vill bli bättre på att förutse och hantera risker. Med ett växande beslutsunderlag i form av data, som samlas in från senso- 10 Risk and reward – Data and technology are starting to up-end the insurance business, publicerad på rer i olika former, kombinerat med de analysmöjligheter som big data innebär, får försäkringsföretagen just detta. Men det handlar också om nya möjligheter att kommunicera med kunderna. Hos försäkringsföretagen finns förhoppningar om att tekniken ska minska de totala kostnaderna. Om kostnaderna för en aktivitets- mätare och den bonus som försäkringstagaren får när denne använ- der mätaren understiger de beräknade kostnaderna för framtida för- säkringshändelser som därmed kan undvikas är det en bra investering för försäkringsföretaget. I vilken utsträckning det verkligen blir utfallet är fortfarande osäkert. I en artikel om samarbete med Misfit konstaterar en av de intervjuade, , som är ansvarig för vid , att det sannolikt är svårt att med en aktivitetsmätare sporra dem som mest behöver förändra sin livsstil.11 Han anser att det sannolikt är lättare att få en person som redan går 8 000 steg att lockas av erbjudande om rabatt på premien om man uppnår 10 000 steg per dag, än en person som bara går 2 000 steg per dag. I har arbetsgivare som tecknar gruppförsäkringar åt sina anställda också infört aktivitetsmätare i olika typer av hälsofrämjande bonusprogram. Syftet är att få fler i personalen att röra sig mer, och därmed kunna förhandla ner premierna gentemot försäkringsföreta- get. Den här utvecklingen har inte gått företagen som tillverkar aktivitetsmätarna förbi.12 uppmärksammade detta att arbetsgivare vill kontrollera och påverka de anställdas hälsa.13 I artikeln varnar lektorn i företagsekonomi för denna utveckling och anför att gränserna mellan arbetet och fritiden suddas ut. Han menar att de anställda måste bete sig som arbetsgivarna vill i varje del av livet och att de på så sätt blir övervakade. 11 , Pays People to Stay Fit, publicerad på 12 Fitbit Extends Corporate Wellness Offering with HIPAA Compliant Capabilities – https:// investor.fitbit.com/press/press-releases/press-release-details/2015/Fitbit-Extends- Corporate-Wellness-Offering-with-HIPAA-Compliant-Capabilities/default.aspx 13 , vill arbetsgivarna hålla koll på din hälsa och träning, publicerad på En annan relativt ny tänkbar källa för datainsamling är de olika former av egna ytor för hantering av personuppgifter som finns och som är under uppbyggnad, t.ex. olika former av hälsokonton där enskilda kan samla sina hälsouppgifter. 14.3Exempel på risker för intrång i den personliga integriteten Mycket av den information som försäkringsföretagen är intresserade av att samla in är känslig. Exempelvis kan en dosa med GPS som kontinuerligt registrerar var en bil befinner sig avslöja mycket om ägarens vanor. Det samma gäller en aktivitetsmätare som registrerar fysisk aktivitet och sömn. Eftersom uppgifter som samlas in skickas vidare från användaren till molntjänstservrar innebär det att resone- i avsnittet (21.1) om molntjänster i allra högsta grad gäller detta specifika område. Det handlar t.ex. om säkerhetsarrangemang vid överförandet av uppgifter mellan exempelvis armband och server. Det handlar också om säkerhetsarrangemang när uppgifterna väl hamnat på servrarna. Hur ser skyddet mot externa attacker ut? Hur säkerställs att bara behörig personal kommer åt uppgifterna? drabbades Anthem, ett av de största personför- säkringsbolagen i , av ett stort dataintrång där 80 miljoner per- sonuppgifter stals. I medierapporteringen förekom uppgifter om vad hälsodata är värt på den svarta marknaden. I en intervju med hävdade en säkerhetsexpert att priset på sådana uppgifter är upp till tio gånger högre än priset på ett stulet kreditkortsnum- mer.14 I avsnittet (21.2) om big data tas svårigheterna med att anonymi- sera insamlad data upp. Det finns forskning som visar att det är svårt att förhindra att information kan återkopplas till en viss individ, trots försök att anonymisera. Ett sätt att minska riskerna för den här typen av dataläckage är att helt enkelt låta bli att samla in informationen centralt. I stället för att t.ex. all rådata förmedlas från en försäkrings- 14 och , Anthem Hacking Points to Security