sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — En tydligare rollfördelning skulle då också kunna uppnås mellan driftansvar och kontroll, som ligger samlat hos kommunerna på den lokala nivån. 80 (2016). Delredovisning från , Fi 2015:09, Pm . Ansvarsfrågor, samordning och styrning De rättsliga förutsättningarna för samverkan mellan kommuner regleras både i kommunallagen och i olika speciallagar som styr myndighetsutövning. Kommunallagen har bestämmelser om hur gemensamma verksamheter kan organiseras och speciallagarna reglerar kring vilka uppgifter samverkan kan ske. Dricksvatten- frågor kan lösas i samverkan genom interkommunala avtal, gemen- sam nämnd, genom gemensamt ägt bolag eller i kommunalför- bundsform. En rad exempel finns på sådana gränsöverskridande samarbeten.81 Den initiala svårighet som framstår som mest påtaglig för mer kommunövergripande och regionala drift- och distributionsformer är att dessa förutsätter utveckling av nya tekniska, kompetens- mässiga och finansiella arbetssätt och erfarenheter. En grundförut- sättning är också en framsynt och förändringsbejakande lokal- politik. Det kännetecknar för övrigt också andra nödvändiga samhällsförändringar. samordnande uppgifter inom dricksvattenområ- det har vuxit fram i flera steg och består av olika delkomponenter. har ett instruktionsenligt ansvar för nationell samordning av dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar samt kris- och beredskaps- planering avseende dricksvattenförsörjning.82 Myndigheten hade samordnat dricksvattenfrågor genom arbetet med Samverkansgruppen för vattenkvalitet och vattenförsörjning (SAMVA) med inriktning på kris- och bered- skapsfrågor. Gruppen bestod av representanter från dricksvatten- producenter, , Svenskt Vatten 81SKL (2014, 2005). Vägar till samarbete, samt Samverkan mellan kommuner i vatten- och avloppsfrågor, 2005:53. 823 § förordningen (2009:1426) med instruktion för . Ansvarsfrågor, samordning och styrning och ett antal centrala myndigheter och länsstyrelser.83 Klimat- frågornas betydelse för dricksvattnet hade uppmärksammats av Klimat- och sårbarhetsutredningen, som 2007 föreslog att Livs- medelsverket skulle få ett nationellt samordningsansvar för dricks- vattenfrågor för att möta framtida klimatutmaningar. Det skulle enligt utredningen även inkludera informationsinsatser, identifie- ring av forsknings- och utvecklingsbehov, behov av kontroll av råvatten m.m.84 Det ledde till att regeringen föreslog en utvidgning av samordningen till att utöver kris- och beredskaps- perspektiv även omfatta anpassning till klimatförändringar.85 De motiv som anfördes var att ett förändrat klimat och extrema väderhändelser kunde komma att ställa stora krav på den framtida dricksvattenförsörjningen. Det splittrade myndighetsansvaret bedömdes inte som ändamålsenligt, varför det var befogat att en myndighet med ett nationellt samordningsansvar pekades ut. Livs- medelsverket bedömdes som det naturliga valet, eftersom nationell regelutveckling och tillsyn över dricksvatten ingick i Livsmedels- verkets uppdrag. Vid remissbehandling av det ursprungliga utred- ningsförslaget hade också samtliga remissinstanser tillstyrkt en sådan lösning. Myndigheter som ansvarade för dricksvattenfrågor inom sin sektor skulle enligt regeringen behålla sin roll och sitt ansvar.86 samordningsansvar skulle innebära att sam- verka med och följa övriga myndigheters arbete inom respektive sektor samt verka för en koordinerad offentlig förvaltning som var ändamålsenlig för vad som skulle komma att krävas på dricks- vattenområdet till följd av ett förändrat klimat. Samordnings- ansvaret skulle även inkludera andra aktörer än de centrala myndig- heterna. Vidare skulle verket vara pådrivande och inriktande när det gäller forskning och utveckling till stöd för klimatanpassning inom dricksvattenområdet. I linje med utredningens förslag avsågs Livs- medelsverket även få i uppdrag att följa upp hur anpassningen av dricksvattensystemet genomfördes och tillsammans med berörda 83SAMVA bildades ursprungligen 1992 på uppdrag av regeringen för att skapa samverkan mellan ansvariga myndigheter om vattenfrågor. Se (2009), Rapport från projektarbete om beredskap inom livsmedel och dricksvatten, , Jo 2009/1721/DL, s. 19. 