sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — En klimat- och luftvårdsstrategi för SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till reger- ingen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen (M 2010:04). Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner samt myndigheter. Det över- gripande uppdraget gäller . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om (dir. 2014:110) ska beredningen föreslå en strategi för en samlad luftvårdspolitik . Enligt tilläggs- direktiv som regeringen beslutade om (dir. 2014:165) ska beredningen också föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och upp- följning samt utveckla en strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och långsiktig klimatpolitik. Uppdraget ska enligt direk- tivet samordnas med beredningens uppdrag att ta fram en strategi för en samlad luftvårdspolitik. Den delredovisning av en strategi för luftvårdspolitik som enligt direktivet 2014:110 skulle ske ska inte göras. Enligt tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om den 1 okto- ber 2015 (dir. 2015:101) ska förslag till en strategi med styrmedel och åtgärder redovisas . Följande personer har varit ledamöter i kommittén under aktuell utredningstid: riksdagsledamöterna samt 1:e vice ord- förande i kommunstyrelsen i . entledigades riksdagsledamot från uppdraget som ledamot, och förord- nades riksdagsledamot som ledamot. entledigades riksdagsledamot från uppdraget som ledamot, och förordnades riksdags- ledamot som ledamot. Från till var generaldirektör förordnad som ordförande i kommittén. för- ordnades som ordförande i kommittén. Följande personer har biträtt kommittén som sakkunniga i arbetet under aktuell utredningstid: sektionschef , miljö- policyansvarig , ordförande , miljö- chef , senior rådgivare, . entledigades, ordförande , länsråd , kommunalråd och miljöansvarig , från uppdragen som sakkunniga. förordnades programdirektör , ansvarig energi och klimat , kommunalråd , utredare , ordförande , läns- överdirektör som sakkunniga. entledigades, senior rådgivare, . förordnades enhetschef som sakkunnig. Följande personer har biträtt kommittén som experter i arbetet under aktuell utredningstid: analytiker , kansliråd , ämnesråd , enhetschef , ämnesråd , kansliråd , ordförande , seniorkonsult , expert , professor , kansliråd . ent- ledigades från uppdraget som expert, och förordnades departementsråd som expert. Bo Dizfalusy entledigades och förord- nades kanslirådet som expert. entledigades departementsråd från uppdraget som expert och förordnades departements- sekreterare som expert. enledigades departementssekreterare från upp- draget som expert och förordnades kanslirådet som expert. enledigades ämnesråd från uppdraget som expert och förordnades departementssekreterare som expert. Följande personer har bistått beredningen under aktuell utred- ningstid som experter i särskilda referensgrupper: universitetslektor , universitetslektor , hand- läggare och ordförande i , advokat , forskare , professor , biträdande avdelningschef , professor , vd , kansliråd , profes- , biträdande professor , projekt- ledare , universitetslektor , docent , forskningschef , förvaltningschef , professor , departements- sekreterare och luftvårdsexpert . Kanslichef har varit . entledigades från arbetet som kanslichef. förordnades som kanslichef. Sekreterare har varit, , , , , , , , och . Biträdande sekreterare har varit och Beredningen har redovisat tidigare uppdrag i delbetänkanden (SOU 2010:101, SOU 2011:34, SOU 2012:15, SOU 2012:38, SOU 2013:43, SOU 2014:50 och SOU 2016:21). Reservation har lämnats av (V). Särskilda yttranden har lämnats av , , , , , , , och . Härmed överlämnar beredningen betänkandet, En klimat- och luftvårdsstrategi för SOU 2016:47. Uppdragen och hur de genomförts .............................. Del A, Strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik Klimatförändringarna och behovet av att minska utsläppen – hur ser utvecklingen ut? 2.1Riskerna med en fortsatt klimatförändring är 2.2Utsläppen behöver kulminera för att därefter snabbt minska till låga nivåer ................................................. En positiv utsläppsutveckling kan anas ................................. Klimatpolitiken fram till ..................................... Mål för klimatpolitiken........................................................... Mål internationellt och inom EU ........................... Nationella mål för klimatpolitiken ......................... Utsläpp av växthusgaser i .......................................... 