Vulnerability of , publicerad på tagares bil till försäkringsföretagets servrar kan beräkningarna göras i bilen. Då behöver bara ett faktureringsunderlag skickas vidare till företaget. får använda den insamlade informationen är också en integritetsfråga. De försäkringsupplägg som lan- serats handlar till stor del om att försäkringstagaren med teknikens hjälp får möjlighet att visa för försäkringsföretaget att överenskomna villkor följs (”jag går 10 000 steg ”) alternativt som underlag för framtida premieberäkningar (”jag gör ytterst få häftiga inbroms- ningar”). Men i dataunderlaget öppnar sig också nya möjligheter. Med verktyg för big data-analys finns exempelvis stora möjligheter att försöka hitta samband som kan användas för beräkning av risker. I vilken utsträckning ska försäkringsföretag kunna använda häl- soinformation tillsammans med andra tillgängliga uppgifter? Sådan information kan användas för att dra slutsatser om exempelvis vilka andra produkter som sannolikt kan locka en viss kund eller om var dennes ekonomiska smärtgräns för försäkringskostnader går. , professor vid som intresserat sig för hälsodata, varnar i en intervju för möjligheterna till utökad användning.15 Han är bekymrad över upp- gifterna om de anställdas aktivitet skulle kunna används för andra ändamål. t.ex. för att mäta de anställdas produktivitet eller för att delas med någon tredje part m.m. 14.3.3Risk för diskriminering på försäkringsmarknaden? En annan återkommande oro rör de effekter som aktivitetsmätare och liknande teknik kan få på försäkringsmarknaden och för möjlig- heterna för en individ att teckna en försäkring på lika villkor som andra. De som har råd att betala en hög fordonsförsäkring kan t.ex. fortsätta att köra vårdslöst. En ensamstående förälder kan däremot ha svårt att hinna med att både äta hälsosamt och träna och får då en 15 , Big – How your fitness tracker could increase your health insurance costs someday, publicerad på högre premie för sin personförsäkring. Och en låginkomsttagare som lever väldigt hälsosamt, men som kanske inte har råd med de prylar som kan övertyga försäkringsföretagen om att så är fallet, får inte den belöning i form av en lägre premie som han eller hon egent- ligen skulle ha rätt till. 14.3.4Inhämtning av uppgifter om hälsa För att kunna bevilja en personförsäkring och reglera ett försäk- ringsfall krävs att försäkringsbolagen i vissa fall får tillgång till käns- liga uppgifter om enskilda personers hälsotillstånd. Eftersom hälso- uppgifter normalt är sekretessbelagda, måste den enskilde lämna sitt samtycke till att uppgifterna lämnas ut för att försäkringsbolaget ska få tillgång till uppgifterna. Med stöd av samtycket, som ofta benämns fullmakt, kan bolaget begära in t.ex. patientjournaler från hälso- och sjukvården. I försäkringsavtalslagen finns regler om upplysningsplikt för för- säkringstagare (dvs. den person för vars liv eller hälsa försäkringen gäller). Han eller hon är enligt 12 kap. 1 § skyldig att på försäkrings- bolagets begäran lämna upplysningar som kan ha betydelse för frågan om en personförsäkring ska meddelas, utvidgas eller förnyas. Försäkringstagaren ska ge riktiga och fullständiga svar på försäk- ringsbolagets frågor. Bakgrunden är att det normalt endast är försäk- ringstagaren eller den försäkrade som har kunskap om de förhållan- den som påverkar riskens storlek i det enskilda fallet. På grund av att det har förekommit kritik mot försäkringsföreta- gens hantering av samtycken för att hämta in hälsouppgifter, infördes nya bestämmelser i försäkringsavtalslagen som reglerade under vilka förutsättningar sådana samtycken får hämtas in. Enligt förarbetena16 handlade kritiken för det första om utformningen och omfattningen av samtyckena till inhämtande av hälsouppgifter. Samtyckena ansågs vara otydliga, och att det därför fanns en risk för att den som lämnar ett samtycke inte insåg konsekvenserna av det. I det sammanhanget hade det även gjorts gällande att försäkringsbola- gen fick tillgång till irrelevant information (överskottsinformation). För det andra hade det hävdats att det förekom att försäkringsbola- 16 Regeringens proposition Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang, prop. 2009/10:241. gen över- eller misstolkade informationen i