84SOU 2007:60, s. 645. 2008/09:162, s. 167–168. Ansvarsfrågor, samordning och styrning myndigheter och andra aktörer se över skydd och kontrollrutiner för framställning och distribution av dricksvatten.87 Något sådant uppdrag kom dock aldrig att formaliseras. Myndighetens årliga risk- och sårbarhetsanalys kom i viss mån att spegla den utveckling som skedde. Det bedömdes att en effektiv samordning också förutsatte att resurser förstärktes. tillfördes och vardera 4 miljoner kronor.88 instruktionsenliga samordningsansvar inklu- derar även kris- och beredskapsplanering, vilket förordades av en intern departementsutredning vid dåvarande Jordbruksdeparte- mentet.89 En central myndighet skulle enligt denna utredning utses med övergripande ansvar för samordning av krisberedskaps- planering inom livsmedels- och dricksvattenförsörjning. Det före- slogs att samordningsansvaret skulle läggas på . I ansvaret skulle ingå att identifiera centrala aktörer och bilda nät- verksgrupper för information, samråd, analys och planering. Vidare skulle ingå att övervaka att risk- och sårbarhetsanalyser genom- fördes med fokus också på livsmedels- och dricksvattenfrågorna. I ett senare stadium av nätverksarbetet borde lämpliga åtgärder för att stärka krisberedskapen identifieras. Det kunde även ingå att bedöma behovet av formaliserad samverkan med privata och ideella aktörer. Behovet av att närmare precisera funktionalitetskrav på grundval av de risk- och sårbarhetsanalyser som genomfördes, kunde bli aktuellt.90 11.6.2Nationellt nätverk för dricksvatten Ett nationellt nätverk för dricksvatten etablerades 2010 för att stödja arbetet med dricksvattenfrågor, efter samråd mellan Livs- medelsverket och sektorsansvariga myndigheter. Utgångspunkt för uppläggning och struktur på arbetet togs i ett konsultuppdrag, vars 89Jordbruksdepartementet (2009). Rapport från projektarbete om beredskap inom livsmedel och dricksvatten, , dnr Jo2009/1721/DL, s. 26–27. Ansvarsfrågor, samordning och styrning slutrapport lämnade två alternativa förslag på hur samverkans- arbetet kunde utformas.91 Det första alternativet ”Nätverket” utgick från en styrgrupp på myndighetschefsnivå, ett samordningsnätverk med myndighets- representanter och en samordningsfunktion. Den fasta strukturen kunde kompletteras med referensgrupper och arbetsgrupper. Modellen hade hämtat sin förebild hos den nationella plattformen för arbete mot naturolyckor.92 Det andra alternativet ”Arenorna” var en kombination av en myndighetsgrupp på ledningsnivå, ett mer informellt dricksvatten- råd och en samordningsfunktion. Särskilda arbetsgrupper kunde tillsättas för att arbeta med konkreta frågeställningar. Myndighets- gruppen arbetade utifrån en handlingsplan som skulle förankras hos regeringen. Modellen var inspirerad av SamHav och dåvarande Havsmiljörådet.93 val föll på alternativet ”Nätverket”, som kom att ligga till grund för hur det nationella nätverket för dricksvatten organiserades. Strukturen blev enhetlig, med samma aktörer och tydliga mandat för ledamöter i styrgrupp och nätverk. Det fanns också en koppling mellan myndighetschefsnivån och samordnings- nätverket, vilket bedömdes ge förutsättningar att arbeta fokuserat.94 Vision och strategiska mål Det övergripande syftet för det nationella nätverket för dricks- vatten är att verka för en ändamålsenlig och koordinerad offentlig förvaltning, där det delade myndighetsansvaret ska samordnas strategiskt. Nätverkets vision för arbetet är att befolkning ska ha tillgång till dricksvatten av tillräcklig kvantitet och god kvalitet i en föränderlig värld. Strategiska mål togs fram för att nå visionen: 91WSP och Capire (2010). Förslag till samarbetsformer gällande nationell dricksvatten- samordning, . 