sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Materielutveckling som sker inom ramen för anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar omfattar såväl objektsbunden som icke objektsbunden utveckling och vidareutveckling som sker inom både anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande av materiel och anläggningar. TRL 3–5 TRL 4–6 TRL 6–9 Källa: FMV:s underlag till utredningen (tabell 2.1). Utfallet är baserat på FMV:s fakturering till Försvarsmakten. Årsvisa siffror i denna tabell är inte direkt jämförbara med siffror i figur 5.1 som är baserade på leverantörernas fakturering till FMV ett specifikt år (2015). FMV:s fakturering till Försvarsmakten och leverantörernas fakturering till FMV sker inte alltid . Icke-objektsbunden teknikutveckling på nivå 3–5 har minskat medan demonstratorverksamhet (nivå 4–6) har minskat med i . Utveckling på TRL-nivåerna 6–9 är signifikant större i omfattning än utveckling på nivåerna 3–5 respektive 4–6, men har också den minskat signifikant . Forskning och utveckling på försvarsområdet 5.4.4Myndigheten för samhällsskydd och beredskap MSB har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar och har som uppgift att utveckla samhällets för- måga att förebygga och hantera olyckor och kriser.23 Myndigheten hade cirka 850 anställda. MSB finansierar forskning som bidrar till kunskapsförsörjningen inom samhällsskydd och beredskap. Forskningen ska ge förutsätt- ningar att kunna möta framtidens hot, risker, utmaningar och för att skapa ett mer resilient och säkert samhälle. Myndigheten finansierar främst tillämpad forskning som bidrar till samhällsnytta genom att resultaten används och därmed höjer kompetensen och förmågan i samhället. Styrning av FoU m.m. MSB:s forskning inriktas i en femårig forskningsstrategi som be- slutas av generaldirektören. Strategin bryts ned i en årlig forsk- ningsplan . Arbetet med forsk- ningsplanen hålls samman av chefen för forskningsverksamheten tillsammans med sex s.k. forskningssamordnare. Underlaget till forskningsplanen diskuteras med MSB:s externa vetenskapliga råd och med myndighetens interna forskningsberedningsgrupp samt i ordinarie beredning inom myndigheten. Löpande styrning, inrikt- ning och uppföljning av pågående forskning sker i ordinarie upp- följningsprocesser men också genom forskningsberedningsgruppen och det vetenskapliga rådet. Varje forskningsprojekt har en utsedd projektuppföljare som följer projektet från urvalsprocessen till slutredovisning. MSB beviljar medel för forskningssatsningar baserat på grund- läggande principer såsom behov, relevans och vetenskaplig kvalitet. Vidare ska forskningen leda till effekt, dvs. forskningens resultat ska kunna nyttiggöras under genomförandet, men framför allt efter att projekten avslutats. MSB:s forskningsutlysningar sker i kon- kurrens för att gynna hög vetenskaplig kvalitet och utgår från forskningsstrategin. 23 Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Forskning och utveckling på försvarsområdet MSB:s forskning utgår från fem olika områden: individens och all- mänhetens säkerhet, skydd mot brand, olyckor och farliga ämnen, kontinuitet och resiliens i samhället, stärkt krisberedskap och civilt försvar samt informationssäkerhet. Utlysning av forskningsmedel görs huvudsakligen genom tematiska utlysningar kring t.ex. tvär- sektoriella övningar eller kriskommunikation och förtroende. För en närmare beskrivning av verksamheterna, se bilaga två. För varje forskningsområde finns en forskningssamordnare inom myndigheten med uppgift att identifiera forskningsbehov, inrikta, beställa, kvalitetssäkra och följa upp forskning. Ytterligare en forskningssamordnare har fokus på internationella samarbeten och stödjer bl.a. när det gäller EU:s ramforskningsprogram. MSB arbetar med nyttiggörande av forskningen på olika sätt. Redan i den inledande fasen ska den tillämpande delen i forsk- ningen vägas in, projektförslag ska t.ex. innehålla en