sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — Även de ekonomiska och organisatoriska möjligheterna skiljer sig kraftigt åt beroende på typ av kommun. En tätort har förutsättningar för att erbjuda ett brett utbud dels genom att elevunderlaget för varje ämneskurs är större och dels genom att tillgången på lämpliga lärare också ökar i tätt befolkade områden. Detta kan också påverka undervisningens kvalitet eftersom lärare i en tätort har bättre möjligheter att specialisera sig. I en kulturskola i glesbygd kan en lärare ofta vara tvungen att undervisa i en mängd olika ämneskurser för att kunna vara heltidsanställd. Ur ett konstnärligt perspektiv kan olika bygder ha utvecklat traditioner som mer eller mindre starkt kännetecknar en viss trakts eller kommuns kulturuttryck, i form av ett lokalt kultur- arv. Dessutom kan kommuners intresse för kultur variera. Sam- hällsteoretiker förutspådde att lokala perspektiv på tillvaron skulle komma att få större betydelse sam- tidigt som världen i allt större utsträckning skulle komma att global- iseras.10 När det gäller specifikt musikområdet har detta diskuterats i forskning som en rörelse både mot lokalt färgade kulturyttringar och globala sådana.11 Även om få studier har undersökt lokala kulturyttringar i relation till barns och ungas kulturutövande, vet vi att kommuners skilda förutsättningar och kännetecken påverkar i vilken grad de unga är nöjda med kultur- och fritidsutbudet.12 I kommuner med hög andel tätortsboende och/eller hög medel- inkomst är en större andel ungdomar nöjda med kultur- och fritids- utbudet än på andra platser och i första hand är det unga i glesbygds- kommuner som anser att utbudet är dåligt. En annan omständighet som gynnar flickors nöjdhet en hög kvinnlig representation i den kommunala kommunstyrelsen. Politikers och andra beslutsfattares bakgrund och personliga intressen kan spela en viktig roll för en , Risk society. Towards a new modernity (, 1992); Z. , Vi vantrivs i det postmoderna (, 1998); A. Giddens, The Consequencies of Modernity (University Press, 1990); J.F. Lyotard, The postmodern condition. A report on knowledge, (press, 1984). , Från guidad visning till shopping och förströdd tillägnelse. Moderniserade villkor för ungdomars musikaliska lärande, Studies in music and music education, nr 4 (, 2002). 12Ungdomsstyrelsen, Fokus 06 En analys av ungas kultur och fritid (2006). Omvärldstendenser och perspektiv på kommuns satsningar inom kultur- och fritidsområdet.13 Sam- mantaget signalerar dessa olika förutsättningar att det vore en utmaning att etablera en helt enhetlig kulturskola där varje elev erbjuds samma villkor för deltagande. Ett argument för en nationellt enhetlig kulturskola är att oavsett var ett barn bor i landet ska verksamhet med hög kvalitet inom ett flertal kultur- och konstområden kunna erbjudas förutsatt att olika typer av tillgänglighetsproblem kan lösas som till exempel rör utbudets bredd, tillgången på lärare eller logistiken för barn i gles- bygd. En gemensam nationell policy kring innehåll skulle kunna stärka ”berättelsen” om den svenska och ge den en starkare identitet. En långsiktig och medveten inriktning av verksamhet skulle även ge stabilitet och tydlighet både vid utbildningen av lärare och för yrkesverksamma lärares anställningstrygghet. Inte minst skulle en enhetlig kulturskola skapa tydlighet för kommunerna om vad deras faktiska kulturskoleuppdrag är. Statlig styrning i förhållande till styrning Ytterligare ett spänningsfält finns kring frågan om respektive statlig styrning av musik- och samt om graden av en eventuell statlig intervention i den kommunala styr- ningen. Den obligatoriska skolan har gått från att ha varit statligt styrd till en kommunalisering och har därmed varit en i huvudsak angelägenhet . Tendensen var då att decentralisera en stor del av den statliga verksamheten med argumentet att beslutsfattandet borde ligga så nära medborg- arna som möjligt. har aldrig haft någon statlig