sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — Figur 4.7 Andel förvärvsarbetande inrikes födda kvinnor och män respektive utrikes födda kvinnor och män efter grund för bosättning, 20–, procent* Män : skyddsbehövande och Män : övriga utrikes födda Kvinnor : övriga utrikes födda Källa: SCB (RAMS). * Täljaren består av antal förvärvsarbetande . Nämnaren består av befolkningen. Figuren visar på en tydlig skillnad i andelen förvärvsarbetande mellan inrikes och utrikes födda men också mellan kvinnor och män. Den lägre andelen förvärvsarbetande kvinnor beror bl.a. på att en högre andel har hemarbete som sin primära sysselsättning jämfört med män. Mönstret finns bland både inrikes och utrikes födda men är tyd- ligare bland utrikes födda. Skillnaden mellan inrikes och utrikes födda förklaras delvis av att det tar tid att etablera sig på arbetsmarknaden efter invandring till landet. Bland utrikes födda som fått uppehållstillstånd av skydds- skäl och som anhöriga till dessa är det i genomsnitt en lägre andel som förvärvsarbetar jämfört med övriga utrikes födda invandrare. I gruppen övriga ingår exempelvis de som kommit till som arbetstagare vilket kan förklara en del av dessa skillnader. Den grupp som i genomsnitt har lägst andel förvärvsarbetande är utrikes födda kvinnor som fått uppehållstillstånd av skyddsskäl och anhöriga till dessa. Kvinnor och män inom denna grupp är också de som i genomsnitt möter de största svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden. Invandring, etablering och försörjning Skillnaderna i etablering på arbetsmarknaden mellan inrikes och utrikes födda återspeglas även i andel arbetslösa. Andelen öppet arbetslösa15 bland utrikes födda kvinnor och män som invandrat till är mer än dubbelt så hög jämfört med kvinnor och män födda i . Det tar ofta att etablera sig i ett nytt land och anknyt- ningen till arbetsmarknaden är därför lägre än för personer födda i . Detta gäller i synnerhet kvinnor. Flera faktorer kan för- klara dessa skillnader. Det handlar till exempel om behov av att lära sig språket, att humankapitalet i lägre grad är anpassat till förut- sättningarna i det nya landet och att nätverk och kontakter i arbets- livet är mindre utvecklade. Men även höga krav i arbetslivet vad gäller utbildning och yrkeskompetens samt diskriminering kan vara förklaringar till skillnaderna. Antalet år i landet har betydelse för hur etableringen på arbets- marknaden utvecklas både för kvinnor och för män. Men även i landet kvarstår skillnader mellan inrikes och utrikes föddas deltagande på arbetsmarknaden. I följande figur redovisas hur andelen förvärvsarbetande kvinnor och män ökar i landet. 15 Öppet arbetslösa definieras som andel personer som registrerats som öppet arbetslösa i relation till befolkningen. Källa: databasen , /stativ Invandring, etablering och försörjning Andel förvärvsarbetande efter vistelsetid i landet respektive för inrikes födda , procent* vistelsetid vistelsetid vistelsetid vistelsetid vistelsetid vistelsetid vistelsetid vistelsetid Källa: Databasen , . *Täljaren består av antal förvärvsarbetande . Nämnaren består av befolkningen. Ålder 20–. Andelen förvärvsarbetande män med relativt kortare vistelsetid i landet är avsevärt högre än för kvinnor med motsvarande vistelse- tid. Över tid minskar skillnaderna mellan könen och för kvinnor och män som varit bosatta i landet skiljer det enbart ett par procentenheter. Emellertid kvarstår en skillnad, ca tio pro- centenheter, jämfört med inrikes födda kvinnor och män. Anknytningen till arbetsmarknaden för personer som bosatt sig här i landet kan även följas på individnivå genom SCB:s databas . I följande figur redovisas andelen sysselsatta kvinnor och män med respektive utan barn som invandrade från länder utanför EU/EES och hur arbetsmarknadsanknyt- ningen utvecklar sig i , i detta fall perioden –2014. Invandring, etablering och försörjning Figur 4.9 Andel förvärvsarbetande kvinnor och män, med och utan barn, 18–som invandrade från utanför EU/EES och andel för gruppen 2011–2014 Källa: STATIV. Vid året för invandring är andelen förvärvsarbetande kvinnor med barn på samma nivå som för kvinnor utan barn men i landet är andelen förvärvsarbetande högre för kvinnor utan barn, . Bland männen återfinns en omvänd relation där andelen förvärvsarbetande män genomgående är högre för de med barn än för de utan barn. i landet skiljer det mellan män med och utan barn, . konstaterade 2007 att det låga deltagandet på den svenska arbetsmarknaden bland utrikes födda delvis kan förklaras av den växande flyktinginvandringen.16 Detta är en grupp som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än till exempel arbetskrafts- invandrare. studier av antyder dock att detta är endast en del av förklaringen.17 Faktorer som lyfts fram bakom skillnader i 16OECD (2007) for Immigrants (Vol. 1): Labour Market Integration in , , and . 