3.2.2Utsläppen av växthusgaser i fördelade mellan utsläpp som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläpp i den 3.2.3Förändring av avgång och upptag av kol inom skogsbruk och markanvändning ............................ Utsläpp till följd av svensk konsumtion ................ 3.3 Styrmedel i den svenska klimatstrategin ............................... 3.3.1Svensk klimatpolitik baseras på ett brett spektrum av styrmedel............................................ 3.4Sveriges deltagande i det internationella skapar nya förutsättningar.................. Ny mekanism under utveckling ............................. Strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik ........ 4.1Förslag till strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik mot det långsiktiga målet 2045 ....................... 4.2Utgångspunkter för arbetet med att nå etappmålen och det långsiktiga målet............................................................. Etappmål för utsläppsbanan mot det långsiktiga Förslag till etappmål för den icke-handlande sektorn........ Etappmål för utsläppsutvecklingen –2045 behöver tas fram.................................................... 5.2.2Alternativa utsläppsbanor för den icke- 5.2.3Utsläppsbana 1; Vägtransportsektorn minskar 5.2.4Utsläppsbana 2; Utsläppsbana där utsläppen i den-icke handlande sektorn minskar med 5.2.5Utsläppsbana 3; Linjär utsläppsbana – Utsläppsbana 4; Fossilfritt till 2030 ..................... 5.3Nationella etappmål för den icke-handlande sektorn behöver förhålla sig till utvecklingen av det EU- 5.3.1Ambitiösa nationella mål kan ses som en förberedelse inför en skärpning av EU:s 5.4 Överväganden om sektormål för transportsektorn ............ 5.4.1Ett utsläppsmål för inrikes transporter bidrar till att det föreslagna etappmålet för den icke- handlande sektorn uppnås..................................... 5.4.2Bakgrund till avvägningar om etappmål för Uppföljningsmått för den handlande sektorn..................... Följ även de totala utsläppens utveckling............................ Centrala horisontella styrmedel och strategier............. Klimatfrågan behöver integreras i alla politikområden....... Det klimatpolitiska ramverket tydliggör att arbetet med att nå klimatmålen behöver integreras i allt beslutsfattande................................ 6.1.2Det behövs samlade konsekvensanalyser för miljö och klimat..................................................... 6.2 Prissättning av utsläpp av växthusgaser ............................... 6.2.1Koldioxidskatten är en bas för styrningen i den icke-handlande sektorn .................................. 6.2.2EU:s energiskattedirektiv bör ändras så att det möjliggör en ökad miljöstyrning av 6.2.3EU:s system för handel med utsläppsrätter 6.3En närings- och innovationspolitik med Mål för innovationspolitiken................................ 6.3.2Några förutsättningar i för en aktiv närings- och innovationspolitik ........................... 6.3.3Samverkan stat och näringsliv inte utan 6.3.4Näringspolitik och klimatpolitik behöver 6.4En strategi för en utvecklad bioekonomi kan stödja Klimatfördelar med en biobaserad ekonomi ....... 6.4.3Befintliga förslag till insatser för att realisera en svensk bioekonomi .......................................... 6.5Strategier för material- och energihushållning i samhället, cirkulär ekonomi och delande ekonomi Vad är cirkulär ekonomi?...................................... Dagens resursanvändning är ineffektiv................ Möjligheter med cirkulär ekonomi ...................... 6.5.4Hur kan en cirkulär ekonomi främjas i 6.6 Det lokala och regionala klimat- och luftarbetet................ Den lokala och regionala samhällsplaneringen.... 6.6.2En väl genomförd samhällsplanering är väsentlig för möjligheten att nå miljö- och Befintliga förslag till förändring av styrmedel..... Strategier och styrmedel, transporter och Allmänt om transportsektorns klimatpåverkan ................. Utsläpp av växthusgaser från transportsektorn .. 7.1.2Scenarier för transportsektorns framtida 7.1.4Tre huvudsakliga åtgärdsområden för minskade utsläpp av växthusgaser inom Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar ...... Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar ...... Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar ...... Utsläpp av växthusgaser från sektorn .................. Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar ...... Strategier och styrmedel, övriga sektorer .................... 8.1.1En industri som skapar klimatnytta i Utsläpp av växthusgaser från sektorn .................. Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsutveckling.......... Energitillförselsektorn (el- och värmeproduktion) ............ Utsläpp av växthusgaser från sektorn .................. Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Bostäder, lokaler och byggande ........................................... Utsläpp av växthusgaser från bostadssektorn...... Problembild och åtgärdsmöjligheter .................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar ...... Jordbruket – en möjlighet i klimatomställningen? Utsläpp av växthusgaser från sektorn .................. Problembild och åtgärdsmöjligheter.................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar...... 8.5 Skogen i klimatpolitiken ...................................................... 8.5.1Utsläpp och upptag av växthusgaser från Scenarier för tillväxten i skogen ........................... förslag till åtgärder i skogsbruket.......... Kompletterande åtgärder i utvecklingen mot netto- noll och netto-negativa utsläpp ................................. 9.1Åtgärder som ökar kolupptaget i mark, skog och Bio-CCS och CCU (Carbon Capture and Utilisation) .... Åtgärder i andra länder......................................................... Utsläpp av växthusgaser kopplade till import och Förbättrad uppföljning av utsläpp kopplade till import 10.1.2 Befintliga förslag till styrmedelsförändringar...... Utrikes flyg och sjöfart ............................................. Utsläpp av växthusgaser från utrikes flyg och sjöfart förväntas öka kraftigt till 2050 om inga åtgärder vidtas..... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar för minskad klimatpåverkan från flyget .................................... Befintliga förslag till styrmedelsförändringar för minskad klimatpåverkan från sjöfarten ............................... Konsekvensanalys av etappmål och strategier ............. Inriktning och omfattning ................................................... 12.1.1 Utgångspunkter och avgränsningar för 12.1.2 Modellbaserad analys av utsläppsmål ................... 12.2 Effekter på ekonomin i stort av beredningens förslag till etapp- och utsläppsmål till 2030 ..................................... 12.2.1 Klimatpolitiken och den långsiktiga 12.2.2Allmänjämviktsanalyser av beredningens förslag till etappmål för icke-handlande sektor samt utsläppsmål för inrikes vägtransporter 12.2.3 Analys av utsläppsmål med en 12.2.4Samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärder för ett mer transporteffektivt Konsekvenser för aktörer ..................................................... Konsekvenser för staten........................................ Konsekvenser för företag...................................... Konsekvenser för hushållen.................................. Påverkan på andra miljö- och samhällsmål .......................... Del B, Strategi för en samlad luftvårdspolitik Luftvårdspolitik på internationell, nationell och lokal Befintliga styrmedel som begränsar luftföroreningar ........ 13.2.1 Styrmedel på internationell nivå........................... Styrmedel på EU-nivå........................................... 13.2.3 Styrmedel på nationell nivå................................... Påverkan på hälsa och miljö ................................................. Utmaningar för att nå luftrelaterade miljömål ................... Bara naturlig försurning........................................ God bebyggd miljö ............................................... Utmaningar med dålig luftkvalitet i städer och tätorter .... 14.4.1Sverige riskerar mångmiljonböter för överskridanden av luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för PM10 ............................................ 14.4.2Brister i systemet med miljökvalitetsnormer Utmaningar kopplade till internationell luftvårdspolitik... 14.5.1 nettoimportör av luftföroreningar .......... 14.5.2 Återstående utmaningar för att nå Förslag till etappmål för luftföroreningar .................... Etappmålens roll i miljömålssystemet................................. Förslag till nya etappmål för luftföroreningar .................... 15.2.1 Begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort............ 15.2.2 Begränsade utsläpp från småskalig vedeldning.... 15.2.3 Begränsad intransport av luftföroreningar .......... Uppfylla takdirektivets utsläppsåtaganden ......... Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik . Motiv för val av styrmedel och åtgärder och gjorda Förslag till styrmedel kopplade till föreslagna etappmål .... 16.2.1 Begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort ............ 