inbland- ning även om flera statliga utredningar föreslagit olika modeller (avsnitt 3.1.4). När kulturskolor legat på marginalen i kommunernas budget och riskerat att läggas ner har lokala röster höjts för en stat- lig inblandning. Ett av de mest framförda önskemålen från utred- ningens samråd har rört en författningsändring som skulle innebära att alla kommuner blev ålagda att bedriva kulturskola. En sådan lagstadgad kulturskola skulle stärka tryggheten för lärare och 13 , Fokus 06 En analys av ungas kultur och fritid (2006). Omvärldstendenser och perspektiv på Ett annat argument för statlig styrning är att det skulle ge ökade möjligheter att förverkliga en nationellt likvärdig undervis- ning genom olika slags likvärdighetsskapande åtgärder exempelvis vad det gäller resursfördelning och reglering av verksamheten. För att uppnå en så fullständig likvärdighet som möjligt skulle kultur- skolans verksamhet behöva regleras via läroplaner, kursplaner och andra styrande texter. Dåtida eller samtida musikaliskt kulturarv Inom har den västerländska konstmusiken en särställ- ning som ett kulturarv, mycket för att det varit den dominerande konstnärliga genren i . I samhället generellt har också västerländsk konstmusik haft hög status som en konstnärlig uttrycksform med hög kvalitet och har därmed setts som ett positivt arv med ett tidlöst värde. Det framstår då som viktigt att bevara och förvalta detta kulturarv utifrån ett mångfaldsperspektiv i bred bemärkelse för att inte sjunka ner i en historielöshet beträffande landets musikaliska arv. I en samtida kulturskola som verkar i en mångkulturell miljö är det dock också vara relevant att tala om ett allt mer individualiserat musikaliskt kulturarv, ett kulturarv som vilar på lokala förutsättningar och mindre gruppers gemensamma identitet. Kultur som medel eller mål Diskussionen om kultur som medel för att nå andra mål eller som ett mål i sig självt är också aktuell i ett samhällsperspektiv och det finns ett spänningsförhållande mellan de båda ståndpunkterna. Konst- och kulturaktiviteter legitimeras allt mer både politiskt och ekonomiskt för den nytta den kan göra inom andra samhälls- områden. I skolan ses kultur allt mer som en nyttighet utifrån sin potential att stimulera kognitiv, personlig och social utveckling. De estetiska ämnena betraktas även som avbrott och ”andningshål” i en annars betungande skoldag,14 återigen som ett medel för att nå 14 M. , Att skapa ordning för det estetiska i skolan. Diskursiva positioneringar i samtal med lärare och skolledare (, 2006); C. , Terapi, upplysning, kamp och likhet till varje pris. Undervisningsideologier och diskurser hos lärare och lärar- studerande i musik (, 2006). Omvärldstendenser och perspektiv på andra mål, det vill säga ge eleverna ny kraft att ägna sig åt andra ämnen än de estetiska. Kulturens nyttoaspekter lyfts dessutom fram ur ett hälsofrämjande perspektiv eller för dess förmåga att främja regional och ekonomisk tillväxt. Kulturen reduceras på detta sätt till att bli ett verktyg för att främja andra sektorers utveckling. Mot denna instrumentella syn på kultur står synen på kultur som ett mål i sig där legitimiteten överhuvudtaget inte anses behöva diskuteras.15 Konstarterna ses då som kreativa delar av sam- hället med själva det konstnärliga uttrycket och produktionen som dess syfte och som ger den dess betydelse. En jämförelse kan göras med den fria vetenskapliga forskningen vars rön ibland kan få stor betydelse för hela samhällets självförståelse och utveckling. Konsten betraktas då som ett sätt att se, som ger var och en som vill tillfälle att reflektera genom ”nya glasögon” och som tack vare det verk som presenteras ger tillgång till insikter och nya frågeställningar. Ett annat sätt att förklara konstens egenvärde är att se konstutövande som ett meningsfullt behov precis som att umgås med vänner eller vandra i naturen. I likhet med sådana aktiviteter finns ingen för- väntan på en leverans av en ”produkt” utan