94Ibid., och (2011), Nationellt nätverk för dricksvatten, Ett nytt nätverk för dricksvatten ser dagens ljus. Ansvarsfrågor, samordning och styrning 1.Lagstiftning, ansvar och roller inom dricksvattenområdet är tydliga och stödjande för visionen. 2.Gemensamma budskap och samsyn om prioriterade områden. 3.Nuvarande forskning, tillgängligt dataunderlag och kunskaps- behov är identifierade. 4.Nätverket är pådrivande och inriktande i dricksvattenfrågor.95 En viktig uppgift för nätverket är att följa upp och ge stöd till läns- styrelserna, kommunerna och andra dricksvattenproducenter. Nät- verket såg då det etablerades också behov av att stödja utvecklingen av tydligare, samordnad och förbättrad tillämpning av lagstift- ningen på dricksvattenområdet. Det nationella perspektivet kunde också möjliggöra prioriteringar av nyckelfrågor på ett bättre sätt.96 Nätverket samordnas av . –2016 del- tog utöver även , Folkhälsomyndig- heten, Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelser och vatten- myndigheter, geologiska undersökning, Svenskt Vatten och Kommuner och Landsting. Styrgruppen utökades med , då koordineringsgruppen sett behov av att arbeta närmare myndigheten, som blivit en allt viktigare aktör i klimat- anpassningsarbetet. Även andra myndigheter och organisationer har varit aktiva i olika arbetsgrupper, t.ex. MSB. Myndigheten ingår dock inte i styrgruppen, bland annat som följd av sin ansvarighet för det av och nätverket frekvent nyttjade kris- beredskapsanslaget. LRF deltar i planeringsgruppen, men inte i övriga delar av nätverket. , som tidigare ansvarade för frågor som rörde enskild vattenförsörjning, lämnade nätverket 2014.97 95Livsmedelsverket (2010), Nationellt nätverk för dricksvatten, En gemensam strategi och Handlingsplan 2010–2013, samt (2011), Nationellt nätverk för dricks- vatten, Ett nytt nätverk för dricksvatten ser dagens ljus. Handlingsplanen gäller till 2016 enligt minnesanteckningar från styrgruppsmöte , dnr 1586/2014. 97Ibid., samt minnesanteckningar från styrgruppsmöte . Ansvarsfrågor, samordning och styrning Nätverkets kostnader har finansierats genom särskilda anslagsmedel, vilket angetts ovan.98 Arbetet har i övrigt byggt på att medverkande myndigheter och organisationer täckt sin medverkan med ordinarie resurser och anknytande projektfinansiering. Nätverket har en styrgrupp med representation av myndig- hetsledningarna. Arbetet leds av en koordineringsgrupp. Fyra arbetsgrupper förankrar och utvecklar arbetet inom olika delar av dricksvattenområdet. Ursprungligen arbetade nätverket med tre grupper med inriktning på forskning och utveckling, krisberedskap respektive planering. initierades en ny grupp på temat offentlig kontroll. Nätverket kompletteras med referensgrupper samt en kommunikationsgrupp och en juristgrupp. De två senare har förutsatts arbeta på uppdrag från styrgrupp och övriga grupper, men avvecklades tills vidare sommaren 2015.99 har den ledande och samordnande rollen i arbetet och har etablerat en samordningsfunktion. Nätverkets upp- byggnad framgår av nedanstående figur. 98Regleringsbrev för budgetåren 2009–2011 avseende . 99Livsmedelsverket (2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte . Ansvarsfrågor, samordning och styrning Styrgrupp, koordineringsgrupp och samordningsfunktion I nätverket finns en styrgrupp med representanter på hög nivå, generaldirektörer eller motsvarande, från nätverkets medlemmar. Styrgruppen bemannas med fastlagd representation för att säker- ställa kontinuitet i processen. Beslut i nätverket fattas av styr- gruppen, som träffas vid ett . Styrgruppen svarar för inriktningen av arbetet genom antagande av gemen- samma styrdokument. I detta omfattas bland annat att –ge övergripande inriktning och ramar för samarbetet, inklusive mål, prioriteringar och övergripande strategier, –fastställa handlingsprogram eller motsvarande dokument, –följa upp arbetet i nätverket, och –ta ställning till nya deltagare i nätverket.100 Styrgruppen anger det som centralt att vid behov låta nätverkets arbete