sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Figur 6.1 Samband mellan anställningsskydd och investeringar i KBK som andel av BNP (procent) Anm. Uppgifter om anställningsskydd avser 2008 och investeringar i KBK avser 2009. Källa: Policy Indicators (”Strictness of employment legislation: individual and collective dismissals”) och Economic Policy Paper (nr. 4, ”capital, innovation and resource allocation”). Det är inte bara företagens möjligheter att optimalt balansera möjligheterna att behålla duktiga forskare mot behovet av flexibilitet i det fall innovationsprojekt inte blir lönsamma som är relevant i sammanhanget. Mer generellt är rörlighet på arbets- marknaden en viktig kanal för att sprida kunskaper och därmed generera överspillningseffekter. Den empiriska litteraturen av effekterna av forskarrörlighet på innovationer tyder på att forskningsresultat och innovationer sprids med forskare som byter arbetsplats. Företag ökar sin innovationsförmåga av att ta emot nya forskare. Men, även de företag som forskarna lämnar kan gynnas av rörligheten eftersom att de då får tillgång till ett nätverk av före detta medarbetare som kan förmedla nya kontakter. Braunerhjelm, och (2014) kommer, i en studie på svenska data, fram till att en ”kunskapsarbetare” som kommer från ett patenterande företag påtagligt ökar patenteringen hos ett mottagande företag. Men, även personal som kommer från icke- Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 patenterande företag har en, om än mindre, signifikant positiv effekt på patenteringen hos det mottagande företaget. Effekterna var starkare om rörligheten skedde över regiongränser än inom. Hur ser regleringarna av arbetsmarknaderna ut i ? (, 2014) skriver att ligger ”efter” i termer av flexibilitet i arbetsmarknadsregleringar. Bland övriga höginkomstländer i har mer rigida regleringar än genomsnittet för sju av ”Doing Business”-indikatorer, vilka bland annat inkluderar begränsning av arbete på helgdagar och tidsperioden före en nedskärning som besked om varsel måste göras. Se (2014) rapport för en mer utförlig redogörelse av situationen i . (2011c) skriver att har bland de mest strikta arbets- marknadsskydden bland , mätt med EPL-indikatorer (”Indicators of Employment Protection”). konstaterar att regler för att avskeda anställda med tillsvidareanställningar är hårdare i än i andra länder, inklusive de andra nordiska länderna, något som menar ökar anställningskostnaderna och minskar flexibiliteten. Skillnaderna i anställningstrygghet mellan fasta och tidsbegränsade anställningar i är dock relativt stora jämfört med andra länder. rangordnades exempelvis på en (sammantaget) förhållandevis låg plats avseende produktmarknads- regleringar, där indikatorer för arbetsmarknadsregleringar antyder att reglerna i är mindre strikta än i t.ex. , och . Detta förklaras bland annat av det låga skyddet vid tillfälliga anställningar (se den övre delen av stapeln), se figur 6.2. (2011c) skriver att det tvåfaldiga systemet med starkt skydd för fast anställda, men lågt skydd för visstidsanställda kan minska investeringar i humankapital, givet att företag får mindre incitament att erbjuda visstidsanställda kompetens- utveckling. Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Figur 6.2 Styrka i arbetsmarknadsregleringar 2013 i 27 NL PT AT EE DE NO ES GR IT BE FR LU Skydd mot uppsägning vid fast anställning Särskilda krav för kollektiv uppsägning Reglering av tillfälliga anställningsformer Varje delindex går från 0 (minst regleringar) till 6 (mest regleringar). Staplarna visar summan av de tre indexen. Källa: Indicators of Employment Protection. Det finns studier som visar att överspillningseffekter via jobbrörlighet, åtminstone i viss utsträckning, internaliseras via lönebildningen (t.ex. Møen, 2005) eller via särskilda kontrakt (t.ex. Combes och Duranton, 2006). Både den enskilde forskaren och hens arbetsgivare vet att