handlingarna har ett värde i sig.16 i förhållande till andra aktörer inom området Beroende på om ses som ett allmänt intresse eller som en tjänst som kan tillhandahållas enligt marknadsmässiga principer finns olika sätt att se på den roll privata aktörer spelar (se avsnitt 5.1.3). Den kommunala är inte ensam om att erbjuda barn och unga möjlighet att utöva kulturella och konst- närliga aktiviteter . Såväl privata företag som exempelvis studieförbund tillhandahåller utbildning. Sådana aktörer kan ses som ett komplement till och ligger i vissa fall steget före vad gäller att erbjuda ett samtida utbud. På så sätt kan kön till attraktiva kulturaktiviteter minska och verksamhet som inte erbjuds av kan bedrivas av de andra aktörerna. Men detta kan också uppfattas som problematiskt för den kom- Abbs, Against the flow. Education, the arts and postmodern culture (Routledge , 2003). Varkøy, Om nytte og onytte (Abstrakt förlag , 2012). Omvärldstendenser och perspektiv på munala eftersom de privata aktörerna har större flexi- bilitet att svara upp mot marknadens efterfrågan än vad kultur- skolan vanligtvis har. Kommunerna kan även uppfattas vara i monopolställning vad gäller kulturskolorna i förhållande till de villkor som gäller för privata aktörer inom kulturundervisning för barn och unga . är i huvudsak kommunalt finansierad med låga avgifter för en med skattemedel subventionerad verksamhet. Privata aktörer inom området finansierar verksamheten genom del- tagaravgifter vilket innebär högre avgiftsnivåer som försämrar kon- kurrensförmågan. Sett ur ett kommunalt perspektiv finns andra motiv för att bedriva denna verksamhet – att ett motsvarande utbud, och därmed konsumtion, utan offentliga subventioner, inte skulle uppstå på en fri marknad. Såväl utbud som konsumtion av tjänst- erna skulle bli ”för litet”. 17 Kommunernas stora engagemang allt sedan kulturskolornas uppkomst vittnar om att barns och ungas tillgång till en meningsfull och högkvalitativ fritid prioriteras högt i det kommunala samhällsuppdraget. Ytterligare en konfliktlinje uppstår när aktörer med annan ideo- logisk bakgrund eller andra mål för verksamheten blir kommunala utförare på kulturskoleområdet. har till utred- ningen fört fram vikten av att tydliggöra skillnaden i den grundsyn som offentlig verksamhet respektive civilsamhällets verksamhet bygger på. Föreningsliv och folkbildning är organisatoriskt fristå- ende från den offentliga sektorn och bygger på ideella mål och att människor engagerar sig för en viss fråga i samhället utifrån fri- villighet. Detta gör att en konflikt riskerar att uppstå när en förening eller idéburna studieförbund får i ansvar att bedriva en långsiktig, offentlig, professionell – och därmed kravställd – verksamhet för barn och unga. Folkbildningen bör i stället ses som ett viktigt komplement till . Det framträder således en komplex situation där andra aktörer kan komplettera , men som upplever att deras verk- samhet inte har samma förutsättningar och stöd som den kom- munala har. 17 kommuner och Landsting, Avgifter i kommuner och landsting. (2010). Omvärldstendenser och perspektiv på Barns och ungdomars perspektiv Att inta barns och ungdomars perspektiv i framstår som en självklarhet. har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter och den kommunala ger goda förutsättningar för många barn och unga att uttrycka sig konst- närligt. Ändå kan flera spänningsfält urskiljas: Barns och ungdomars preferenser i förhållande till kulturell skolning och kulturpolitiska ideal; Barns rätt till kultur oavsett var i landet de bor i förhållande till lokala förutsättningar; samt Barns och ungdomars egna val av fritids- aktiviteter i förhållande till styrning och förväntningar från olika intressenter. Barns och ungdomars preferenser i förhållande till kulturell skolning och kulturpolitiska ideal Barns och ungdomars preferenser i förhållande till de förväntningar har från olika aktörer och institutioner om att ge en viss