plan för hur resultaten kan nyttiggöras och hur de kan kommuniceras utåt i samhället. En sakkunnig projektuppföljare är knuten till varje forsk- ningsprojekt och MSB arbetar dessutom med att involvera tänkta användare i forskningsprojekten genom referensgrupper. MSB bedriver och finansierar därutöver utbildningar som drar nytta av forskningsresultat och forskningsbaserad kunskap. Vidare fördelar MSB medel för mer närtida utveckling av krisberedskaps- höjande åtgärder i samhället inom anslaget 2:4 Krisberedskap. MSB har genomfört en utlysning för att etablera en s.k. innova- tionsmekanism med syftet att skapa en mekanism för behovsbaserade innovationer inom samhällsskydd och beredskap, se kapitel nio. MSB finansierar olika former av forskningssatsningar såsom pro- jekt, program, miljöstöd och postdoktorala studier. Forsknings- projekt pågår vanligen fyra till . De s.k. ramforskningspro- grammen är breda och tvärvetenskapliga satsningar inom ett tematiskt Forskning och utveckling på försvarsområdet område och löper normalt under , ofta med möjlighet till förlängning. Vidare ges stöd till uppbyggnad av forskningsmiljöer vid olika lärosäten såsom och terrorismstudier (CATS) vid eller structure Protection research (CENCIP) vid . MSB bidrar också med finansiering till myndigheters liksom universitet och högskolors deltagande i bilaterala FoU-samarbeten med och inom säkerhetsområdet.24 MSB med- finansierar också andra organisationers satsningar inom området, exempelvis inom Nordforsk kring Samfunnsikkerhet. Slutligen ger MSB postdoktoralt stöd till forskare inom myndighetens ansvars- områden och planeringsbidrag för ansökningar till EU:s ramforsk- ningsprogram. Forskningen finansieras inom anslaget 2:4 Krisberedskap, och har omfattat (se vidare tabell 5.4). Omfattningen av forskningssatsningarna redovisas i MSB:s årsredovisning. finansieras ett 60-tal olika forskningsaktiviteter fördelade på 23 olika utförare. Forsk- ningen inkluderar ett flertal vetenskapliga discipliner såsom samhälls- vetenskap, naturvetenskap, teknik, hälsa och beteendevetenskap. Sammanlagd forskningsfinansiering samt finansiering uppdelad på utförare visas i tabell 5.4. Utöver dessa forskningssatsningar finansierar MSB också kun- skapsinhämtning på kort sikt i form av studier inom myndighetens ansvarsområden för . MSB finansie- rar också annan FoU-relaterad verksamhet till stöd för samhällets krisberedskap hos såväl FOI som FHS. Exempel på sådan verk- samhet är stödet till Nationellt centrum för säkerhet i styrsystem för samhällsviktig verksamhet (NCS3) vid FOI där forskning, utbildning och övningar för myndigheter och företag sker. 24 Dessa samarbeten sker inom särskilda ramverk. Den amerikanska parten är DHS, och den kanadensiska parten är DRDC, , på uppdrag av Public Safety . Forskning och utveckling på försvarsområdet hade FHS i uppdrag från MSB utöver forskning och utbildningsverksamhet, medan FOI hade i uppdrag från MSB utöver forsk- ningsmedel. Tabell 5.4 Omfattning av MSB:s forskningsfinansiering 2009–2016 (, löpande priser) Källa: MSB:s underlag till utredningen. Totalsiffran avser planerad verksamhet inklusive utlysningar. Den största delen av forskningsmedlen går till olika universitet och högskolor utanför försvarsområdet. FHS och FOI är däremot de största enskilda mottagarna av finansiering. Finansieringen av forsk- ning vid FOI har ökat medan satsningarna vid FHS har minskat, beroende på att finansieringen av forskningsmiljön CRISMART har upphört. () är en i huvudsak uppdrags- styrd myndighet. Enligt FOI:s instruktion ska myndigheten bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning, icke-spridning och internationell säkerhet.25 Myndigheten får även i övrigt bedriva forsk- ning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete. FOI ska också verka för att försvarsforskningen nyttiggörs utanför total- 25 Förordning (2007:861) med instruktion för . Forskning och utveckling på försvarsområdet