journalerna med följd att försäkringstagare obefogat fick sämre villkor eller helt nekades för- säkring. För det tredje hade vissa kritiker ansett att detta medförde risker för patientsäkerheten. Genom att vårdpersonalen anpassar sin journalföring till att försäkringsbolag kan komma att få del av jour- nalen fanns det enligt kritikerna en risk för att viktiga uppgifter inte journalfördes. Denna kritik har särskilt gällt de journaler som förs inom barn- och skolhälsovården. Slutligen, och för det fjärde, hade det gjorts gällande att försäkringsbolag sparade den inhämtade infor- mationen för länge och att informationen inte var skyddad eftersom det inte finns någon författningsreglerad tystnadsplikt för anställda i försäkringsbolag. Regeringen ansåg att inhämtandet av hälsouppgifter som förut- sätter den enskildes samtycke inte utesluter att det ändå brister i skyddet av den personliga integriteten. Ett samtycke kan lämnas t.ex. utan tillräcklig insikt i vad samtycket innebär eller till följd av att den enskilde upplever sig sakna reell möjlighet att vägra lämna samtycke på grund av att försäkringsskydd annars inte kan uppnås. En central utgångspunkt för regeringen var därför att de samtycken som förekommer i försäkringssammanhang ska vara frivilliga och bygga på tillräcklig information. finns det därför bestämmelser i försäkringsavtalslagen som reglerar när för- säkringsföretagen får begära samtycke till att inhämta hälsouppgifter. Ändringarna i lagen innebär bl.a. att försäkringsbolaget vid en ansökan om individuell personförsäkring ska få begära samtycke till att inhämta hälsouppgifter endast om det är nödvändigt för pröv- ningen av ansökan. Samtycke ska alltså få begäras först efter en indi- viduell bedömning i varje enskilt fall. Försäkringsbolagets påstående att samtycket är nödvändigt ska – vid avslag på en försäkringsansökan – kunna prövas i domstol. Motsvarande ska gälla i samband med förnyelse av försäkring. Vid skadereglering ska försäkringsbolaget få begära samtycke till att inhämta hälsouppgifter först när det har uppkommit ett behov i det enskilda fallet. Samtycke ska alltså inte få begäras innan ett försäkringsfall har inträffat eller redan i skadean- mälan. De nya reglerna om hur känsliga uppgifter om hälsa ska få hämtas in av försäkringsföretagen är utformade efter traditionell inhämtning av uppgifter på papper. Frågan är om dessa regler är tillräckliga för att skydda den enskildes integritet när det uppkommer nya möjligheter att ta del av t.ex. journaluppgifter via nätet och genom förekomsten av olika hälsokonton. När det gäller det hälsokonto som eHälsomyndigheten avser att erbjuda (HälsaFörMig) är tanken att enskilda ska få möjlighet att samla all information om sin hälsa på ett och samma ställe. Hälsokontot ska fungera som en tjänst som gör det möjligt för var och en att överblicka sin egen hälsoinformation . Enligt eHälsomyndighetens bedömning är det individen själv som ansvarar för innehållet i HälsaFörMig och som får bestämma om någon ska ges behörighet att läsa eller hämta information. eHälsomyndigheten ska vara ansvarig för att informationen hanteras på ett säkert sätt. Myndigheten ska erbjuda tredjepart möjlighet att ansluta tillämp- ningar (appar) och tjänster till hälsokontot, men sedan är det indivi- den som ska välja vilka e-tjänster han eller hon vill använda för att bearbeta och visa upp sin information. 14.4Kommitténs samlade bedömning av området hanteras en stor del av försäkringsbolagens verksamhet med hjälp av informationsteknik. Den ökade mängden information som finns tillgänglig om enskilda personer ger försäkringsföretagen möj- lighet att få bättre underlag för riskbedömning, skadebedömning och för utredning av oklara försäkringsfall. Företeelsen att med hjälp av sensorer mäta rörelse och aktivitet i bilar och hos personer ger möjlighet att göra riskbedömningen säkrare och mer individanpas- sad. Detta kan vara både en fördel och en nackdel beroende på hur man ser på hur risken ska fördelas i ett större kollektiv. Den enskildes måste ge sitt samtycke för att ett försäkringsföre- tag ska få hämta in uppgifter om dennes hälsa från hälso- och sjuk- vården. Ett samtycke kan dock lämnas utan att den enskilde har till- räcklig insikt om vad samtycket innebär.