kulturell skolning, kan ses som ett dilemma. En del av kultur- skolans verksamhet erbjuds för att vara en motvikt eller åtminstone ett komplement till barns vardagskultur. Tanken är då att de unga bör erbjudas och inspireras att verka inom konstformer som många av dem inte kommer i kontakt med. Inom musikområdet är detta speciellt påtagligt eftersom det finns en mångårig tradition i kultur- skolan att erbjuda ämneskurser i orkesterinstrument som sällan används i den musik som barn och unga känner till. Detta resulterar i ett svagare söktryck till vissa instrument och även i en press på lärare att popularisera undervisningen för att inte eleverna ska tröttna.18 Det finns också en förväntan om att ska fungera som en första utbildningsinstans för orkestermusiker, en förväntan som grundlades när spel på instrument som relaterade till västerländsk konstmusik var den huvudsakliga verk- samheten inom . Den utveckling av verksamhet som pågått mot en breddning av musikgenrerna och mot fler konstområden än musik tyder ändå 18 K. , Musik- och i senmoderniteten: reservat eller marknad? (, 2010). Omvärldstendenser och perspektiv på på att barns och ungas intressen uppfattas som angelägna för . Att låta efterfrågan, det vill säga barns och ungdomars preferenser, styra utbudet i verksamheten kan ändå framstå som problematiskt, exempelvis utifrån lärares anställningstrygghet. Lärarnas befintliga kompetenser gör att det finns en tröghet i systemet som gör det svårt att svara upp mot de snabba för- ändringar som sker när det gäller barns och ungas trendkänsliga kulturval. En centrering av verksamheten kring dominerande kulturformer som bygger på barns och ungdomars eget tycke och smak kan krocka med ambitionen att bevara ett kulturarv och sörja för mångfald inom kulturen, något som också för- väntas tillgodose. Många kulturskolor har politiska mål för sin verksamhet om att inkludera barn oavsett förutsättningar. Flera arbetar för att bryta den snedrekrytering som görs av barn och unga från hem med goda socioekonomiska förutsättningar och ofta med föräldrar som själva är kulturintresserade, genom att pröva nya former för verksam- heten och nya uttryck som bättre är i fas med barns och ungas vardagsliv. Kulturutövande är ofta nära kopplat till identitet19 för en ung människa och det kan vara svårt för att erbjuda en attraktiv verksamhet om den inte tagit fasta på de värden och intressen som barn och ungdomar själva uppskattar. Barns och ungas rätt till kultur oavsett var i landet de bor i förhållande till lokala förutsättningar Som vi pekat på i tidigare avsnitt har de lokala förutsättningarna stor betydelse för vad som kan erbjudas i en kulturskola. En kulturskola i en storstad kan erbjuda både ett bredare utbud och högre kompetens än en kulturskola i glesbygd. 19 J. Fornäs, U. , Under rocken – musikens roll i tre unga band (Symposion, 1988); A-K , Formspråk och spelregler. En studie i rockmusicerande inom och utom (, avdelningen för musikpedagogik, 1999); A-K , eller garagevägen. Studier av musikalisk socialisation (Musik- högskolan i , 2002); C. , Från guidad visning till shopping och förströdd tillägnelse. Moderniserade villkor för ungdomars musikaliska lärande (, 2002); M. Scheid, Musiken, skolan och livsprojektet. Ämnet musik som en del i ung- domars identitetsskapande. (, 2009); T. Ziehe, Ny ungdom. Om ovanliga läroprocesser (: 1986). Omvärldstendenser och perspektiv på kan åstadkommas genom att söktrycket på specifika ämneskurser torde öka med antalet barn och unga som bor inom upptag- ningsområdet. Med större antal elever inom specifika ämneskurser kan också lärare med specialistkompetens anställas, som också kan få full sysselsättning inom sitt specialområde. I små kommuner som ligger i tätt befolkade områden finns också större möjlighet till samarbete mellan kommunerna på grund av att avståndet mellan dem inte är så stort. I en glesbygd kan ofta instrumentallärare behöva komplettera sin tjänst med undervisning