forskaren kan tjäna på att byta arbetsgivare i ett senare skede och forskaren får betala för det i form av en lägre ingångslön än vad som motsvarar hens produktivitet. Det är således långt ifrån säkert att företag och arbetstagare inte förmår att, utan inblandning från det offentliga, hantera rörlighetens för- och nackdelar för respektive part. Däremot kan politiska åtgärder som försvårar för parterna att hantera rörligheten få negativa effekter på innovationsförmågan genom minskade överspillningseffekter. Produktmarknadsregleringars effekter på innovationer Produktmarknadsregleringar är regleringar som rör produkt- marknader och de företag som verkar på dessa marknader. Pris- kontroller och tullar är två exempel på produktmarknads- regleringar. Etableringshinder, offentligt företagande och statliga monopol är exempel på andra faktorer som också påverkar produktmarknaderna. Vilket är då sambandet mellan produktmarknadsregleringar och innovation? Produktmarknadsregleringar kan, å ena sidan, potenti- ellt hindra effektiv konkurrens och etableringen av nya företag, Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 men de kan, å andra sidan, bidra till att få till stånd konkurrens i industrier som kännetecknas av naturliga monopol genom att ge rätt incitament till marknadens aktörer (Nicoletti och Scarpetta, 2006). De kan även vara motiverade i situationer med asymmetrisk information, där konsumenten har bristande möjligheter att få information om en vara eller tjänst (och , 2011). En relativt vanligt förekommande slutsats i litteraturen är att marknadsregleringar har en negativ inverkan på innovation. Figur 6.3 visar sambandet mellan investeringar i kunskapsbaserat kapital (KBK) och index för produktmarknadsregleringar. Sambandet är negativt och indikerar att mer produktmarknads- regleringar leder till mindre satsningar i innovation. Figur 6.3 Samband mellan produktmarknadsregleringar och investeringar i KBK som andel av BNP (procent) för 19 Investeringar i KBK som andel av BNP Anm. Index för produktmarknadsregleringar avser 2008 och investeringar I KBK avser 2009. Källa: Indicators of Product Market Regulation och Economic Policy Paper (nr. 4, ”capital, innovation and resource allocation”). I linje med figur 6.3 finner Scarpetta och Tressel (2002) exempelvis att produktmarknadsregleringar som hindrar konkurrens är negativt relaterade med produktivitetsprestationer. Den negativa effekten är större ju längre bort ett land befinner sig från den teknologiska fronten, eftersom sådana regleringar kan hindra Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer anammande av nya teknologier (technology adoption).153 Sambandet är dock inte uppenbart, och det finns även empiriskt stöd för att effekten av regleringar till och med kan vara positiv i närheten av teknologifronten (, Demmou och Ledezma, 2010). Hur ser regleringarna av produktmarknaderna ut i ? Tabell 6.1 visar att befinner sig på plats 26 av totalt 45 inkluderade länder vad gäller mått för produkt- marknadsregleringar 2013.154 Detta är ett mått som är sammanvägt av tre olika indikatorer; (1) statlig kontroll (mäter bl.a. andelen sektorer i vilka offentlig sektor kontrollerar åtminstone ett företag), (2) barriärer mot företagande samt (3) barriärer mot handel och investeringar.155 För indikator (1) hamnar på plats 26, för indikator (2) på plats 23 och för indikator (3) placerar sig på plats 29 i rangordningen av de 45 länderna. Medvetande bör dock finnas om att skillnaderna i index för produktmarknadsregleringar (PMR) är relativt små länder emellan, vilket bland annat har att göra med att många länder har infört mindre restriktiva produktmarknadsregleringar . Detta innebär att en låg rangordning inte behöver innebära att regleringen i någon större utsträckning är mer restriktiv än andra länder. När sammanfattar skillnader i PMR mellan länder pekar de på att och har mer fördelaktiga