17Se t.ex. (2014) Finding the : A Discussion of the Swedish Migrant and , , , , s. 5. (2016), Skills and Labour Market Integration of Immigrants and their Children in . Invandring, etablering och försörjning utrikesföddas etablering på arbetsmarknaden är samspelet mellan bland annat socialförsäkringssystem, arbetsmarknadens utformning, invandrarnas utbildningsnivå och konjunkturläget. 4.3.1Utbildningsnivån bland de som invandrar Personer med en hög utbildningsnivå förvärvsarbetar i större ut- sträckning än personer med en låg utbildningsnivå. Utbildnings- nivån bland de som kommer till är därför viktig för att be- skriva etableringen på arbetsmarknaden. Den registrerade utbildningsnivån bland de personer som in- vandrar till ökar kraftigt åren efter invandring, huvudsakligen genom att tidigare utbildning registreras men även genom vidare- utbildning och att utländska examina ekvivaleras och valideras. Figuren nedan visar utbildningsnivån för de som invandrade från länder utanför EU/EES och deras registrerade utbildnings- nivå . Figur 4.10 Andel med förgymnasial, gymnasial eller högre utbildning för personer som invandrade från länder utanför EU/EES och utbildningsnivån för gruppen Källa: STATIV. Invandring, etablering och försörjning Den kraftigaste förändringen återfinns i andelen som saknar upp- gifter om utbildning, vilket huvudsakligen kan förklaras av att det tar tid att få utbildningen registrerad. Det går vidare att se en ök- ning i andelen med såväl förgymnasial som gymnasial utbildning. Andelen med högskoleutbildning däremot ökar år två men ökningen avtar därefter. Andel kvinnor med högskoleutbildning är för samt- liga år högre än för männen, medan det är en något högre andel män med gymnasial utbildning . Det finns också skillnader i relationen mellan utbildningsnivå, tid i landet och andelen som förvärvsarbetar.18 Ett generellt mön- ster är att ju i landet och ju högre utbildningsnivå desto högre är andelen som förvärvsarbetar. Ett undantag är andelen med kort eftergymnasial utbildning bland vilka det är en lägre andel som förvärvsarbetar än bland de med gymnasial utbildning. Detta för- delvis av att personer med kort eftergymnasial utbildning i högre grad är i utbildning. För kvinnor och män som är födda utanför och som har varit i landet än är den genomsnittliga andelen som förvärvsarbetar lägre än den för kvinnor och män födda i och övriga med samma vistelsetid i landet. För män kvar- står dessa skillnader även för de som varit i landet längre än medan för kvinnor födda utanför , med motsvarande vistelse- tid, är den genomsnittliga andelen som förvärvsarbetar högre än den för kvinnor födda i övriga men fortsatt lägre än för kvinnor födda i . Det är också generellt en lägre andel kvinnor än män som för- värvsarbetar och skillnaderna är större för de med lägre utbildnings- nivå än för de med högre utbildningsnivå. Ett undantag är kvinnor med längre eftergymnasial utbildning vilka är födda utanför och som varit i längre än , samt inrikes födda kvinnor och kvinnor födda i , vilka förvärvsarbetar i högre utsträck- ning än män med samma utbildningsnivå.19 18SCB (2016) Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. 19SCB (2016) Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Invandring, etablering och försörjning De som invandrar till är ofta i behov av stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. En viktig del i mottagande av personer som söker asyl och upphållstillstånd i är att bidra till en meningsfull aktivering under väntan på beslut och att i ett tidigt skede förbereda för etablering i landet. Nedan ges därför en kort beskrivning av asyl- och motagningsprocessen med fokus på eta- bleringsförberedande insatser för de som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl. Figuren 4.11 nedan ger en översiktlig beskrivning av processen för mottagande och etablering. I det första steget kommer indi- viden till och ansöker om asyl och blir inskriven i mottag- ningssystemet. Det andra steget är då personen får ett beslut om uppehållstillstånd och personen kategoriseras då som nyanländ. Det tredje steget innebär att personen på egen hand eller med hjälp av Arbetsförmedlingen20 blir mottagen och bosätter sig i en kommun. Det innebär också att en etableringsplan kan påbörjas och det görs normalt genom att arbetsförmedlaren fattar beslut om rätt till etableringsplan och tillsammans med den nyanlända väljer aktiviteter som sedan fastställs. Det fjärde steget innebär att den nyanlända skrivs ut från etableringsuppdraget. Efter detta kan den nyanlända vid behov få fortsatta, generella, insatser via Arbetsför- medlingen. Exempelvis kan arbetsmarknadspolitiska program som jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar vara en väg närmare förvärvsarbete. Liksom andra arbetslösa kan de ny- anlända även erhålla aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i . Även anhöriga till de som beviljats uppehållstillstånd av skydds- skäl erbjuds deltagande i etableringsuppdraget, vilket beskrivs mer i detalj i följande avsnitt. De som söker uppehållstillstånd av andra skäl omfattas av andra regelsystem och i vissa fall andra etablerings- insatser, vilket beskrivs i avsnittet efter. 