anknyta till de diskussioner och förslag som resulterar av arbete. –2016 planeras även en fördjupad diskussion om styrgruppens ansvar, syfte, roller och arbete.101 godkände styrgruppen den övergripande aktivitetslistan för nätverket och dess grupper samt start av ett handboksprojekt vid kring dricks- vattenproduktionens klimatanpassning. Där ska bland annat tydlig- göras vad olika aktörer gör avseende klimatanpassning. Koordine- ringsgruppen ska här arbeta med att förankra vem som ska stå som avsändare och ägare till handboken i sina respektive organisationer. och planeras ingå i projektet.102 Under styrgruppen finns en koordineringsgrupp med en till tre representanter från respektive aktör. Ingående myndigheter före- slår själva hur de ska representeras. Arbetet inom koordineringsgruppen syftar bland annat till att utarbeta förslag till mål för samordningsarbetet, ut- veckla förslag till verksamhetsplan och handlingsplan, se till att 100Livsmedelsverket (2011). Nationellt nätverk för dricksvatten, Ett nytt nätverk för dricks- vatten ser dagens ljus, s. 3 och 12. 101Livsmedelsverket (2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte , samt underlag till utredningen . 102Ibid., samt aktivitetslista 2015–2016. Ansvarsfrågor, samordning och styrning åtgärder genomförs och att nätverkets arbete följs upp.103 Som exempel kan nämnas att styrgruppen lämnade i uppdrag till gruppen att konsolidera och förpacka dittills utfört arbete så att det kunde göras tillgängligt för kommuner och länsstyrelser.104 Upp- draget resulterade i insatser vid GeoArena, utvecklad webbinform- ation och en film som stöd för kommunernas dricksvattenplane- ring. –2016 fokuserar gruppen på klimat- anpassningsarbetet som är centralt i nätverkets uppdrag samt bevakar och dess förslag.105 Koordine- ringsgruppen har här som uppdrag att föreslå de förändringar och anpassningar i nätverkets uppdrag som kan bli aktuella utifrån arbete och förslag.106 har utifrån instruktionen ett samordnings- uppdrag. Det har bland annat inneburit en samordnande funktion i nätverkets arbete i enlighet med den valda samverkansmodellen, vilket också förankrats med deltagande aktörer i samband med nätverkets bildande.107 Till stöd för detta arbete har myndigheten etablerat en samordningsfunktion som leds av den nationella dricksvattensamordnaren. Målet är att skapa förutsättningar för ett gediget och koherent externt samarbete på dricksvattenområdet genom att samla kompetenser i denna funktion.108 Arbetsgruppen för forskning och utveckling Nätverkets arbetsgrupp för forskning och utveckling lyfter och driver forskningsfrågor inom dricksvattenområdet. Arbetsgruppen påbörjade sitt arbete 2011 och möts en gång . Ursprungligen representerades såväl myndigheter, lärosäten som organisationer 103Livsmedelsverket (2011). Nationellt nätverk för dricksvatten, Ett nytt nätverk för dricks- vatten ser dagens ljus, s. 3 och 13. 104Livsmedelsverket (2014). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte . 105Livsmedelsverket (2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte samt aktivitetslista. 106Livsmedelsverket (2015). Underlag till utredningen . 108Livsmedelsverket (2011). Nationellt nätverk för dricksvatten, Ett nytt nätverk för dricks- vatten ser dagens ljus, s. 13. Ansvarsfrågor, samordning och styrning med koppling till FoU-frågor. begränsades deltagandet till närmast berörda myndigheter. Ett antal strategiska mål definierades 2011 av nätverket, två av dem hade bäring på FoU-frågorna. Det gällde dels behovet av att identifiera pågående forskning, tillgängliga dataunderlag och kun- skapsbehov, dels att nätverket skulle vara pådrivande och in- riktande för det fortsatta arbetet. Dåvarande Landsbygdsdeparte- mentet beställde med stöd från nätverket 2012 en rapport från forskargruppen DRICKS vid med en sammanställning av det FoU-behov som krävdes för klimatanpass- ning av dricksvattenförsörjningen.109 Referensgrupp för arbetet utgjordes av företrädare för och nätverket. Arbe- tet