produktmarknadsregleringar än OECD-genomsnittet, medan tillsammans med ett stort antal andra länder ligger kring genomsnittet. Länder som exempelvis , och anses ha mindre flexibla produktmarknadsregleringar än OECD-genomsnittet. (2013c) sammanfattar med att generellt gör bra ifrån sig gällande regleringar på produkt- marknaderna. I index för hur enkelt det är att bedriva företag (Ease of doing business), vilket är ett index sammanvägt av en rad olika indikatorer som t.ex. hur det tar att starta ett företag 153Vidare undersöker t.ex. Golec och (2006) prisregleringar i läkemedelsindustrin i och jämför situationen med där marknaden inte är lika hårt reglerad. Författarna finner att läkemedelsbolag inom EU är mindre lönsamma, spenderar mindre på FoU och har lägre avkastning än motsvarande företag i . 154I figuren är de 30 länder med mest fördelaktig PMR inkluderade, men rangordningen är gjord utifrån de 45 länderna. 155Även dessa tre är sammanvägda av en rad olika underindikatorer. Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 och hur enkelt det är för nystartade företag att ta lån, hamnar 2013 på plats 8 bland de 45 länder som ingår i jämförelsen, se tabell 6.1. En av indexets indikatorer mäter etablering av nya företag (entry rate), dvs. andelen nyregistrerade företag som andel av befolkningen. Där rangordnades på plats 12. Detta visar att placeringarna skiljer sig åt mellan olika index, men i stort verkar befinna sig runt genomsnittet för när det gäller produktmarknadsregleringar. Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Rangordning av index för produktmarknadsreglering, 2013 Beståndsdelar för PMR (), rangordning ”Ease of doing andel av bef. De inkluderade länderna utgår från mått på PMR. inkluderar 45 länder i sitt PMR- index, men figuren ovan rapporterar bara värden för de 30 länder med mest fördelaktig PMR p.g.a. platsbrist. Rangordningarna är däremot de som gäller då samtliga 45 länder inkluderas, varför rang- ordningarna för övriga mått inte nödvändigtvis går från 1 till 30. indikatorer har med fler än 45 länder, så rangordningen för dessa är relativ och gjord med utgångspunkt för de tidigare 45 nämnda länderna. Samtliga indikatorer avser 2013 utom ”som andel av befolkningen” som avser 2012. är helt exkluderat p.g.a. att endast har data för landet från . Källa: Product Market Regulation Database, Economy Rankings och ’s Entrepreneurship Survey and database. Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 (2014) har, på den dåvarande regeringens uppdrag, gjort en genomgång av företagsklimatet i . Resultaten tyder, i likhet med analysen från , på att gör bra från sig gällande ett antal index som fångar regleringar. I absoluta termer placerar sig på en mycket hög nivå i exempelvis ”Ease of doing business”-index som redovisas i tabell 6.1. Dock påpekar att har sett mindre förbättringar än exempelvis , , och . Vidare skriver att i deras index rangordnas lägre än jämförbara ekonomier vad gäller enkelheten att starta företag, betala skatter, nyanställa, registrera egendom, erhålla kredit och investerarskydd. Sammanfattningsvis är sambandet mellan (ekonomiska) regleringar och forskning och innovation tvetydigt, såväl teoretiskt som empiriskt. Studier visar att större flexibilitet avseende anställningsskydd etc. är positivt relaterat med större satsningar på innovation, men sambandet håller eventuellt inte på lång sikt. Avseende marknadsregleringar rangordnas relativt långt ner i sammanvägda index över regleringar, vilket kan bero på att skillnader länder emellan är små. 6.5Inget entydigt samband mellan konkurrens och innovationer Nationalekonomer har försökt förstå vilken effekt konkurrens har på investeringar i FoU. Somliga menar att konkurrens är nödvändigt för att skapa incitament för företagen att göra FoU-investeringar, medan andra (i linje med Schumpeter) menar att viss monopolmakt krävs för att innovation ska komma till stånd (Schmutzler, 2010).156 De flesta empiriska studier som undersöker en linjär effekt av konkurrens finner dock en positiv effekt på FoU-investeringar. Vidare finns vissa bevis för att den positiva effekten är mer uttalad i högteknologiska branscher än i lågteknologiska. 