sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Mellanteknologiska branscher är, enligt definition, mindre FoU-intensiva än högteknologiska branscher, men den blotta storleken på de mellanteknologiska branscherna kompenserar för en lägre FoU- intensitet och försvagar därmed sambandet mellan FoU-intensitet och de högteknologiska branschernas andel av exporten.45 3.2.2Ekonometriska skattningar av hur tillgång på FoU påverkar specialiseringsmönster Hur kan de specialiseringsmönster och komparativa fördelar som har beskrivits ovan förklaras i ljuset av näringslivets FoU- investeringar? svenska utredningar och studier (bl.a. 45 Se m.fl. (1989) för ett sådant resonemang. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU Kokko och , 2004; m.fl., 2007) som har försökt att uppskatta vilka faktorer som förklarar det svenska näringslivets (huvudsakligen tillverkningsindustrins) speciali- seringsmönster med ekonometriska metoder, har konstaterat att tillgången på högutbildad arbetskraft har gett det svenska närings- livet komparativa fördelar i kunskapsintensiv produktion och export av sådana produkter.46 Branschers FoU-intensitet har också en statistiskt signifikant, positiv effekt på specialisering. Det verkar således som om sambandet mellan FoU-intensitet och komparativa fördelar är starkare i de ekonometriska studierna än vad som ges i tabell 3.1. Man bör dock ha i åtanke att de ekonometriska studierna som här refereras till dels använder ett annat mått på internationell specialisering47 än RCA, dels att branschindelningen är mer finfördelad än den som återfinns i tabell 3.1. Det senare kan vara viktigt eftersom det kan finnas betydande skillnader i såväl FoU- intensitet som komparativa fördelar inom branscher. Det har visat sig svårt att empiriskt särskilja effekten av FoU- intensitet från effekterna av andelen högutbildad arbetskraft som används i respektive bransch. Detta gäller såväl för tillverknings- industrin som för tjänstebranscherna. En god tillgång på FoU medför att ett land kommer att specialisera sig inom sådan produktion som använder FoU-kapital och -personal i större utsträckning än andra branscher. Dessutom får branscher vars FoU-intensitet är högre relativt konkurrenternas ett teknologiskt försprång som i sin tur gör dem mer produktiva (och lönsamma), vilket förstärker specialiseringsmönstret mot FoU-intensiv produktion och export. Den senare effekten gäller alltså utöver den effekt som beror av en god tillgång på FoU i landet. 46Förutom tillgången på humankapital har tillgång på realkapital i förhållande till syssel- sättningen i en bransch (dvs. ett mått på kapitalintensiteten) och, inte minst, på skogsråvara funnits vara betydelsefulla förklaringsfaktorer. Tidigare studier har också identifierat en komparativ fördel för energiintensiv industri även om det har varit svårt att isolera den separata effekten av energiintensitet från effekten av realkapitalintensitet och användning av skogsråvara. Det tycks dock som att energiintensitet har tappat i förklaringsgrad , vilket kan sammanhänga med att energipriserna har jämnats ut mellan länder och att de låga elpriser som svensk basindustri åtnjöt i samband med att vatten- och kärnkraftens utbyggnad inte är av samma unika betydelse längre. Se m.fl. (2007) för vidare diskussion. 47Det mått som ofta används är ”specialiseringskvoten”. Specialiseringskvoten anger för- hållandet (kvoten) mellan hur mycket en bransch producerar och förbrukar inklusive dess import. Om specialiseringskvoten är större än 1 föreligger nettoexport. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 Enligt en studie av Braunerhjelm och (2008) kan en stor del av förändringen i andelen högteknologisk export (i förhållande till den totala exporten av tillverkade produkter) i –1999 förklaras av ökade (totala) utgifter för FoU. Nishioka (2013) visar, med en annan ansats, att länder som har en stor FoU-stock (eller mycket FoU-personal) kommer att exportera denna stock – eller snarare de tjänster stocken genererar – medan länder som har en relativt liten FoU-stock (eller få som jobbar med FoU) kommer att importera denna stock. De länder som, enligt denna studie, har högst FoU-stock är , , , och . Ett resultat från denna studie är också att branscher märkbart skiljer sig åt beträffande använd- ningen av FoU, vilket leder till att mellanbranschvariationen vad gäller produktionsstruktur blir större jämfört med om man bara ser till användningen av kapital och arbetskraft. Skillnader i användning av FoU ger därmed upphov till meningsfull specialisering mellan länder. Vilka generella slutsatser om betydelsen av näringslivets FoU- investeringar för att öka konkurrenskraften på internationella marknader kan dras? De ekonometriska studierna av komparativa fördelar och specialiseringsmönster tyder på att FoU-intensiteten är viktig, om än inte viktigast, för svenskt vidkommande. Det har visat sig svårt att särskilja effekterna av FoU från effekten av högutbildad arbetskraft, vilket inte är förvånande med tanke på att en stor del av FoU-utgifterna utgörs av lönekostnader för FoU- personalen. En förklaring till att sambandet mellan komparativa fördelar och FoU-intensitet inte är starkare kan vara att de mått som ska mäta komparativa fördelar är för trubbiga och, framför allt, inte tar hänsyn till att multinationella företag – som är ett påtagligt inslag i det svenska näringslivet – får allt bättre möjligheter att geografiskt splittra upp sin produktion, inklusive FoU. Men, även sett till de mer moderna måtten på komparativa fördelar blir inte sambandet mellan FoU-intensitet och internationell specialisering så mycket klarare. Sammanfattningsvis är FoU-intensiteten betydelsefull för att förklara det svenska näringslivets specialiserings- och handels- mönster. Detta resultat är inte överraskande i ljuset av att det svenska näringslivet, i synnerhet industrin, lägger ner stora Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU resurser på FoU. uppvisar ett specialiserings- och handels- mönster som har förändrats , men som ändå är tämligen stabilt. Svenska företag verksamma inom motorfordon, kemisk industri, maskintillverkning, metallråvara och -produkter samt elektronikindustri är alltjämt internationellt konkurrenskraftiga. 3.2.3Ökad handel med FoU-tjänster Den analys av handels- och specialiseringsmönster som gjorts avser tillverkningsindustrin. I en modern ekonomi, som den svenska, där tjänstebranscherna växer i betydelse och där gränserna mellan varor och tjänster suddas ut allt mer, är detta givetvis en begränsning. Flertalet tjänster är till sin natur icke-handlade. Det gäller framför allt många tjänster som kräver personliga relationer eller är platsberoende, exempelvis restaurangtjänster eller ut- bildning. En tydlig trend i , och i många andra OECD- länder, är dock att tjänstehandeln har ökat kraftigt (se figur 3.3). Till skillnad från varuexporten fortsatte tjänsteexporten att stiga i samband med finanskrisen. Figur 3.3 Den svenska exportens utveckling 1993:Q1–2014:Q2 (volymindex 1993=100) Källa: SCB Statistikdatabasen. har den svenska tjänsteexporten också ökat betydligt snabbare än tjänsteimporten. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 har därmed lämnat ett starkt positivt bidrag till BNP-tillväxten. Efter att tidigare ha visat underskott visar utrikeshandeln med tjänster ett överskott. Fördelningen av tjänsteexportens olika kontoposter ges av tabell 3.3. Tabell 3.3 Tjänsteexportens fördelning på olika poster, fjärde kvartalet 2014, procent Underhåll- och reparationstjänster av varor Nyttjande av immateriella rättigheter Tele-, data-, och informationstjänster Personliga tjänster, kultur m.m. Övriga offentliga varor och tjänster Källa: SCB Statistikdatabasen. En förhållandevis stor del av tjänsteexporten utgörs av avancerade tjänster så som övriga affärstjänster (), olika former av tele-, data-, och informationstjänster () samt resor (). Den största delposten för konsulttjänster är forskning och utveckling, och därefter kommer teknikkonsulttjänster. FoU- exporten utförs till viss del av universitet och högskolor, men huvuddelen sker i näringslivet. Företagens FoU-export består till stor del av koncernintern försäljning där forskningsenheter i finansieras av utländska bolag i samma koncern. I tabell 3.4 anges RCA-mått för ett antal tjänstebranscher 2010. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU Komparativa fördelar för svenska tjänstebranscher 2010 Personliga, kulturella och rekreationstjänster Anm. Ett värde på RCA som är större än 1 anger att den branschen uppvisar komparativa fördelar. Källa: Europeiska kommissionen (2012) beräkningar baserade på COMTRADE-databasen. Enligt RCA-måttet har komparativa fördelar inom ”Data- och informationstjänster” och ”Andra företagstjänster”, till vilka FoU-tjänster hör. till FoU-intensiteten, som avser 2011 (se tabell 2.2, kapitel 2), kan konstateras att den är högst inom ”Förlagstjänster m.fl.” (4,) följt av ”Transport- och magasineringstjänster” (2,)48. För tjänster avseende vetenskaplig forskning och utveckling finns inga uppgifter om förädlingsvärdet. Något förvånande är FoU-intensiteten i ”Informations- och kommunikationstjänster” påtagligt låg, . Det är svårt att dra några entydiga slutsatser om sambandet mellan komparativa fördelar i tjänstebranscherna och FoU-inten- sitet. m.fl. (2007) försöker förklara de komparativa fördelarna (mätt som exportens andel av produktionen) i ett antal svenska tjänstebranscher med motsvarande förklaringsfaktorer som för tillverkningsindustrin, dvs. tillgången till (relevanta) produkt- ionsfaktorer. De finner att FoU-intensiteten har betydelse för tjänstebranschernas internationella konkurrenskraft, men inte heller i detta fall kan effekten av FoU särskiljas från effekterna av högutbildad arbetskraft. 48 Observera att branschindelningen skiljer sig åt när det gäller komparativa fördelar i tabell 3.4 och tjänstebranschers FoU-intensitet som benämns i texten. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 3.2.4Stort svenskt överskott i den teknologiska handelsbalansen En källa till inkomster för länder är de betalningar för patent, royalties, licenser etc. som företagen får när teknologi säljs till kunder, såväl utanför som inom företag. Den senare typen av betalning sker då en producerande (dotter-)enhet i ett annat land använder de innovationer och tekniska lösningar som har utvecklats i företagets hemland (inte sällan det land där huvud- kontoret ligger). Till skillnad från FoU-utgifter handlar detta om betalningar för färdigutvecklad och produktionsfärdig teknologi. är det land som får de i särklass största intäkterna från försäljning av teknologi i relation till ekonomins storlek (BNP) (se figur 3.4). uppgick intäkterna från teknologiförsäljning till av BNP i Irland.49 För , som var det näst största mottagarlandet av sådana betalningar, uppgick intäkterna till av BNP, vilket motsvarar ca penningvärde. Även , och var stora mottagare av betalningar från teknologiförsäljning. Intäkter från försäljning av teknologi för 28 2007, andel av BNP (procent) Anm. Värden för , , , och avser 2006. Värde för avser 2005. Värde för avser 2003. Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard (2009). Skillnaden mellan de intäkter ett land får av försäljningen av teknologin utomlands och det landet behöver betala för att använda 49 Det har inte varit möjligt att få tillgång till data senare än 2007. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU den teknologi som har tagits fram i andra länder kallas för den ”teknologiska handelsbalansen”. I figur 3.5 redovisas den teknolo- giska handelsbalansen för ett antal , uttryckt som andel av respektive lands BNP. Som framgår av figuren är det land som uppvisade det största överskottet i den teknologiska handelsbalansen: av BNP. penningvärde motsvarar det . Figur 3.5 Den teknologiska handelsbalansen för 28 2007, andel av BNP (procent) -0,5 -1,5 PL FI HU CH Anm. Värden för , , , och avser 2006. Värde för avser 2005. Värde för avser 2003. Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard (2009). Ett överskott i den teknologiska handelsbalansen visar att det finns andra inkomstkällor som härrör från innovationer utöver varu- export. Den teknologiska handelsbalansen kan dock inte direkt tolkas som ett mått på konkurrenskraft. En låg teknologiimport (i förhållande till exporten) kan t.ex. bero på en låg kapacitet att absorbera ny teknologi (, 2009b). Det är också värt att påpeka att har ett förhållandevis litet överskott i den teknologiska handelsbalansen trots (mycket) stora intäkter från export av teknologi. Detta beror på att även importerar mycket teknologi som används i den högteknologiska produktion som sedan exporteras från (se även figur 3.4). Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 3.3Lokalisering av företagens FoU De traditionella handelsteorierna är tämligen ”mono-nationella” i bemärkelsen att företagen antas utveckla, producera och exportera sina produkter från ett och samma land. Verkligheten är dock en annan. Multinationella företag har större möjligheter att lokali- sera sin verksamhet i flera olika länder för att på så vis utnyttja skillnader i kostnadsnivåer, tillgången på viktiga produktions- faktorer så som högutbildad arbetskraft, eller att dra nytta av olika former av subventioner och skattelättnader. De multinationella företagen står också inför valet att låta FoU och produktion sam- lokaliseras eller separeras, beroende på om det t.ex. finns skalför- delar i produktionen eller forskningsverksamheten. Slutligen kan multinationella företag – eller nationella företag som vill etablera sig i ett annat land – välja att gå samman med, eller köpa upp, företag i andra länder. Med andra ord är formerna för internationalisering ingalunda begränsade till handel. Multinationella företag, såväl svenskägda som utlandsägda, svarar för en betydande del av den FoU som utförs i . Svenskägda multinationella företag bedriver också FoU utomlands. Minskade kostnader för att koordinera verksamheter mellan länder samt framväxten av nya, ofta stora marknader, som t.ex. och , driver fram en utveckling där inte bara produktionen utan också FoU blir mer rörlig över gränserna och lokaliseras där förutsättningarna är som mest gynnsamma. Vissa framväxande marknader blir också intressanta för lokalisering av forsknings- centra eftersom att dessa marknader, utöver sin storlek, även erbjuder god tillgång på högutbildad arbetskraft. De svenskägda företagen stod för den största andelen, , av näringslivets FoU-utgifter (se figur 3.6). De utlandsägda företagen svarade för knappt 40 procent.50 FoU i tjänsteföretag var mer nationell än FoU i industriföretag. har de svenskägda internationella företagen i ökat sin andel av FoU i medan de utlandsägda företagen har minskat sin andel (Tillväxtanalys, 2013). Lite tillspetsat kan alltså sägas att den FoU som bedrivs i företag i till övervägande del står 50 De svenskägda, internationella företagen svarade för av de totala FoU- utgifterna i näringslivet, medan de svenskägda, nationella företagen svarade för . Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU under svensk ägarkontroll och att den andelen har ökat . Figur 3.6 FoU-utgifter i –2011 fördelat efter ägarland, andel av totala FoU-utgifter (procent) Källa: Egna bearbetningar av data från Tillväxtanalys. är ett av de länder där utlandsägda företag har den största andelen av näringslivets FoU, vilket framgår av figur 3.7. Andelen FoU som kontrollerades av utlandsägda företag uppgick till 2007, vilket är en ökning då andelen var . Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 Figur 3.7 Utlandskontrollerade FoU-utgifter som andel av totala FoU- utgifter i 26 länder 1999 och 2007, procent HU UK CA IT PL SI RO EE DE ES NO PT NL FR FI US JP BG LV Anm. Andelarna beräknas som inkommande (utländsk) BERD (BERD=Business Expenditure on R&D, se kapitel 2 för en mer utförlig beskrivning) i relation till total BERD i ett land (dvs. summan av inkommande och inhemska FoU-utgifter i näringslivet). Data för , och avser 2006. För , , , , , , , , , , och saknas data . Källa: Europeiska kommissionen (2012). Högst andel utländskt kontrollerad FoU hade med . Det är en förhållandevis kraftig uppgång då andelen var . Det finns ett svagt, negativt sam- band mellan andelen utlandskontrollerad FoU och storleken på FoU-utgifter (i absoluta tal). Stora ekonomier som , , och har förhållandevis låga andelar utlands- kontrollerad FoU i näringslivet. Bland de länder med lägst andel utlandskontrollerad FoU återfinns även små länder som och . är tillsammans med det land med störst andel FoU i utlandet i förhållande till inhemsk FoU i näringslivet (Europeiska kommissionen, 2012). Statistik över i vilken om- fattning inhemska företag kontrollerar FoU i andra länder finns för betydligt färre länder än det finns för utländska företags kontroll av FoU i det egna landet. och är exempel på länder med många stora multinationella koncerner med FoU-aktiviteter i andra länder. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU 3.3.1Vad påverkar företagens beslut om var de förlägger sin FoU? Det som är av intresse för denna bilaga är inte i första hand de ökade flödena av FoU-relaterade investeringar i och utanför gränser i sig, utan hur företagens FoU i påverkas av att FoU:n blir mer internationell. Bidrar ett ökat utländskt ägande av svenska företag till att de ökar eller minskar sin FoU? Blir den FoU som bedrivs i mer effektiv (och kanske mer relevant) om utländska multinationella företag förlägger FoU- verksamhet i ? Och vad innebär det för svensk FoU att svenska multinationella företag ökar sin FoU utomlands? Det är inte på förhand givet huruvida utlandskontrollerad FoU och FoU i svenska företag är substitut eller komplement. För att få en bättre förståelse för på vilket sätt den ökade internationaliseringen av FoU kan påverka stocken av, och kvaliteten på, den inhemska FoU:n är det viktigt att närmare förstå de faktorer som styr företagens lokalisering av FoU. Det finns ett förhållandevis stort antal empiriska studier av vilka faktorer som påverkar internationalisering av FoU. Dessa studier skiljer sig åt i en rad avseenden, vilket kan försvåra jämförelser. Vissa studier är gjorda på företagsdata medan andra använder sig av aggregerade data för länder. Studier kan också skilja sig åt när det gäller om de bara ser till faktorer i värdlandet (dvs. dit FoU-investeringarna förläggs) eller även inkluderar förhållanden i hemlandet. En annan skillnad, som kan vara särskilt viktig, är om studierna görs för ett tvärsnitt av företag eller länder, eller om de också tar hänsyn till variationer över tiden (inom enheter; företag, branscher eller länder). En litteraturgenomgång som Dachs (2014) gör visar att följande faktorer är viktiga drivkrafter för företagens val av lokalisering (land) för sin FoU: –Likhet i inkomstnivån är en mycket stark bestämningsfaktor för var företag väljer att förlägga (eller öka) sina FoU-investeringar. Trots att ”nya” länder som , och har kommit att bli mer intressanta som mottagare av multinationella företags FoU-investeringar, sker merparten av de utländska FoU-investeringarna inom ”triaden” , och EU (, 2008b). Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 –Marknadsstorlek är i många studier en betydelsefull faktor för lokalisering av FoU-resurser. Detta hänger samman med att produktion och FoU samlokaliseras och att FoU då är viktigt för att anpassa produkterna till lokala krav och önskemål. Eftersom FoU är förknippat med stora fasta kostnader, kan dessa lättare täckas på stora marknader (med förväntat stora intäkter). Siedschlag m.fl. (2013) finner dock ingen effekt av marknadsstorlek på multinationella företags lokalisering inom EU, vilket kan förklaras av att EU i förhållandevis stor utsträckning är en integrerad marknad. –Arbetskraftens utbildningsnivå och kvaliteten i utbildnings- systemet är en kritisk lokaliseringsfaktor. Denna faktor kan fungera både som en ”attraherande” faktor och som en ”bortstötande” faktor. I det senare fallet kan brist på kvalificerad arbetskraft i hemlandet tvinga företag att lokalisera sin FoU utanför landets gränser. Även kvalitetsbrister inom högre utbildning och forskarutbildning kan ha en sådan effekt. –Genom lokalisering av FoU i kunskapsintensiva och innovativa miljöer i andra länder kan verksamheten dra nytta av lokala överspillningseffekter. Detta motiv för att lokalisera FoU tycks vara mycket starkt. och (2010) visar i en studie av 13 att nivån på FoU-utgifter i utlandsägda företag är starkt korrelerad med kunskapsstocken i värdlandet och de överspillningseffekter som därmed erbjuds utländska företag. –Kostnader för FoU-personal har en något oklar effekt på företagens lokaliseringsbeslut. Arbetskraftskostnader tycks dock spela roll antingen när ett företag väljer mellan två i övrigt lika länder att etablera sin FoU i, eller vid FoU-lokaliseringar i s.k. framväxande ekonomier (t.ex. , och vissa länder i och ). –Geografisk närhet har också en något oklar betydelse. En rimlig hypotes är att lednings- och koordineringskostnader ökar med geografiskt avstånd, vilket skulle verka återhållande på viljan att lokalisera FoU i andra länder. De studier som, utöver geografiskt avstånd, har inkluderat mått på kulturella, sociala och institutionella likheter, finner typiskt sett ingen isolerad effekt av geografiskt avstånd. Ett undantag är dock Europeiska Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU kommissionen (2012) som finner relativt (andra faktorer) stora, statistiskt signifikanta, negativa effekter av geografiskt avstånd när hänsyn tagits till språkskillnader och om länder har gemensam gräns. –Olika former av riktade politiska åtgärder, inklusive subvent- ioner och skattelättnader, har en positiv effekt på utländska företags vilja att lokalisera FoU i de länder som erbjuder sådana åtgärder.51 Det finns dock en bred konsensus om att fiskala incitament som diskriminerar mellan inhemsk och utländsk FoU inte är ett långsiktigt effektivt sätt att försöka öka FoU:n i ett land. I den utsträckning sådana incitament är samhälls- ekonomiskt motiverade bör de riktas lika till inhemska och utländska företag. Icke-diskriminerande åtgärder som syftar till att öka samarbetet mellan forskande företag eller mellan forskande företag och akademin kan dock vara långsiktigt effektiva. 3.3.2Utlandsägd FoU och hemlandsfördelar De största andelarna av utlandsägda företags FoU i svarade företag från , och för.52 Andra stora ägarländer var och (Tillväxtanalys, 2013). Med anda ord är det huvudsakligen länder med samma inkomstnivå som dominerar den utlandskontrollerade FoU:n i . När det gäller stora, svenska koncerners FoU i andra länder var , följt av och de största värdländerna (se tabell 3.5). Även och var viktiga värdländer för svenskägda företags FoU. har det skett en påtaglig förändring vad gäller värdländer och värdregioner för svenska företags FoU. var värdland för av stora svenska internationella koncerners FoU-utgifter. , var motsvarande andel . har gått om som den näst viktigaste mottagarregionen, efter , för stora svenska internationella koncerners FoU- 51Se avsnitt 5.3 för en diskussion om sambandet mellan skatter och FoU-investeringar. 52Se figur 3.6. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 investeringar i utlandet. Värt att notera är också att andelen FoU i utlandet är relativt stabil; de förändringar som sker när det gäller de svenska storkoncernernas FoU-utgifter, sker huvudsakligen genom omfördelningar mellan mottagarländer eller mottagarregioner. Tabell 3.5 FoU-utgifter i stora svenska internationella koncerner i utlandet.