16.2.2 Begränsade utsläpp från småskalig vedeldning .... 16.2.3 Begränsad intransport av luftföroreningar........... 16.2.4 Uppfylla takdirektivets utsläppsåtaganden .......... Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad Inriktning och omfattning ................................................... Effekter av beredningens förslag på styrmedel och 17.2.1 ............Begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort 17.2.2 ....Begränsade utsläpp från småskalig vedeldning 17.2.3 ...........Begränsad intransport av luftföroreningar Konsekvenser .....................................................för aktörer 17.3.2 ........Konsekvenser för kommuner och landsting Synergieffekter för luftrelaterade miljömål och Beredningens ...................överväganden och bedömningar Reservation och ...................................särskilda yttranden Bilaga 7 Förutsättningar för analys av etappmålsscenarier ...... Activities implemented Jointly, för gemensamt genomförande) (Bästa tillgängliga teknik) Carbon Capture and Storage (koldioxidinfångning och lagring, geologisk lagring av koldioxid) Carbon Capture and Utilisation (koldioxidinfångning och användning, teknik som gör det möjligt att använda koldioxid) Conference of the Parties (partsmöte inom Klimatkonventionen) Environmental Medium Term Economic Model (allmän jämviktsmodell vid ) efford sharing decision (den interna börde- fördelningen mellan EU:s medlemsländer) Scheme (EU:s gemensamma system för handel med utsläppsrätter för Utredningen om fossilfri fordonsflotta Gigaton (miljard ton) (global potential) Helsingforskonventionen, en regional hydrerad vegetabilisk olja, syntetisk diesel baserat på växt- och djurfetter (FN-organ, den internationella civila luftfarts- Industriutsläppsdirektivet (2010/75/EU) energirådet, en självständig organisation inom ramen för för internationellt energi- den internationella sjöfartsorganisationen) Climate Change(FN:s klimatpanel) Integrated Pollution Prevention and Control Länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning Liquefied Natural Gas (flytande naturgas) land use, land-use change and forestry, upptag och utsläpp av koldioxid genom mark- användning, förändrad markanvändning och Konvention under IMO som reglerar utsläpp direktiv (2015/2193/EU) om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från Megaton (miljoner ton) kontrollområde för utsläpp av kväve (icke-statliga organisationer) partiklar som har en aerodynamisk diameter på upp till 2,5 μm. De flesta partiklar i denna samling har en aerodynamisk diameter mindre än 2,5 μm, men p.g.a. mättekniken kan en del partiklar som har en aerodynamisk diameter på upp till 10 μm (non methane volatile organic compounds), (organic gaseous carbon) oförbrända kolväten offentlig-privat samverkan (samma som PPP) Private Public Partnership (samma som OPS) kontrollområde för utsläpp av svavel (short lived climate pollutants) direktivet (2001/81/EG) om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar modell över det svenska energisystemet United Nations () United Nations Development Programme United Nations Environment Programme (FN:s miljöprogram) Organization, FN:s livsmedels- och The United Nations Framework Convention on Climate Change ( I denna sammanfattning redovisas Miljömålsberedningens samlade förslag och bedömningar. Alla texter är förhandlade och förankrade inom och mellan de partier som ingår i beredningen. Förslag till strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik mot klimatmålet 2045 ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att för- verkliga ambitiösa målsättningar och ta ansvar för landets historiska utsläpp. ska även bedriva en ambitiös och långsiktigt hållbar nationell klimatpolitik och vara en förebild för andra länder, med bibehållen konkurrenskraft och på ett sätt som inte innebär att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. För att lyckas väl med uppgiften är det viktigt att även EU och övriga världen skärper sin klimatpolitik. Dessa utgångspunkter var centrala för beredningens förslag och bedömningar i det tidigare betänkandet om ett klimatpolitiskt ram- verk för och vägleder även utformningen av strategin i detta delbetänkande. Beredningen föreslår att det införs en strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik med sikte mot det långsik- tiga målet 2045 som omfattar: etappmål för utsläpp av växthusgaser 2030 och 2040 för den icke-handlande sektorn samt ett utsläppsmål för inrikes trans- porter till 2030, (kapitel 5) övergripande utgångspunkter för arbetet med att nå etappmålen och