156 De flesta tidiga schumpetarianska tillväxtmodeller visar att produktmarknadskonkurrens har negativ inverkan på produktivitetstillväxten genom att minska monopolistavkastningen (monopoly rents) som skapar incitament för innovation (, 2013). Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer konkurrens behöver emellertid inte vara linjär. Det finns även en växande forskningslitteratur som kommer fram till att sambandet mellan konkurrens och FoU snarare påminner om ett uppochner- vänt ”U”. Ny forskning indikerar också att sambandet mellan FoU och konkurrens kan bero på företagsstorlek och innovations- kostnader i en industri. Det U-formade sambandet mellan FoU och konkurrens antas också bero på avståndet till teknologifronten, där konkurrens har en positiv effekt på FoU bland teknologiskt avancerade företag, men en negativ effekt på FoU bland efter- släpande företag.157 I modeller av exempelvis Aghion m.fl. (1997, 2001, 2002) beror incitamenten för innovation på skillnaden i avkastning mellan situationen då ett företag ägnar sig åt, respektive inte ägnar sig åt, innovativ verksamhet. Ju större konkurrensen är, desto mindre blir avkastningen och företagens marginaler. Konkurrens bör således stimulera innovation eftersom konkurrenters etablering, eller hot om etablering, skapar ett incitament att ägna sig åt innovation för att differentiera sig och således undvika konkurrens (Schiantarelli, 2005).158 och (2003) och Alesina m.fl. (2003) hävdar att en minskning i etableringshinder ökar antalet företag, vilket leder till mer konkurrens, mindre marginaler och lägre kostnader. Detta får i sin tur troligtvis effekten att aktivitets- nivåerna ökar och att mer kapital ansamlas (Nicoletti och Scarpetta, 2006). , och (2010) studerar effekterna på innovationer av EU:s inremarknadsprogram. De kommer fram till att den inre marknaden har bidragit till ökad konkurrens på produktmarknaderna, som i sin tur har ökat innovations- intensiteten och produktivitetstillväxten i varuproducerande sektorer. 157Se (2013) för en utförlig sammanfattning och diskussion kring teoretiska och empiriska studier på detta område. 158Denna effekt bör vara större i industrier där företagen har liknande produktions- Det är mer sannolikt att konkurrens stimulerar innovation och produktivitets- tillväxt i sektorer eller länder nära teknologifronten, medan det motsatta gäller för sektorer eller industrier nedanför fronten (Schiantarelli, 2005). Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 FoU-samarbete mellan privata företag Samarbeten inom FoU bland konkurrerande företag blev mycket vanliga , vilket också väckte ett stort forsknings- intresse för dem. Dessa samarbeten kan ta olika former (se Sena, 2004b för en utförligare beskrivning), exempelvis i form av en ”FoU-kartell” där de medverkande företagen koordinerar sina FoU-aktiviteter för att maximera summan av företagens vinster. En orsak till att företag ingår i FoU-samarbeten är teknologiska överspillningseffekter. Eftersom innovationerna slutligen eventuellt kommer att ”läcka ut” och gynna konkurrenterna är det tacksamt att på förhand dela på kostnaderna för forskningen. En annan orsak är att företag vill uppnå skalfördelar i sin FoU genom att till- sammans med andra företag sammanföra resurser för att gemensamt kunna vidta större FoU-satsningar. En tredje anledning är att företag kan ha komplementära FoU-verksamheter, där sam- arbeten kan skapa synergieffekter.159 Tidigare studier har framför allt analyserat vikten av över- spillningseffekter för att få till stånd FoU-samarbeten. Exempelvis visar d’Aspremont och (1988) i en ofta citerad artikel att företag