sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Det finns vetenskaplig evidens för att studie- och yrkesvägledning leder till mer medvetna val.2 Ambitio- 1Se bland annat 2012. Ungdomars uppfattning om gymnasievalet. 2ELGPN 2013–14. The Evidence Base on Lifelong Guidance. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval nerna för studie- och yrkesvägledningen inom och gymnasieskolan är höga, men ambitionerna i regelverket av- speglas inte alltid i verksamheten. I detta kapitel presenterar utredningen förslag om en starkare statlig styrning för att stärka kunskapsområdet skola–arbetsliv i . Utredningen föreslår att alla elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors praktisk arbetslivsorientering, antingen på en arbetsplats eller på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Utredningen föreslår också vidare utredning för att studie- och yrkesvägledningen ska bli mer likvär- dig och ge alla elever en vägledning av hög kvalitet inför sina utbild- nings- och yrkesval. 3.1Gymnasievalet är viktigt men svårt Valet till gymnasieskolan är för många elever förknippat med oro och hög stress.3 Oron förklaras till stor del av osäkerhet och kun- skapsbrist. Eleverna är både osäkra på vad de själva vill ”bli” och på vad de olika alternativen innebär. En del känner att de inte är mogna att välja utbildning och att de gör sitt val utan att vara medvetna om vad deras val kan komma att betyda . Att göra ett medvetet och övervägt val innebär att kunna matcha sina intressen, förmågor och förutsättningar med en utbildning som ger god arbetsmarknadsetablering och goda möjligheter till fortsatt lärande. har antalet alternativ ökat som marknadsföringen kring utbildningar och utbildningsprodu- center har blivit mer intensiv.4 Dessutom har minskande gymnasie- kullar lett till en ökad konkurrens om eleverna, vilket har medfört ett ytterligare tryck på den som ska välja gymnasieutbildning.5 Det stora utbudet av såväl inriktningar som skolhuvudmän gör att gymnasie- valet ställer höga krav på elever och föräldrar. Att välja kräver mer av långsiktighet och överblick . 3Se bland annat 2012. Ungdomars uppfattning om gymnasievalet. 4Panican, 2014. ”Rådgivare, vägledare och mäklare – om roll och betydelse för gymnasievalet”. Konkurrensen om eleverna – Kommunernas hantering av minskande gymnasie- kullar och en växande skolmarknad. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval skilt stor för de elever som bor i områden med många olika utbild- ningsanordnare att välja mellan. För att eleven ska kunna göra alla dessa överväganden krävs att eleven ges förutsättningar att utveckla goda kunskaper om arbets- marknaden och utbildningsvägar tidigt under skolgången. I hela , men framför allt under årkurserna 7–9, måste kvalite- ten i studie- och yrkesvägledningen bli bättre och ge eleverna dessa kunskaper. 3.1.1Ibland väljer eleven fel Flera olika parter har en förväntan om att eleven ska välja ”rätt” gymnasieutbildning och för eleven själv uppfattas valet ofta som livs- avgörande. För eleven är det ett livsstilsval som lägger en grund för såväl självbild som framtidsutsikter. Föräldrar och lärare vill gärna att valet ska landa vid ett gymnasieprogram som maximerar elevens potential och framtidsmöjligheter. Skolhuvudmännen och kom- munerna konkurrerar om eleverna och vill att de ska välja just deras utbildning. Utifrån ett samhällsperspektiv finns också en poäng med att eleven gör välgrundade val som kan bidra till en effektiv match- ning på arbetsmarknaden och sänkta kostnader för omskolning. I vissa fall möts dock inte dessa förväntningar och elevens val ses i efterhand som felaktigt. I dessa fall talas det om felval. Felval kan kategoriseras på olika sätt. Det kan handla om att elever byter program respektive hoppar av, eller om att elever efter slutförd gymnasieutbildning sedan inte fortsätter på den väg som program- valet pekat mot. var det av eleverna som började i gymnasie- skolan som bytte program . Hälften av dessa (totalt 3 897 elever) behövde börja om i årskurs 1 på sitt nya program.6 Att eleverna måste börja om i årskurs 1 innebär att dessa elevers gymnasieutbildning förlängs med , vilket medför ett senare- lagt inträde på arbetsmarknaden och en lägre total livsinkomst. För samhället innebär detta kostnader för att finansiera en förlängd utbildning och för elevernas föräldrar kan det innebära för- längd försörjningsplikt. 6 statistik för /14. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval av eleverna som började (10 161 elever) slut- förde inte gymnasieskolan inom fem år.7 Att en elev inte avslutar sina gymnasiestudier kan få långsiktiga konsekvenser för elevens framtidsutsikter. En person som saknar gymnasieutbildning får tyd- ligt försämrade möjligheter på arbetsmarknaden.8 Avbrott från gymnasieskolan kan ha olika orsaker. Temagrup- pen Unga i arbetslivet har frågat 379 unga som inte har fullföljt sina gymnasiestudier om orsakerna till att de avbrutit sina studier.9 De främsta orsakerna till avbrott är mobbning, socialt utanförskap och brist på pedagogiskt stöd i undervisningen. För fler än hälften är mobbning och socialt utanförskap den främsta orsaken. Fel pro- gramval var enligt ungdomarna själva ett mindre vanligt skäl till av- hopp. En ytterligare variant av felval är elever som väljer högskole- förberedande program utan att sedan gå vidare till högre studier. av eleverna som gick ut samhällsvetenskapliga program- met 2010 hade ännu inte påbörjat några högskolestudier efter avslutad gymnasieutbildning. Att studera ett gymnasieprogram men sedan inte fortsätta på den inslagna vägen är ett mindre pro- blem än att helt sakna gymnasieutbildning, men kan ändå medföra svårigheter för individen. Till exempel är möjligheten att få tillträde till en yrkesutbildning liten för en elev som redan har en gym- nasieexamen från ett högskoleförberedande program.10 En elev som redan har en gymnasieexamen prioriteras inte vid urval till kommu- nal vuxenutbildning, och många utbildningar inom kräver förkunskaper i form av kurser i yrkesämnen. För en elev som inte går vidare till högre studier men som efter avslutad gym- nasieutbildning vill läsa en yrkesbildning hade det därför varit mer fördelaktigt att välja ett yrkesprogram. Ur samhällsekonomisk synpunkt innebär alla former av felval ökade kostnader. Ur individens perspektiv är det dock svårt att avgöra vilken väg som är rätt eller fel. Föränd- ringar längs vägen gör att det som för individen först föreföll vara Utsikterna på arbetsmarknaden för 71 utbildningar. 9Temagruppen Unga i arbetslivet 2013. 10 orsaker till avhopp – 379 unga berättar om avhopp från gymnasiet. 10Jfr bestämmelser om urval i 3 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning och be- stämmelser om särskilda förkunskaper i 3 kap. 3 § förordningen (2009:130) om . Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval rätt val efter hand kan visa sig vara ett felaktigt val. Om eleven ges förutsättningar att göra mer välgrundade och medvetna val minskar dock risken för detta. måste elever som studerar på yrkesprogrammen i de flesta fall göra aktiva val för att få grundläggande behörighet till högskolan. För att uppnå särskild behörighet kan eleven också be- höva studera utökat program. Trots möjligheterna att studera be- hörighetsgivande kurser på yrkesprogrammen upplevs de högskole- förberedande programmen fortfarande som mindre stängda när det kommer till möjligheten att studera vidare. Vid utredningens skolbesök och samtal med elever har det varit tydligt att den grundläggande behörigheten till högskolan spelar stor roll i valet av gymnasieprogram. För elever som känner sig osäkra på vilken yrkesväg de vill välja ligger det nära till hands att välja ett program som upplevs som mer öppet. Att välja ett hög- skoleförberedande program ses som ett sätt att skjuta upp det livs- avgörande valet. Omgivningen uppmuntrar även eleverna att välja högskole- förberedande program av mer värderingsmässiga skäl. I finns en tendens att betona fördelar med att välja teoretiska pro- gram.11 Det finns en norm att eleverna bör välja en högskoleförbere- dande gymnasieutbildning och att andra val betraktas som mer negativa. Det gäller inte bara i , utan är en trend som kan ses i många länder inom OECD.12 En del av förklaringen är sannolikt att det finns en tydlig statusskillnad mellan yrkesprogrammen och de högskoleförberedande programmen. En kvalitativ studie av svenska niondeklassares attityder och för- hållningssätt gentemot gymnasieskolans olika program visade att statusskillnaden mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program var en viktig faktor i elevernas val.13 De intervjuade eleverna hade en nedvärderande syn på yrkesprogrammen och dess 11Panican, 2014. ”Rådgivare, vägledare och mäklare – om roll och betydelse för gymnasievalet”. The relationship of Career Guidance to VET. Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval elever, oavsett om de själva planerade att välja ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program. som de intervjuade eleverna uppgav att valet varit deras eget och att omgivningen endast haft viss eller liten påverkan gav elevernas resonemang också uttryck för en självsortering utifrån den egna sociala bakgrunden. Föräldrarnas yrke var vägledande för många elever och i synnerhet för de elever som planerade att välja ett högskoleförberedande program framkom att föräldrarna hade satt gränser för vad som var ett önskvärt val. Intervjustudiens resultat ligger i linje med annan forskning om vilka faktorer som påverkar gymnasievalet. Social bakgrund, kön och etnicitet är starka styrningsmekanis- mer vid gymnasievalet (se kapitel 4). I en valsituation där kunska- pen om alternativen är otillräcklig tenderar valet att i högre grad vägledas av elevens egna sociala bakgrund, samt kollektiva föreställ- ningar och fördomar. I brist på kunskap om de olika skolorna, pro- grammen och inriktningarna förlitar sig eleven på uppfattningar om vilka elever som brukar välja vad. Eleven frågar sig – vilken sorts person är jag, och vilken sorts utbildning och yrke brukar personer som jag ha? Svaren på dessa frågor formar elevens ”möjlighets- horisont”, föreställningen om vilka alternativ som är realistiska och lämpliga för honom eller henne.14 Detta är en process som börjar långt innan den aktuella valsituationen vid gymnasievalet uppstår.15 Gymnasievalet är till stor del en fråga om identitetsskapande och grupptillhörighet. Det handlar om att välja en utbildning och en skola som överensstämmer med den egna livsstilen. Eleven väljer därför ofta en skola där de andra eleverna förväntas ha liknande bakgrund, ambitioner och intressen. På så sätt fungerar gymnasie- valet som en social självsortering som reproducerar sociala, kultu- rella och könsmässiga skillnader. Elevens osäkerhet bidrar ytter- ligare till att eleven orienterar sig mot sin egen sociala bakgrund, vilket i sin tur leder till att sociala skillnader reproduceras.16 Möjligheternas horisont – etnicitet, utbildning och arbete i ungas berättelser om karriärer. Applying Gottfredson's Theory of Circumscription and Compromise in Career Guidance and Counseling. Utbildningssegregation och självsortering. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval 3.2Kunskap och vägledning underlättar valet För att vara väl förberedd för gymnasievalet behöver en elev både en kunskapsbas att stå på och vägledning i den konkreta valsituatio- nen. Eleven behöver tidigt i sin utbildning utveckla kunskaper om arbetslivet och rent praktiskt komma i kontakt med olika yrkes- områden. Inför själva valsituationen behöver eleven sedan stöd och hjälp för att valet ska bli väl övervägt. kan ses både i snäv och i vid bemär- kelse. I den snäva bemärkelsen avses vanligen personlig vägledning, enskilt eller i grupp. Vägledning i vid bemärkelse avser all verksam- het som bidrar till att ge elever kunskaper och färdigheter som för- bereder dem för framtida studie- och yrkesval. Tyvärr är studie- och yrkesvägledningen ofta lågt priorite- rad i skolans vardag och tillgången till kvalitativ studie- och yrkes- vägledning varierar stort mellan kommuner och skolor. 3.2.1Studie- och yrkesvägledning har positiva effekter för både individ och samhälle är ett relativt litet forskningsfält i och inriktningen på den forskning som bedrivs berör ofta andra perspektiv än vägledningens effekter.17 Det innebär att kun- skaperna om den svenska studie- och yrkesvägledningens effekter på exempelvis arbetsmarknaden är begränsade. Tillgången till studie- och yrkesvägledning i tycks dock minska risken för att elever senare hoppar av gymnasieskolan. SCB fann, i en studie gjord 2012 på uppdrag av , att elever som gått på en grundskola med låg studie- och yrkesvägledartäthet löper en högre risk att göra studieavbrott i gymnasieskolan.18 Att studie- och yrkesvägledning minskar risken för avhopp och har positiva effekter för studieresultat, övergången mellan utbild- ningsnivåer och elevernas etablering på arbetsmarknaden och i samhället är väl belagt i den internationella vägledningsforskningen. Detta framgår av den översikt av forskningen inom EU och ett an- 17Bimrose & 2015. ”Forskning om studie- och yrkesvägledning”, s. 58; Lärarnas riks- förbund 2012. Effekter av vägledning, s. 14. 18Lärarnas riksförbund 2012. Effekter av vägledning. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval tal som genomförts av för livs- lång vägledning, ELGPN.19 I forskningsöversikten konstateras att studie- och yrkesvägledning har positiva effekter inte bara för indi- viden utan även för samhället i stort och för den ekonomiska ut- vecklingen. Detta gäller inte minst inför och under yrkesutbild- ning, där vägledning kan bidra till att stärka både utbildningens och elevernas koppling till arbetsmarknaden. Inom forskningen betonas vikten av att vägledningen på ett naturligt sätt finns med i läro- planer och andra styrdokument samt att skolledningen stöder och är delaktig i vägledningen så att den blir en självklar del av skolans värdegrund.20 I en internationell forskningsöversikt gjord av Dansk Clearing- house for Uddannelsesforskning undersöktes vilka typer av vägled- ningsinsatser som hade dokumenterat bäst effekter i samband med övergångar mellan olika utbildningsnivåer.21 Individuella vägled- ningssamtal lyfts fram som särskilt effektiva då dessa, till skillnad från vägledning i grupp, kan anpassas utifrån den enskilda indivi- den. Även praktisk arbetslivsorientering och studiebesök stärker elevernas förmåga att fatta underbyggda val, förutsatt att sådana insatser planeras och följs upp grundligt. Den främsta framgångs- faktorn som lyfts fram är dock att det finns en helhetssyn i de olika vägledningsinsatser som genomförs. Den enskilda vägledarens ut- bildning och kunskapsnivå är också en viktig faktor för en effektiv studie- och yrkesvägledning. Elever vars föräldrar har kort utbildning eller låg inkomst byter oftare program och avbryter sina gymnasiestudier.22 Av den forsk- ning som gås igenom i den danska forskningsöversikten framgår att studie- och yrkesvägledning har som störst betydelse för elever som kommer från en studieovan miljö.23 Dessa elever saknar ofta en vuxen person att diskutera sin framtid med. Att tillgången på studie- och yrkesvägledning varierar stort mellan skolor och mellan kommuner i är därför problematiskt ur ett likvärdighets- perspektiv. 19ELGPN 2013–14. The Evidence Base on Lifelong Guidance. 20ELGPN 2013–14. The Evidance Base on Lifelong Guidance. 21Christensen & Søgaard 2011. Evidence on Guidance and Counseling. 22Se kapitel 4. & Søgaard 2011. Evidence on Guidance and Counseling. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval I en konstateras att vägledning som erbjuds inför tillträde till yrkesutbildning tenderar att vara bristfäl- lig.24 Akademisk utbildning premieras ofta framför yrkesutbildning, inte bara av elevernas omgivning utan också av skolans studie- och yrkesvägledning. Rapporten lyfter fram extern, och från skolorna oberoende, vägledning som en möjlig åtgärd att motverka sådana tendenser. Framför allt är det viktigt att eleverna, när de ska välja ut- bildning, har kännedom om vilka yrkesutbildningar som finns, vilka yrken de kan leda till och vilka yrkeskunskaper som arbetsmarkna- den efterfrågar. 3.2.2Studie- och yrkesvägledningen i når inte upp till målen Skollagen och läroplan innehåller övergripande be- stämmelser om elevernas tillgång till studie- och yrkesvägledning samt skolans mål och ansvar för samverkan med arbetslivet. Den statliga styrningen av studie- och yrkesvägledningen är dock be- gränsad, vilket innebär att det i stor utsträckning är upp till huvud- männen att besluta om mål och riktning för verksamheten.25 Enligt skollagen ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses.26 Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Skollagen föreskriver också att för att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller detta krav får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.27 The Relationship of Career Guidance to VET. Att bana väg mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och poli- tiskt perspektiv, s. 195. 262 kap. 29 § skollagen (2010:800). 272 kap. 30 § skollagen (2010:800). Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Enligt läroplanen för ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, före- ningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bak- grund. Läroplanen beskriver även vilket ansvar skolans olika yrkes- kategorier har när det gäller studie- och yrkesvägledning: Läraren ska bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och medverka till att utveckla kontakter med mot- tagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar bland annat för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt ut- bildning och yrkesinriktning. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsätt- ning. Studie- och yrkesvägledaren ska också vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Enligt läroplanen ska skolan ansvara för att varje elev efter genom- gången grundskola kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbild- ning och yrkesinriktning.28 Skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna fram- tiden, har inblick i närsamhället och dess arbetsliv, samt har känne- dom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. 