försvaret och för samverkan mellan militär och civil forskning samt mellan nationell och internationell forskning. FOI har också i upp- gift att bedriva försvarsunderrättelseverksamhet. FOI hade cirka 960 anställda varav 750 forskare och analytiker. FOI har verksamhet i , i söder om , i och i . FOI delar in sin verksamhet i långsiktig kunskapsuppbyggnad, som huvudsakligen utgörs av forskning, respektive mer kortsiktiga s.k. kunskapstillämpande uppdrag. Den långsiktiga kunskapsuppbygg- naden utgör basen för verksamheten och består av personalens expertis som byggs upp och utvecklas . Den är en förut- sättning för att kunna leverera underlag eller avancerat tekniskt stöd till uppdragsgivarna. Nyttiggörandet av kunskapen, kunskapstillämpningen, sker genom uppdrag utgående från uppdragsgivarnas mer kortsiktiga behov av stöd. Detta sker genom metod eller expertstöd, genom utbild- ningar eller som skriftlig rapportering som svar på specifika fråge- ställningar. Inom försvarsområdet sker kunskapstillämpning i per- spektivstudier, i materiel- och förmågeutvecklingen och som stöd vid planering av eller under insatser/operationer. Den långsiktiga kunskapsuppbyggande verksamheten utgör knappt hälften av FOI:s verksamhet och omfattar verksamhet inom den sammanhållna från Försvarsmakten, säker- hetspolitisk forskning och forskning inom CBRN-området finan- sierad via särskilda anslag från Försvars- och Utrikesdepartementen samt även forskning finansierad genom bidrag från forsknings- finansiärer. Forskning och utveckling på försvarsområdet FOI:s verksamhet delas in i elva forskningsområden som speglar huvuduppdragsgivarnas verksamheter. Uppdrag inom ett område kommer ofta från flera olika aktörer eftersom forskningen inom flera områden nyttiggörs för såväl det militära försvaret som civilt. •Vapen, skydd och säkerhet. De olika områdena beskrivs närmare i bilaga två. Procentuell för- delning för de olika områdena framgår av figur 5.6. SOU 2016:90 Forskning och utveckling på försvarsområdet Vapen, skydd och Källa: FOI:s årsredovisning. Delar av FOI:s verksamhet kräver tillgång till specialiserad infra- struktur i form av laboratorier och försöksplatser, huvudsakligen forskningsanläggningen vid och CBRN-laboratorierna i . Det finns också behov av tillgång till andra nationella an- läggningar för vissa tester och försök, t.ex. , , Älv- snabben och samt tillgång till flygburna experiment- plattformar. FOI driver också anläggningen CRATE – cyber range and training environment som är en träningsanläggning för cyber- försvar där det är möjligt att öva IT-säkerhet på alla nivåer. Vid genomförs experimentell forskning och utveck- ling rörande explosivämnen, konventionella vapen och skydd och i sker forsking kopplat till analyser av kemiska stridsmedel, radioaktiva ämnen och kärnämne samt biologiska smittsamma ämnen. Flera av laboratorierna och anläggningarna är av högriskkaraktär och verksamheten ställer mycket höga krav på säkerhet och kom- petens. Såväl Grindsjöanläggningen som CBRN-laboratorierna är behäftade med betydande fasta grundkostnader. Verksamheten inom CBRN-området finansieras till största delen via anslag, men har även ett stort antal mindre ofta kortsiktiga uppdrag. Forskning och utveckling på försvarsområdet Vid utgör uppdrag från Försvarsmakten och FMV cirka hälften av verksamhetsvolymen. av hel- heten är forskningsuppdrag inom den s.k. samlingsbeställning FoT och återstoden är mer kortsiktiga, temporära beställningar. Civila myndigheter såsom , MSB och Polisen lägger uppdrag, men av verksamhetsvolymen utgörs av forskningsuppdrag från EU och tjänsteexport. Den försvars- politiska inriktning som gäller medför ett ökat behov av den verksamhet som utförs vid . FOI får uppdrag från många aktörer. Uppdragsgivare och volym varierar , men huvuddelen av uppdragen kommer från Försvarsmakten, FMV, och svenska myndig- heter. Myndigheten delar upp verksamheten i ett antal s.k. mark- nadsområden (se figur 