i kurser som kanske inte ligger helt inom lärarens kompetensområde. Det finns naturligtvis möjligheter att överbrygga detta problem på olika sätt, exempelvis genom distansundervisning eller samarbete med andra kommuner, men detta till trots är det uppenbart att förutsättningar för att tillhandahålla ett brett utbud med kvalitet skiljer sig åt i en glesbygdskommun jämfört med mer tätbebyggda kommuner. Det finns emellertid också ett annat sätt att resonera. Barns rätt till kultur innebär inte att det måste vara samma kultur överallt. Här tangeras resonemanget ovan om enhetlighet i förhållande till lokala profileringar. Om ambitionen att i så hög utsträckning som möjligt skapa en enhetlig kulturskola tonas ned och om mått- stocken i stället läggs på likvärdighetsaspekten med hög kvalitet på undervisningen som kriterium kan det vara effektivt att satsa på verksamhet som ansluter sig till den lokala kulturen och den kompetensprofil som lärarna vid de olika kulturskolorna i landet har. Idén om värdet av lokala profileringar kan också skapa ökad möjlighet till inflytande och delaktighet ur ett barn- och ungdoms- perspektiv. Barns och ungdomars egna val av fritidsaktiviteter i förhållande till styrning och förväntningar från olika intressenter I dagens samhälle, i synnerhet i storstadsområden, är fritidsutbudet för barn och unga mycket stort och många barn provar runt bland olika aktiviteter. Ju större utbudet av fritidsaktiviteter är desto större är också konkurrensen om dem. I en glesbygd kanske en kulturskola inte möter någon konkurrens vilket sannolikt kan få fler barn att välja . Barns och ungas val påverkas också av media och både sportaktiviteter och aktiviteter inom populär- kulturen får en massiv uppbackning genom media. Omvärldstendenser och perspektiv på från personer i barnens och ungdomarnas omgivning har också stor betydelse för deras val. Barns och ungas vänner har stort inflytande över vilka fritidsaktiviteter de väljer och om de växer upp i hem där föräldrarna har stort engagemang för kultur är det också mer san- nolikt att de deltar i verksamhet. Särskilt när det gäller musikområdet finns en stark koppling mellan föräldrars engagemang och barns deltagande i kulturskolan.20 I motsats till barnens och ungdomarnas egna val finns en styr- ning från sida som kan yttra sig i att elever som väljer populära musikinstrument eller kurser som det är kö till påverkas att välja ett annat instrument eller kurs till vilket det inte är kö. Syftet kan vara, att trots att hen inte kan få den aktivitet hen vill, ska eleven ändå få möjlighet att delta i verksamhet. Det kan också tyda på en ambition att erbjuda ett så stort utbud av instrumentalundervisning och kurser som möjligt eller att värna om lärarkategorier som inte har tillräckligt elevunderlag. Det finns även en idé om att en grundläggande aspekt av lärande och utveck- ling är att tillägna sig ”det ännu icke kända”,21 vilket i detta fall skulle innebära att barn och unga styrs till komma i kontakt med verksamheter som de inte själva skulle ha valt. har ett flertal viktiga uppgifter sett ur ett kultur- perspektiv. Enligt utredningens samråd är en av de viktigaste att ge eleverna möjlighet till utövande, upplevelse och lärande baserat på ett brett spektra av kulturformer. Det innebär att bör erbjuda ett utbud som inte inskränker sig till att enbart bygga på efterfrågan utan också att ha en ambition att utveckla barns och ungdomars intresse för kultur som de inte kommer i kontakt med i sitt vardagsliv. är det helt centralt att utbud , Musikaliskt lärande som social rekonstruktion. Musikens och ursprungets betydelse för föräldrar med utländsk bakgrund; C. . , Exploring equal opportunities of (kommande artikel). Ziehe, Ny ungdom. Om ovanliga läroprocesser. (: 1986); T. Ziehe, Kulturanalyser: Ungdom, utbildning, modernitet. (/: Symposion Bokförlag tryckeri AB 1989); C. , Från guidad visning till shopping och förströdd tillägnelse. Moderniserade villkor för