28 Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, avsnitt 2.5 och 2.6. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval I allmänna råd om studie- och yrkesvägledning finns konkreta förslag på hur skollagens och läroplanens bestämmelser bör tillämpas.29 De allmänna råden betonar att lärare i alla ämnen kan bidra till att ge eleven underlag för välinformerade beslut nu och , exempelvis genom att i undervisningen visa på vilken betydelse ämnet har och hur kunskaper kan komma till användning i arbets- och samhällslivet. som kunskapsområde ges ett begränsat utrymme i kursplanerna i enskilda ämnen. Kunskapsområdet kan därför ha svårt att få genomslag i undervisningen. De skrivningar som tydligast kan hänföras till kunskaper om arbetslivet finns i kursplanen för samhällskunskap. Här ligger fokus på generella och teoretiska kunskaper om arbetsmarknaden och i mindre utsträck- ning på eleven och elevens framtida yrkesval. I årskurs 1–3 ska undervisningen i samhällskunskap behandla yrken och verksamheter i närområdet. I årskurs 7–9 ska undervis- ningen behandla arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor, till exempel arbetsmiljö och arbetsrätt, utbildnings- vägar, yrkesval och entreprenörskap i ett globalt samhälle. Under- visningen ska även behandla orsaker till individers val av yrke och till löneskillnader.30 Det finns däremot inga skrivningar i kursplanen för samhälls- kunskap för årskurs 4–6 som kan hänföras till kunskaper om arbetslivet. Det saknas även en tydlig progression mellan de olika stadierna. Utredningens erfarenheter är att elever enbart känner till ett fåtal yrken i årskurs 4–6 och inte märkbart fler när det är dags att välja till gymnasieskolan eller efter genomgången gymnasie- skola.31 Om exempelvis delar av innehållet i samhällskunskap 1–3 om yrken och verksamheter återkom i årskurs 7–9 skulle valet av fortsatta studier bli mer konkret för eleverna. Arbete med studie- och yrkesvägledning. Kursplan Samhällskunskap Gymnasieskolan. 31Möte med organisationen ”Jobba i ”. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Schemalagd vägledning i Norden32 I , och har utvecklingen av studie- och yrkesvägledning som ett eget kunskapsområde sett annorlunda ut än i . I dessa länder har studie- och yrkesvägledningen en tydligare styrning, i form av ett eget ämne eller med schemalagd tid. I är Uddannelses-, erhvervs- og arbejdsmarkedsorien- tering (UEA) ett obligatoriskt ämnesområde i . Där- emot regleras inte antalet timmar för ämnesområdet i timplanen. Rektorn ansvarar för hur undervisningen ska organiseras, det vill säga från vilka andra ämnen som tid ska tas till UEA, och klasslära- ren ansvarar för undervisningen i ämnet. Skolvägledaren, som ofta arbetar deltid med detta vid sidan om annan undervisning, eller en ungdomsvägledare som arbetar på ett vägledningscentrum i kom- munen, fungerar som stöd för klasslärarna för undervisningen i UEA och är en resurs för de elever som behöver mer vägledning. I finns även sju regionala centrum för studie- och yrkes- vägledning, så kallade Studievalg. Dessa är statligt finansierade och verksamheten regleras av en nationell vägledningslag. I utgör den så kallade elevhandledningen en integrerad del av undervisningen i alla ämnen i . I årskurs 7–9 är avsatta för schemalagd elevhandledning. Elevhand- ledning kan ske i form av enskilda samtal och gruppsamtal, men också genom lektioner som elevhandledaren håller i. Den schema- lagda elevhandledningen behandlar olika teman i de tre årskurserna, som exempelvis studieteknik och tidsplanering i årskurs 7 och framtida yrken och valet av gymnasium i årskurs 8. I årskurs 9 ingår två veckors praktisk arbetslivsorientering och i den schemalagda undervisningen får eleverna bland annat lära sig hur ett CV skrivs samt hur en arbetsintervju går till. I den finska gymnasieskolan finns en obligatorisk kurs och en valbar fördjupningskurs i studie- handledning. Dessa kurser innehåller påbyggnad och fördjupning av undervisningen i elevhandledning. I är Utdanningsvalg ett obligatoriskt ämne i senare år. Ämnet omfattar i års- kurs 8–10. Praktik på en arbetsplats eller en kurs på ett gymnasie- 32 Genomgången baseras på 2011. En nordisk jämförelse. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval program utgör av timmarna. Som huvudregel ska prak- tiken omfatta minst två olika gymnasieprogram.