med vattenvisionen, en forsknings- och innovationsagenda för vattensektorn, initierades i arbetsgruppen och leddes av Svenskt Vatten. avsatte 0,5 mnkr för arbetet. Arbetsgruppen har vidare arbetat för att främja nationellt forsk- ningssamarbete, liksom samarbete mellan de nordiska länderna. Ett uttryck för detta är den utveckling som skett avseende ett nordiskt- baltiskt nätverk för dricksvatten och hälsa under Nordiska Minister- rådet. Arbetsgruppen har diskuterat inriktningsfrågor med olika forskningsråd och dokumenterat de förslag om FoU-satsningar som framkommit inom nätverket. Diskussionerna har berört , , Formas, NordForsk samt Mistra. Sammantaget har olika utlysningar inneburit att drygt avsatts för dricksvattenrelaterade aktiviteter. Vidare omfattas en aktuell utlys- ning från Mistra inom delområdet plast i akvatiska ekosystem, vilket kan generera ytterligare projekt av betydelse för dricks- vattenförsörjningen. Underlag till forskningspropositioner har kanaliserats genom ställningstaganden från Svenskt Vatten och i förekommande fall andra aktörer inom nätverket. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete med att främja och delta i det nordiska arbetet samt med Water JPI110 tillsammans med forskningsrådet Formas, 109Chalmers (2012). Kunskapsöversikt dricksvatten, , samt underlag till utred- ningen från , . 110Water Joint Programming Initiative utgör ett av flera europeiska samarbetsprogram för att harmonisera nationella FoU- och innovationsagendor och utveckla gemensamma projekt och andra aktiviteter inom vattensektorn. Ansvarsfrågor, samordning och styrning vilket kan resultera i ytterligare ett antal projekt med svensk koordinering eller svenskt deltagande.111 Det fortsatta arbetet –2016 innebär att interagera med forskningsråd och finansiärer för att främja dricksvatten- forskning i de utlysningar där det är möjligt samt att anordna informationsmöten och workshop. planeras t.ex. om dricksvattensäkerhet för kommuner och dricksvattenproducenter för att förmedla resultat från de av MSB tidigare finansierade projekten.112 Krisberedskapsfrågorna har sin grund i det arbete som bedrevs inom ramen för Samverkansgruppen för vatten- kvalitet och vattenförsörjning, SAMVA. fick Livs- medelsverket i uppdrag av regeringen att ge förslag på samverkans- grupper eller råd för att stärka krisberedskapen inom livsmedels- och dricksvattenförsörjningen. Den nystartade arbetsgruppen för krisberedskap inom nätverket föreslogs av myndigheten bli sam- verkansgrupp för detta inom dricksvattenområdet. Gruppen har knutits närmare krishanteringsområdet än den tidigare gruppen SAMVA genom att myndigheterna även deltar i samverkans- området Teknisk infrastruktur respektive Farliga ämnen enligt för- ordningen om krisberedskap och höjd beredskap.113 Arbetsgruppen för krisberedskap har inriktats mot frågor kring ökad krisberedskap och förebyggande åtgärder inom dricksvatten- området. En nationell strategi för dricksvattenförsörjning under korta kriser har tagits fram och planer, aktiviteter och projekt har utvecklats inom ramen för strategin. Samordningsarbetet i denna del omfattar enligt bland annat att tydligöra olika aktörers roller och ansvar i olika faser av en kris, tolka och följa upp nationella resultatmål, sprida goda exempel och samman- ställa och rapportera krisberedskapsläget till regeringen. 111Livsmedelsverket (2014), Underlag till styrgruppsmötet , (2013), Minnesanteckningar från styrgruppsmöte , samt underlag till utredningen från , . 112Livsmedelsverket (2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte samt aktivitetslista. 