ungdomars musikaliska lärande (, 2002). Omvärldstendenser och perspektiv på ligger i fas med samhällsutvecklingen både vad det gäller nya kultur- uttryck och redskap för att utöva kultur. Några spänningsfält utkristalliseras: Digital kultur i förhållande till traditionell kultur; Musikens dominans i förhållande till andra konstarter samt Majoritetskultur i förhållande till minoritetskultur. Digital kultur i förhållande till traditionell kultur Samhället har de senaste två decennierna digitaliserats i en utsträck- ning som saknar motstycke. Denna digitalisering har på många områden radikalt förändrat våra liv och inte minst har barn och ungdomar tagit emot de erbjudanden som digitaliseringen ger. Sociala medier har växt fram och är nu en självklar del av barns och ungdomars vardag och kulturindustrin har också i mångt och mycket förändrats. Även formerna för lärande har påverkats och sker mycket av barns och ungdomars lärande på internet, ett lärande som i grunden kan betraktas som icke institutionellt men som även anammats av skolan. Parallellt med den digitala teknikutvecklingen har visuell kultur fått allt mer utrymme. På internet, som från början var ett textbaserat medium, är det främst bilder och filmer som ökar i omfattning. Även Lgr 11 har identifierat denna förändring och anger att eleverna ska få erfaren- het av visuell kultur ”där film, foto, design, konst, arkitektur och miljöer ingår”, och skriver även fram att eleverna ska använda digitala verktyg, inte bara inom bildämnet, utan även inom andra ämnen. Ändå existerar det fortfarande en viss spänning mellan digitala konstnärliga verktyg och traditionella sådana.22 Inom musik- området är autenticitet en aspekt som ofta lyfts i diskussionen med argumentet att det fysiska hantverket är mera äkta än digitalt skapande på dator, surfplatta och mobil. Inom musikområdet ställer traditionella instrument stora krav på motorisk utveckling och kroppsliga färdigheter och det kanske är i detta sammanhang som den största fördelen med digitala verktyg framträder. Inte minst för att de kan ge jämlikare villkor för barn och unga med funktionsvariationer att uppleva och utöva kultur. 22 P-O. Erixon (red.). Skolämnen i digital förändring: En medieekologisk undersökning. (, 2014). Omvärldstendenser och perspektiv på ningsfält finns mellan unga och vuxna som handlar om reell kom- petens. De allra flesta barn och ungdomar är ofta betydligt skickligare på att använda datorn eller mobilen som redskap än vad den äldre generationen är. Detta faktum kan ge en viss obalans eftersom vuxenvärlden inte längre har kunskapsövertaget. Å andra sidan blir det mot bakgrund av detta än viktigare att barn och unga ges möjlighet att kvalificera sitt digitala kulturskapande på så sätt att de självständigt via digitala teknologier kan stå i dialog med sin omvärld som deltagande samhällsmedborgare. Detta är också en av grunderna i begreppet media literacy, vilket uppmärk- sammat som en stärkande faktor för alla utbildningssystem. Att bygga vidare på den kompetens som de unga har kan ses som ett argument för ökad tillgänglighet och demokrati. I nationella utvärdering av musik, bild och slöjd i från 201523 konstaterades att digitaliserade uttrycks- former var eftersatta i alla de estetiska ämnena, och speciellt i musik. En av anledningarna till att digitaliseringen är eftersatt är att lärarna anser sig obekväma med digital teknik. En annan att lärarna behöver fortbildning och uppdaterad utrustning i klassrummen. Även inom musik- och är det få skolor som har under- visning relaterande till digital konstnärlig produktion. Trots en god vilja till förändring är skolan en trög struktur som har svårt att hålla jämna steg med utvecklingen i det omgivande samhället. För ägde ett reellt paradigmskifte rum inom musik- undervisningen inom såväl skolan som när rock- och popmusik anammades. Denna musikgenre är nu dominerande inom musikundervisningen i skolan och väletablerad i musik- och kultur- skolan.