det långsiktiga målet, (kapitel 4) åtgärder för att alla politikområden ska integrera klimat- aspekten, (kapitel 6) styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser till 2030 med särskilt fokus på att öka omställningen av transportsektorn och (kapitel 6 och 7) styrmedel och processer som skapar förutsättningar för att nå nettonollutsläpp med särskilt fokus på omställ- ningen av basmaterialindustrin, jordbrukssektorn och samhälls- planeringen. (kapitel 6, 7 och 8). Förslag till etappmål i klimatpolitiken Förslag till långsiktigt klimatmål I Miljömålsberedningens tidigare betänkande föreslogs ett långsik- tigt nationellt mål för utsläppen av växthusgaser till 2045. Bered- ningens förslag innebär att: Senast ska inte ha några nettoutsläpp av växt- husgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär en tidigareläggning och en precisering av den tidigare visionen om nettonollutsläpp till 2050. Senast ska utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium, i enlighet med internationella växthusgas- rapportering, vara lägre än utsläppen . För att nå målet får även avskiljning och lagring av koldioxid av fossilt ursprung där rimliga alternativ saknas räknas som en åt- gärd (CCS). Kompletterande åtgärder för att nå nettonollutsläpp får till- godoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Målet förutsätter höjda ambitioner i EU:s utsläppshan- delssystem. Beredningen lägger i detta betänkande förslag på etappmål för hur utsläppen av växthusgaser i från den s.k. icke-handlande sektorn1, bör utvecklas och 2040 på väg mot det långsiktiga målet till 2045. Beredningen föreslår däremot inte några etappmål för de verk- samheter som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter, den handlande sektorn, eftersom dessa utsläpp redan omfattas av ett europeiskt tak för utsläppen. Utvecklingen i den handlande sektorn behöver dock följas nog- grant både med avseende på utsläppsutvecklingen, men framför allt med avseende på hur förutsättningarna att minska utsläppen till nära-nollnivåer utvecklas. De föreslagna etappmålen utgör viktiga steg på vägen mot nettonollutsläpp De föreslagna etappmålen för den icke-handlande sektorn till 2030 och 2040 är ambitiösa och utgör viktiga steg på vägen mot netto- nollutsläpp. De ställer krav på en betydligt snabbare omställning av sam- hället mot låga utsläppsnivåer jämfört med utvecklingen . Det kommer krävas både beteendeförändringar och förändringar av teknik- och samhällsbyggnad för att målen ska kunna nås. Beredningen gör bedömningen att de föreslagna etappmålen, utifrån dagens kunskap, är realistiska att nå. Det pågår redan en omfattande och snabb teknikutveckling i vårt samhälle, en utveckling som kan ge drivkraft åt den önskvärda snabba utsläpps- minskningen. Framtidsbedömningar är dock alltid osäkra och på vägen mot uppsatta etappmål kan det inträffa förändringar av många olika slag, både sådana som kan göra det lättare men också sådana som gör det svårare att nå de uppsatta målen. Det uppföljningssystem med årliga klimatårsredovisningar och handlingsplaner som beredningen föreslagit kommer 1 I den icke-handlande sektorn ingår utsläpp från framför allt transporter, arbetsmaskiner, bostäder och lokaler, avfallshantering, jordbruksproduktion samt användning av fluorerade växthusgaser. EU:s system för handel med utsläppsrätter omfattar huvuddelen av el- och fjärrvärmeanläggningar samt stora delar av utsläppen från industrin. Utsläpp från upptag och avgång av kol från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ingår inte i den icke-handlande sektorn. därför vara betydelsefulla för att ge den flexibilitet som kan behö- vas i utvecklingen mot de etappmål som föreslås. För att bygga in en ytterligare flexibilitet i hur etappmålen kan nås förslår beredningen att en mindre del av den sammanlagda ut- släppsminskningen jämfört med , kan nås genom komplette- rande åtgärder. Med kompletterande åtgärder avses till exempel reduktioner som uppstår till följd av genomförda utsläppsminskningar utanför och/eller till följd av ett ökat kolupptag i skog och mark (en förstärkt kolsänka). Till kompletterande åtgärder kan även s.k. bio-CCS, dvs. koldioxidavskiljning och lagring av biogen koldioxid räknas. Effekten av de kompletterande åtgärderna ska beräknas i enlighet med internationellt beslutade regelverk. Beredningen föreslår dessutom en indikativ utsläppsbana som bestäms av de föreslagna etappmålsnivåerna inklusive flexibiliteter. Denna bana kan användas för uppföljning av utvecklingen. Om denna bana följs begränsas även de kumulativa utsläppen över hela tidsperioden.