har större incitament att samarbeta med andra företag när det finns mycket överspillningseffekter i deras forskning.160 Dessa former av frivilligt samarbete mellan företag kan alltså vara av godo, bland annat på grund av att de motarbetar under- investeringar i FoU och kan hjälpa företag att bli mer kostnads- effektiva. Samarbete mellan konkurrerande företag kan leda till begränsningar eller snedvridningar av konkurrensen. Sådana avtal är uttryckligen förbjudna enligt artikel 101 i fördraget om Europeiska 159Tidiga studier visade att en viktig anledning till varför företag samarbetar inom FoU är att utnyttja komplement i forskningsaktiviteterna, medan delning av kostnader och risker är mindre viktigt (Mariti och , 1983). Röller m.fl. (1997) visar också att jämnstora företag är mer troliga att samarbeta. 160Många efterföljande studier har bekräftat resultatet i d’Aspremont och studie, dvs. att investeringar i samarbeten tenderar att öka när överspillningseffekterna ökar (Sena, 2004b). studier har utvecklat modellen som d’Aspremont och använder, exempelvis genom att låta överspillningseffekterna från FoU vara endogena (där företagen själva kan välja hur mycket kunskap de delar med sig till andra företag) och där företag antas vara heterogena avseende deras förmåga att absorbera ny kunskap. Vidare finns stöd för att företag som är komplementära har större incitament att samarbeta (Sinha och Cusumano, 1991), och att alla parter har incitament att samarbeta om innovation antas vara slumpartat (det kan då vara optimalt för företag att ha mer än ett forskningsprojekt eftersom det kan öka sannolikheten för att åtminstone ett av projekten lyckas). Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Det finns dock särskilda riktlinjer som ska ligga till grund för tolkning av huruvida FoU-avtal ska utgöra ett brott mot artikel 101 eller inte.161 6.6Ökad öppenhet stimulerar innovationer Internationell handel och direktinvesteringar kan stimulera företagens FoU och innovationer genom flera kanaler. För det första kan handel möjliggöra att länders komparativa fördelar tas till vara och länder som har goda förutsättningar för högt kvalificerad arbetskraft kommer sannolikt att specialisera sig inom FoU och högteknologisk produktion. Detta är de traditionella, statiska vinsterna av internationell handel. Men, tillgången till utländska marknader möjliggör också för företagen att fördela (fasta) kostnader förknippade med innovations- verksamhet över de större volymer som kan uppnås genom export, vilket därmed ökar den förväntade avkastningen på innovations- projekten. En tredje kanal genom vilken handel kan stimulera innovationer är importkonkurrens. Ökad importkonkurrens kan stimulera inhemska företag att bli mer innovativa som ett sätt att ”hinna undan” den ökade konkurrensen. För det fjärde är handel och andra former av ekonomiskt utbyte över landgränserna, inte minst utländska direktinvesteringar, viktiga kanaler för att sprida ny kunskap och ny teknologi. Detta kan ske på olika sätt. Teknologin kan ligga ”inbäddad” i de produkter som importeras, men också komma hemmamarknaden till del genom att utländska företag etablerar sig och tar med sig nya idéer och metoder. Ökad öppenhet gör det också lättare för företag att (om-)lokalisera sina FoU-anläggningar till andra länder för att dra nytta av att förutsättningarna för FoU-verksamheten kan vara bättre där, t.ex. till följd av bättre kvalitet på universi- tetsforskning. Men, tillgång till utländsk FoU kan göra det mindre nödvändigt för hemlandsföretagen att investera i FoU. Det blir också svårare för de inhemska företagen att skydda sina inno- 161 Se vidare Europeiska kommissionen (2011), ”Riktlinjer för tillämpningen av artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på horisontella samarbetsavtal”, Meddelande från kommissionen, (2011/C 11/01). Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 vationer från att läcka ut till de utländska företagen (s.k. business stealing effect). Vad säger då den nationalekonomiska forskningen om hur handel och direktinvesteringar påverkar FoU och innovationer? Det finns ett stort antal studier som försöker beräkna ett ekonomiskt samband mellan handel eller direktinvesteringar och produktivitet. I dessa studier antas företagens benägenhet att investera i FoU och ägna sig åt innovativ verksamhet vara den centrala länken mellan handel, eller andra former av ekonomiskt utbyte, och produktivitet. De (få) studier som belyser det direkta sambandet mellan handel och FoU eller innovationer visar på ett positivt samband (Kiriyama, 2012). Importkonkurrens leder till att företag expanderar sin produktportfölj och lanserar mer avancerade produkter. Bloom, Draca och (2011) studerar effekterna av ökad import- konkurrens från kinesiska företag på innovationer (mätt som patentintensitet), investeringar i IKT och tillväxt i totalfaktor- produktivitet i tillverkande företag i tolv europeiska länder (däribland ). De finner att när importkonkurrensen från kinesiska företag ökade på allvar som ett resultat av inträde i världshandelsorganisationen 2001, ledde det till att de europeiska företagen blev mer innovativa och dessutom till att sysselsättning reallokerades till förmån för de mer innovativa företagen. Bøler, Moxnes och (2012) analyserar hur import av insatsvaror och användandet av utländska under- leverantörer (foreign sourcing) påverkar innovationsbenägenheten i (som mest) 850 norska företag . De kommer fram till att innovativa företag i betydligt högre grad än andra företag ägnar sig åt att importera eller på annat sätt införskaffa insatsvaror. Författarna drar slutsatsen att innovationer och import från utlandet är komplement, dvs. går hand i hand. Detta grundar sig i att den ökade användningen av insatsvaror från utlandet ökar produktiviteten i företagen, vilket gör det mer lönsamt att investera i FoU. Resultaten i studien implicerar också att reformer som underlättar handel med insatsvaror ökar produktiviteten i företagen även genom att öka avkastningen på innovationer. Kiriyama (2012) går igenom ett antal studier som försöker etablera samband mellan ökad export eller förbättrad tillgång till Bilaga 8 till LU15 Effekter av indirekta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer exportmarknader, t.ex. efter införandet av frihandelsavtal/- områden, och FoU/innovationer. Tillgången till exportmarknader leder till att företagen investerar mer i FoU och blir mer innovativa, vilket är konsistent med att större marknader för företagens produkter gör det mer lönsamt att investera i FoU och innovativ verksamhet. Man kan även tänka sig att det kan uppstå en ”lärandeeffekt” när företag ger sig ut på nya marknader, liknande den effekt som uppstår när ny teknologi kommer in på hemma- marknaden i form av import eller utländska direktinvesteringar.162 Denna kanal mellan handel och FoU eller innovationer är svårare att belägga empiriskt, men studier tycks ändå ge stöd för att det finns en lärandeeffekt som inte bara beror av att det är innovativa, och därmed mer produktiva, företag som ger sig ut på export- marknaderna. Det empiriska sambandet mellan utländska direktinvesteringar och FoU och innovationer är, som framgick av avsnitt 3.5, inte entydigt, utan skiljer sig åt mellan branscher och vilken teknologisk nivå länder befinner sig på. Resultaten tyder ändå på att utgående direktinvesteringar i FoU snarare är komplement än substitut till inhemsk FoU. Utlokalisering av FoU kan öka efterfrågan på FoU- tjänster i hemlandet i takt med att företagen expanderar utomlands. Den inhemska FoU:n kan också dra nytta av FoU som utförs i andra länder, antingen av det egna företaget eller genom goda forskningsmiljöer i värdländerna. Utländska företags etablering av FoU medför flera potentiellt positiva effekter för FoU i värdlandet.