5.7). Marknadsområdet Försvar, som i huvudsak omfattar Försvars- makten och FMV, utgjorde av FOI:s totala omsättning, medan omfattade och civila myndigheter , där MSB är den största enskilda uppdragsgivaren. FOI har också (i huvudsak små) uppdrag från ett flertal andra myndigheter. Exempel på myndigheter är Folkhälso- myndigheten, , Försvarshögskolan, Kemikalie- inspektionen, , , riks- museet, , , , , , , , , samt universitet och högskolor. Området forskningsfinansiärer omfattar forskningsmedel som FOI erhållit genom ansökningar i öppet utlysta program. Sådan finansiering omfattade 2015 av FOI:s intäkter. EU:s ramprogram dominerar men även forskningsfinansiering från MSB liksom uppdrag från Europeiska försvarsbyrån () omfattas. Uppdrag från näringslivet utgjorde av verksam- heten. Uppdrag från utlandet omfattar till största delen uppdrag från utländska statliga organisationer. SOU 2016:90 Forskning och utveckling på försvarsområdet 2015, procentuell andel Källa: FOI:s årsredovisning 2015. FOI:s intäkter kommer från både anslag och uppdrag. FOI tilldelas anslaget 1:9 som finansierar forsk- ning om skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) stridsmedel samt säkerhets- och försvarspolitisk forsk- ning för regeringens behov (FORBE). Utöver forskning finan- sieras också viss internationell verksamhet som främst rör stöd till i bi- och multilateralt samarbete. får anslaget också användas för forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Anslag 5.1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säker- hetspolitik, nedrustning och icke-spridning ap 4. Totalförsvarets forsk- ningsinstitut finansierar bl.a. forskning och expertstöd till stöd för nedrustning och icke-spridning rörande massförstörelsevapen och deras bärare samt rymdrelaterade frågeställningar. FOI:s samlade intäkter visas i tabell 5.5. FoT26, övriga beställningar från Försvarsmakten 26 Försvarsmaktens samlingsbeställning FoT till FOI omfattar alla uppdrag från Försvars- makten till FOI inom Forskning och teknikutveckling. Forskning och utveckling på försvarsområdet inom anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling27 samt anslagsmedel till FOI utgör återkommande beställningar. Andelen ”övriga beställningar” från Försvarsmakten och FMV samt från andra uppdragsgivare utgör ungefär hälften av den totala uppdragsvolymen. Dessa beställningar omfattar ett stort antal upp- drag som kan variera från små undersökningar till större beställ- ningar som löper . Ökningen av anslag 1:9 beror på överflyttning av medel för forskning inom CBRN-området.28 Anslaget har varit i stort sett oförändrat , men har beslutats minska med 2017 och . Tabell 5.5 FOI:s intäkter 2008–2015 (, löpande priser) Källa: FOI:s underlag till utredningen samt regleringsbrev. 27Övriga beställningar omfattar uppdrag inom koncernövergripande FoU samt transfer- uppdrag och studier. 28Överföringen skedde från anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:5 Forsk- ning och teknikutveckling respektive 2:4 Krisberedskap. Forskning och utveckling på försvarsområdet Försvarshögskolan (FHS) är en statlig högskola vars kärnverksam- het är forskning, utbildning och samverkan med det omgivande samhället.29 är huvudman för högskolan. Både Försvarsmakten och MSB har representation i styrelse och forsknings- och utbildningsnämnd.30 Försvarshögskolan hade i medeltal 375 anställda. Andelen lärare och forskare var och andelen yrkes- officerare var i genomsnitt av samtliga anställda. FHS ska bedriva officersutbildning på högskolenivå, vilket innebär att officersutbildningarna ska ha forskningsanknytning. Vid FHS bedrivs också civil utbildning inom statsvetenskap med inriktning mot krishantering. FHS bedriver dels anslagsfinansierad utbildning på grundnivå och avancerad nivå, dels avgiftsfinansierad utbildning. Den största anslagsfinansierade utbildningen är officersprogrammet som leder till officersexamen. Den största avgiftsfinansierade utbildningen utgörs av de högre militära utbildningar som Försvarsmakten beställer av Försvarshögskolan. Vid FHS finns också (). utgjordes av de samlade intäkterna eller 377 miljoner kronor31 av intäkter för utbildning. Forskningen vid FHS är indelad i åtta ämnen: statsvetenskap med inriktning krishantering och internationell samverkan, statsvetenskap med inriktning säkerhetspolitik och strategi, krigsvetenskap, historia med inriktning militärhistoria, ledarskap under påfrestande förhållan- 291 kap. 2 § högskolelagen. 30Förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan. 31FHS samlade intäkter var . Av intäkterna 2015 var av avgifter, med Försvarsmakten som största uppdragsgivare () och resterande del anslag (). Anslagen utgörs av grundutbild- ningsanslag från för finansiering av grundutbildning, bibliotek och styrelse (23,) och anslag från Försvarsdepartementet för finansiering av genomförandet av det treåriga (153,) och för ut- bildning inom Partnerskap för fred (). Forskning och utveckling på försvarsområdet den, juridik med inriktning mot folkrätt, militärteknik samt lednings- vetenskap. Forskningsområdena beskrivs närmare i bilaga två. En stor del av nyttiggörandet av FHS forskning sker genom att resultaten utgör en integrerad del i utbildningar och på så vis kommer Försvarsmakten, MSB och andra beställare till del. Officerare och examinerade civila studenter får del av forskningsrönen genom sin utbildning och kan omsätta teori, praxis och metoder i sin yrkes- utövning. Forskningen nyttiggörs också genom stöd till doktrin- och policyutveckling och expertstöd inom försvar, samhällsskydd och säkerhet, samt stöd till Försvarsmaktens rekryterings- och urvals- processer. Försvarshögskolan har två olika forskningsanslag, ett från Utbild- ningsdepartementet 16.2:62 Försvarshögskolan: Forskning och ut- bildning på forskarnivå och ett från Försvarsdepartementet 1:7 Officersutbildning m.m. Anslaget från är avsett för forskning och forskarutbildning. Detta anslag utgör av de samlade forskningsintäkterna, vilket är lågt i jäm- förelse med andra lärosäten.32 Inom anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. finansieras både officersutbildning och forskning för ämnes- utveckling vid FHS. Anslaget är i högre grad styrt mot specifika ändamål än andra lärosätens basanslag. Inom anslaget finansieras också forskning för regeringens behov (FORBE), dvs. forskning inom det säkerhets- och försvarspolitiska området men även om sam- hällets krisberedskap. Stödet ges inom Försvars- och Justitiedeparte- mentens ansvarsområden och omfattade 2015 . FHS har utöver anslag också finansiering från MSB i form av s.k. miljöstöd (se 5.4.4) exempelvis till och terrorismstudier (CATS). Fördelningen av FHS samlade 32 Som jämförelse utgjorde anslag av forskningsintäkterna för och för Gymnastik och . Forskning och utveckling på försvarsområdet intäkter för visas i figur 5.8. Forskning övriga omfattar bl.a. forskningsmedel från EU:s ramprogram, Formas, Forte, och . Fördelning av FHS intäkter Källa: FHS årsredovisning 2015. FHS samlade intäkter för forskning visas i tabell 5.6. Dessa intäkter har sjunkit . De största minskningarna utgörs av reduktioner i FoT från Försvarsmakten, men regeringens har också minskat liksom forsk- ningsmedel från MSB. FHS två forskningsanslag fördelas i en intern fördelningsprocess enligt en modell som ska möjliggöra strategiska satsningar för att skapa synergier och optimera uppdragsforskningen från Försvars- makten och MSB. Forskningsanslaget från Försvarsdepartementet fördelas i tre olika delar. En del fördelas som en basresurs för att garantera forsk- ningsanknytning i officersutbildningens centrala ämnen krigsveten- skap, militärteknik och ledarskap under påfrestande förhållanden. En del avsätts för FHS doktorandprogram, vars syfte är att säkra och Forskning och utveckling på försvarsområdet utveckla den vetenskapliga kompetensen inom dessa tre ämnen i både Försvarsmakten