20 trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. ansvarar både Arbetsförmedlingen och för anvisningar enligt lagen. anvisar kvotflyktingar och personer som p.g.a. låg prestationsförmåga inte kan ta del i etableringsuppdraget. tar över ansvaret för samtliga anvisningar enligt lagen. Invandring, etablering och försörjning Figur 4.11 Processen för asylsökande och nyanlända Det finns flera olika aktörer som ansvarar för insatser till de som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl och deras anhöriga den efter bosättningen i landet. Från har Arbetsförmedlingen ansvaret för att samordna insatser avseende etablering i arbets- och samhälls- livet. Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell etableringsplan, efter folkbokföring, med insatser för att underlätta och påskynda etableringen. Lagen om etablerings- insatser för vissa nyanlända gäller för en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som bl.a. har beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl och anhöriga till dessa. Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 18 men inte och som saknar föräldrar i . Etableringsplanen ska minst innehålla vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:800), sam- hällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda per- sonens etablering i arbetslivet. En etableringsplan ska omfatta högst 24 månader. Invandring, etablering och försörjning Syftet med etableringsinsatserna är att påskynda och underlätta etablering på arbetsmarknaden och i samhället. Särskilt kvinnors etablering var i fokus vid utformingen av etableringsreformen. Som visats har utrikes födda kvinnor lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än utrikes födda män. Kvinnor etablerar sig också gene- rellt sett långsammare på arbetsmarknaden än män. I ett betänk- ande från den s.k. konstateras också att kvinnor som invandrat erbjuds mindre omfattande och mindre relevanta arbetsmarknadsinsatser än vad som erbjuds män som invandrat.21 En person som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan får etableringsersättning som utbetalas av . En person som har etableringsersättning och som har hemma- varande barn har även rätt till etableringstillägg.22 Den som är ensam- stående utan hemmavarande barn har rätt till ersättning för kost- nader för den bostad där denne är bosatt och folkbokförd (bostads- ersättning).23 Följande figur redovisar antal kvinnor respektive antal män med utbetalning från etableringsersättningen. 21SOU (2012:69) Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbets- marknaden. Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () s. 17. 22Med hemmavarande barn avses barn som är , bosatta och folkbokförda hos den nyanlände, står eller har stått under den nyanländes vårdnad och inte är självförsörjande. 23Förordning (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. Invandring, etablering och försörjning Figur 4.12 Antal kvinnor och män med etableringsersättning Antal kvinnor och män Den kraftiga ökningen i början av perioden är delvis ett resultat av infasningen av etableringsersättningen medan ökningen därefter återspeglar den ökade invandringen av personer som beviljats uppe- hållstillstånd av skyddsskäl och deras anhöriga. utbetalades etableringsersättning till ca 46 900 personer, varav ca 18 700 kvinnor och 28 200 män. En etableringsplan ska normalt omfatta aktiviteter på heltid. Om en person är förhindrad att delta på heltid på grund av styrkt sjukdom eller annan nedsättning av prestationsförmågan kan denne få en etableringsplan på deltid. Detsamma gäller den som vårdar barn och har föräldrapenning. I dessa fall får planen omfatta aktivi- teter på 75, av heltid. Arbetsförmedlingen kan inte avbryta en pågående plan på grund av föräldraledighet. I de fall en person blir föräldraledig när denne har en pågående etableringsplan ersätts i stället aktiviteterna med föräldraledighet. som personen har en etableringsplan men är föräldraledig betalas dock ingen etableringsersättning ut. Den som har varit förhindrad att delta i