113Livsmedelsverket (2010). Inrättande av samrådsgrupper för samordning av krisbered- skapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, . Ansvarsfrågor, samordning och styrning inom ramen för gruppens medverkan i arbetet med Livsmedels- verkets risk- och sårbarhetsanalys, där krisberedskapsläget sammanställs.114 hade ett antal nya projekt med stöd från det av MSB förvaltade anslag 2:4 Krisberedskap initierats. Ett antal aktivi- teter och förstudier har också påbörjats eller bedrivits inom ramen för strategin för korta kriser. Det gäller Sammanhållen informations- hantering av händelser, ISO-standarders möjligheter som stöd för kontinuitetsarbetet och Informerade konsumenter klarar krisen.115 Ytterligare ansökningar om medel från anslag 2:4 Krisberedskap aktualiseras löpande. Strategiarbetet för s.k. korta kriser har i sig formulerats i sex punkter. Det gäller att särskilt utveckla samverkan och krishantering avseende (1) reservkraft och nödvattenplanering, (2) risk- och sårbarhetsanalyser, (3) förmåga på olika administra- tiva nivåer, (4) planering för skydd av befintlig och framtida vatten- försörjning, (5) konsumenternas förmåga att klara en dricksvatten- kris, samt (6) branschens förmåga att kommunicera och utveckla beslutsfattarnas kunskaper.116 Arbetsgruppen för planering har inriktats mot förebyggande arbete, fysisk planering samt planeringsverktyg och nya typer av plane- ringsunderlag. –2011 genomfördes en seminarieserie om planering för dricksvatten, inklusive en film på detta tema.117 Gruppen har medverkat i utåtriktade aktiviteter och tagit fram en webbsida för framtida dricksvattenplanering på nya webbplats. –2016 sker arbete för att skapa gemensamma budskap i planeringsfrågor för att nå ut till beslutsfattare.118 114Ibid., (2014), Underlag till styrgruppsmötet , Livsmedels- verket (2013), Minnesanteckningar från styrgruppsmöte , (2014), Nationell strategi för dricksvattenförsörjning under korta kriser 2014–2020 samt (2010). 115Livsmedelsverket (2014, 2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöten och . 116Livsmedelsverket (2014). Nationell strategi för dricksvattenförsörjning under korta kriser 2014–2020. 117Livsmedelsverket (2013). Säker dricksvattenförsörjning – en överlevnadsfråga Dokumentation från workshops 2011–2012 med arbetsgruppen Dricksvatten och Planering inom Nationellt Nätverk för Dricksvatten. 118Livsmedelsverket (2015). Minnesanteckningar från styrgruppsmöte samt aktivitetslista. Ansvarsfrågor, samordning och styrning Arbetsgruppen för offentlig kontroll Arbetsgruppen för offentlig kontroll inrättades 2015 och har inled- ningsvis arbetat med kompetensinventering samt diskussioner kring kompetenskrav och kompetensutveckling. Kommande år planeras en inriktning mot mål, aktiviteter och rapportering samt krav och skyldigheter för producenter och myndigheter.119 Nätverkets fasta struktur kan kompletteras med referensgrupper. Sådana kan bidra till förankring och kommunikation mellan olika myndigheter och andra relevanta sektorer och aktörer. De kan också bidra till processerna med att utarbeta mål och styrande dokument samt fungera som remissinstanser och kritiska granskare av strategiska frågor.120 Förutom jurist- och kommunikatörsgruppen, som avvecklades , har inga särskilda referensgrupper anordnats direkt under nätverket. Särskilda grupper med dricksvattenanknytning har dock formerats som följd av särskilda regeringsuppdrag där Livs- medelsverket ingår, t.ex. avseende bisfenol A och material i kontakt med dricksvatten. De projekt som tillkommit med stöd av nät- verket, i regel med finansiering från MSB:s krisberedskapsanslag, har i olika form arbetat med referensgrupper. I nätverkets handlingsplan anges att det är viktigt att nätverket genom fastställer i vilka former och inom vilka tidsramar uppföljning ska ske till regeringen. Det föreslås att nät- verket kan avrapportera en gång , vid behov oftare. Det angavs också att det delade myndighetsansvaret på dricksvatten- området innebär att det sannolikt krävdes en fördjupad dialog med berörda departement i . 119Livsmedelsverket (2015). /om-oss/samarbeten/nationellt-dricks- vattensamordning/, . 120Livsmedelsverket (2011). Nationellt nätverk för dricksvatten, Ett nytt nätverk för dricks- vatten ser dagens ljus, s. 13. Ansvarsfrågor, samordning och styrning uppdrag att redovisa resultatet av samordningsuppdraget till reger- ingen 2011.