och vid FHS. Slutligen avsätts en del av anslaget till en stimulans- och samverkanspott, med syfte att stimulera veten- skaplig publicering av hög kvalitet, ansökningar till externa forsk- ningsfinansiärer, samt vetenskaplig samverkan mellan FHS olika ämnen. Forskningsanslaget från används till en så kallad prestationspott som premierar vetenskaplig publicering av hög kvalitet samt förmåga att dra in externa forskningsmedel i konkurrens. Tabell 5.6 Utveckling av anslag 16.2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå, forskningsrelaterade delar av anslaget 1:7 Officersutbildning m.m., forskningsmedel från Försvarsmakten och MSB 2008–2016 (, löpande prisler) Källor: Regleringsbrev för åren 2008–2016 samt FHS och MSB:s underlag till utredningen. I bedrivs utbildning och forskning vid ett stort antal uni- versitet och högskolor. Deras verksamhet utgör en mindre del av den forskning och utveckling som sker inom försvarsområdet och försvarsrelaterad forskning och utveckling utgör en mindre del av den verksamhet som sker vid universitet och högskolor. För- svarsmakten beställer forskning vid universitet och högkolor, 33 Summan avser av MSB budgeterade medel. Forskning och utveckling på försvarsområdet främst inom FoT-områdena Försvarsrelaterad medicin och Militär profession. De största mottagarna av forskningsmedel är avseende vapentrauamatologi och Kungl. Tekniska hög- skolan (KTH) inom fysiologiområdet. Även FMV beställer FoU av universitet och högskolor, exempel på uppdragstagare är KTH, och . MSB lägger forskningsuppdrag på ett flertal svenska universitet och högskolor. har de största forsknings- utförarna bland universitet och högskolor varit univer- sitet, , , , , och . Det finns en stor bredd i uppdragen som t.ex. kan handla om skydd av samhällsviktig verk- samhet, riskhantering inom säkerhetskritiska verksamheter, kritiska faktorer för människors överlevnad vid brand i bostäder, jämställdhet inom räddningstjänsten eller informationssäkerhet och säkerhets- kultur. Försvarshögskolan har också kontakter med andra universitet och högskolor, de deltar i nätverk och utbyten både nationellt och internationellt. Universitet och högskolor förser både företag och myndigheter inom försvarsområdet med forskarutbildad personal och annan kvalificerad arbetskraft. Det är också vanligt förekom- mande att industri och andra företag engagerar universitet och hög- skolor i sin verksamhet. Genom att finansiera industridoktorander säkras återväxten och utvecklingen av komptens inom företagen. Universitet och högskolor tillsammans med industri är också verk- samma inom olika innovationsprogram. I likhet med många andra länder med en högteknologisk försvars- industri har det i funnits nära band mellan stat och för- svarsindustri. Ett flertal faktorer har bidragit till att banden är mindre skarpa . var tidigt med att tillåta utländskt ägande inom försvarsindustrin: Försvarsmaktens beställningar är mindre , system byts ut med längre tidsintervall och statligt finansierad FoU på försvarsområdet har minskat betydligt. har också varit tidigt ute med en öppnare och mer konkurrensut- satt upphandling på försvarsområdet. Forskning och utveckling på försvarsområdet Men även finns ett nära band mellan stat och försvarsindu- stri. Svenska statens beställningar till industrier och andra företag inom ramen för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anlägg- ningar och anslag 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar uppgår totalt till år- ligen.34 När det gäller statens materielinvesteringar – och här inklu- deras även de utvecklingssatsningar som görs på anslaget 1:3 Anskaff- ning av materiel och anläggningar, går dessa till stor del till inhemska företag och då framför allt till . Till skillnad mot tidigare är dock staten inte längre den primära kunden för ett globalt verksamt företag som , vars exportintäkter upptar av den totala orderstocken medan svenska staten står för resten.