aktiviteter under en samman- hängande period på grund av styrkt sjukdom eller vård av barn med föräldrapenning kan få tiden för etableringsplanen förlängd med , dock längst . SOU 2016:73 Invandring, etablering och försörjning 2 444 personer aktiviteten ”föräldraledighet” i sin plan , varav 2 374 var kvinnor och 70 var män. var föräldraledighet den vanligaste orsaken till att en ny- anländ hade en etableringsplan på deltid. Deltidsplaner är dock inte särskilt vanliga, hade 154 personer (sex pro- cent av alla som hade aktiviteten ”föräldraledighet” i sin plan) en etableringsplan på deltid på grund av föräldraledighet, varav näst- intill alla var kvinnor. kan etableringsplanen för- längas utöver 24 månader om en person har haft aktiviteter som om- fattar av heltid på grund av föräldraledighet. Förläng- ningen ska motsvara tiden som personen inte har kunnat delta i etableringsinsatser men får högst omfatta . Syftet är att underlätta för nyanlända att kombinera föräldraskap med del- tagande i insatser enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I och med ändringen får de som deltar i akti- viteter på deltid som de är föräldralediga på deltid lika lång effektiv tid med insatser.24 Enligt kan för- ändringen innebära att fler kvinnor får ta del av etableringsinsatser som motsvarar 24 månader effektiv tid. Arbetsförmedlingen bedö- mer också att den ökade flexibiliteten i möjligheten att vara föräldra- ledig och att inte förlora tid med etableringsinsatser kan komma att främja ett jämställt uttag av föräldraledighet.25 Vad gäller etableringsinsatsernas betydelse för invandrares etable- ring konstaterar att trots att etableringsreformen skulle öka förutsättningarna för kvinnors deltagande i arbetsmark- nadsrelaterade insatser har inte detta kommit till stånd i någon större utsträckning.26 En studie från pekar dock på att reformen haft en liten men signifikant positiv effekt på deltagarnas sannolikhet att vara sysselsatt under året.27 De som deltog i etableringsåtgärder och var sysselsatta hade i genomsnitt också högre löneinkomster än de som inte deltagit i etablerings- 24Ds 2013:69, Förlängd etableringsplan efter föräldraledighet på deltid och ändring i lagen om samhällsorientering. 25Arbetsförmedlingen (2015) Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsupp- draget, . 27Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration. Slutrapport 2016:2 (SULCIS). Invandring, etablering och försörjning Ytterligare en positiv effekt som pekas på i rapporten är att de nyanlända i högre grad deltog i arbetsmarknadsutbildning. Effekterna varierar dock kraftigt mellan kommuner och är bero- ende av arbetsmarknadsläget i boendekommunen. Rapporten visar också på att utfallen är sämre för kvinnorna vad gäller sannolik- heten att vara sysselsatt och att ha en löne- inkomst. Däremot har reformen haft en positiv effekt, om än svag, på både kvinnors och mäns deltagande i utbildning. Även hälsosituationen för de som kommer till kan ha betydelse för möjligheten att arbeta eller delta i olika former av insatser som minskar tiden före etablering. Enligt internationella och svenska studier har asylsökande ofta en sämre hälsa än övriga be- folkningen. Många asylsökande som kommer till har behov av vård och uppskattar att mellan 20–av de asylsökande som kommer till lider av psykisk ohälsa och asylsökande kvinnor är särskilt utsatta.28 Många barn och vuxna bär på traumatiska upplevelser av förföljelse, krig och flykt vilka behö- ver bearbetas och behandlas efter ankomst till det nya landet. pekar i en granskning på att det finns problem när det gäller asylsökandes hälsosituation.29 Landsting och regioner involveras i förhållandevis låg utsträckning i insatserna för asylsök- ande och det saknas ett genomgående hälsoperspektiv i de etable- ringsinsatser som ges. Enligt har detta försvårat och fördröjt etableringen för asylsökande med hälsoproblem och mellan en tredjedel och hälften av de nyanlända uppgav att de har svårt att följa planen och delta i insatser på grund av fysisk eller psykisk ohälsa.30 Även tidigare utredningar pekar på asylsökandes och nyanländas ohälsa som ett hinder för att delta i arbetslivet och att utrikes födda i större utsträckning än inrikes födda står utanför arbetskraften på grund av långvarig sjukdom och att detta i synnerhet gäller kvinnor.31 28Socialstyrelsen (2015) Psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända migranter – ett kun- skapsunderlag för primärvården. 30Riksrevisionen 2015:17 s. 92. 31SOU (2012:69) Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbets- marknaden. Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (). Invandring, etablering och försörjning Andra insatser för hjälp till etablering Ovanstående beskrivning av etableringsinsatser gäller de som bevil- jats uppehållstillstånd av skyddsskäl och deras anhöriga. De som kommer till och inte omfattas av etableringsuppdraget är en heterogen grupp och innefattar arbetskraftsinvandrare, anhöriga till arbetskraftsinvandrare, studenter och övriga anhöriginvandrare, dvs. personer som beviljats uppehållstillstånd till en i bosatt person. För de som invandrar för att arbeta finns redan ett anställ- ningsförhållande vid ankomsten till eller då uppehållstillstånd ges. För vissa av de övriga anhöriginvandrarna finns goda möjligheter till etablering på egen hand, t.ex. genom ordinarie arbetssökande eller start av näringsverksamhet, validering av tidigare utbildning, vidareutbildning inom det ordinarie utbildningsväsendet, möjlighet till att läsa svenska för invandrare (SFI) eller vuxen- utbildning. Men det finns även de som är i behov av särskilt stöd för att komma närmare arbetsmarknaden. Denna grupp hänvisas i huvudsak till Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet för hjälp till etablering.32 Nedan ges ett par exempel på statliga och kommu- nala insatser som kan komma denna grupp till godo. I Arbetsförmedlingens regleringsbrev och instruktion anges bland annat att myndighetens uppdrag är att matcha arbetssökande och arbetsgivare och att prioritera stöd till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden.33 Av samtliga arbetslösa som är inskrivna på ökar andelen som har en svag ställning på arbets- marknaden, bland dessa var de största grupperna de som endast har en förgymnasial utbildning och de som är födda i ett land utanför . Arbetsförmedlingen driver i enlighet med sitt uppdrag arbets- marknadspolitiska program. Programmen delas ofta in i två huvud- moment, dels program som kan ge rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning dels program med lönestöd. De program som kan ge rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning utgörs ofta av olika slag av utbildnings- och praktikinsatser, t.ex. arbetsmark- nadsutbildning och arbetspraktik. Jobb- och utvecklingsgarantin är ett av de vanligaste programmen. Vid deltagande i programmen kan 32SOU (2012:69) Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbets- marknaden. Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (). 33Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, A2015/03299/A. Invandring, etablering och försörjning aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning betalas ut. Aktivitetsstöd kan utbetalas om personen uppfyller villkoren för att få ersättning från en arbetslöshetskassa eller är . Om villkoret inte kan uppfyllas kan aktivitetsstöd betalas ut på en lägre nivå. Anställningsstöden finns i flera former, det som kan nämnas sär- skilt är instegsjobb men även andra stödformer kan komma gruppen övriga anhöriginvandrare tillgodo. Målgruppen för instegsjobb är bland annat personer som beviljats uppehållstillstånd. En förutsättning för att få instegsjobb är att del- tagare deltar i SFI som personen arbetar. Instegsjobb kan beviljas åt gången, längst . För- utom de anställningsstöd som Arbetsförmedlingen beslutar om kan även de s.k. nystartsjobben vara en väg till arbete för de som kom- mer till Sverige.34 Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att samordna och genomföra de s.k. snabbspår som arbetsgivarorga- nisationer och fackförbund kommit överens om. Ett snabbspår kan erbjuda praktik, språkträning i yrkessvenska, validering och utbild- ning och kan omfatta både de som omfattas av etableringsinsatser och andra som beviljats uppehållstillstånd. Det är arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen som kommer överens om vilka yrken som ska omfattas av ett snabbspår. Den som deltar i ett snabbspår får etableringsersättning eller aktivitets- stöd. Möjligheterna till validering av utländska utbildningar är också centralt för den som söker jobb eller vill studera vidare. Många kommuner erbjuder också arbetsförberedande insatser så som praktik, vägledning, yrkesutbildning och arbetsträning för per- soner som står lång ifrån arbetsmarknaden. deltog nästan 100 000 personer i kommunala arbetsmarknadsåtgärder till en sammantagen kostnad av 4,6 miljarder kronor.35 34Arbetsförmedlingen, återrapportering till regeringen, Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport . 35SKL, arbetsmarknadsstatistik 2015. Invandring, etablering och försörjning De som har beviljats uppehållstillstånd kan i landet i högre grad än befolkningen i övrigt vara i behov av stöd från de sociala trygghetssystemen. För de som inte börjar förvärvsarbeta direkt efter ankomsten till kan ett antal olika system ge stöd till individens och hushållets försörjning.