sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — sköter utbetalningen av ersättningen som sker . Antalet utbeta- lade etableringstillägg väntas även att öka. Även utbetalningarna av aktivitetsstöd kan komma att öka något. Kostnadsökningen till följd av ökade volymer för myndigheten uppskattas bli begränsad då i hög utsträckning enbart är utbetalande myndig- het och de ökade kostnaderna kan därför förväntas finansieras inom ram. Det ska framhållas att påtalat att justeringar av IT-systemen för föräldrapenninghandläggning måste påbörjas om ett ikraftträdande av lagändringarna ska kunna ske (se även avsnitt 6.6 om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser). möjligheter till effektiv kontroll av handlägg- ning och utbetalning av föräldrapenning förväntas inte påverkas av förslaget. 7 Årsredovisningen , . Förslaget kan även komma att påverka Arbetsförmedlingen på så sätt att det sker en ökad tillströmning av föräldrar som deltar i dels arbetssökande åtgärder, dels etableringsinsatser. I de flesta fall innebär det ökade antalet arbetssökande eller deltagare i arbetsmarknads- politiska program snarare att en omfördelning görs än att många individer tillkommer som aldrig skulle ha varit aktuella för insatser. den förväntade volymökningen i form av fler kvinnor och män i etableringsuppdraget eller i jobb- och utvecklingsgaran- tin skulle ha tagit del av Arbetsförmedlingens insatser än vad som blir fallet med förslaget. Den ökade tillström- ningen av personer i behov av insatser inom ramen för etablerings- uppdraget är ca 1 900 personer för att sedan nå ca 3 800 nytillkommande personer . För att skatta effekten på administrationen måste hänsyn tas till den situation som skulle ha varit aktuell utan förslaget. För en stor majoritet av de tillkommande föräldrarna skulle etableringsplaner ha upprättats även utan förslaget till begränsning, då det finns krav på att upp- rätta plan och detta görs i de allra flesta fall. De föräldrar som utan förslaget skulle ha varit föräldralediga hade då antingen ha haft aktiviteten föräldraledighet inlagd i planen eller registrats som förhindrade att delta. En del av de föräldrar som till- kommer skulle utan förslaget även ha påbörjat insatser på deltid i kombination med föräldraledighet eller ha deltagit i etablerings- aktiviteter under en del av året. För handläggning av ärenden inom ramen för etableringsuppdraget uppgår kostnaderna till ca 23 000 kro- nor per person och år.8 Arbetsförmedlingens prognos över förvän- tade kostnader för insatser för personer som omfattas av etable- ringslagen och förväntat antalet deltagare 2017 används för att be- räkna en snittkostnad för deltagande i program och insatser. Denna snittkostnad är ca per person och år under 2017.9 Som en följd av förslaget kan föräldrar i högre utsträckning börja delta i arbetsförberedande insatser på heltid och tiden med etableringsersättning och med insatser komprimeras och tidigare- läggs. innebär det dels att handläggningen 8Arbetsförmedlingen, prognos för utbetalningar . 9Arbetsförmedlingen, prognos för utbetalningar . av ärenden med etableringsersättning ökar jämfört med tidigare, dels att kostnaderna för själva deltagandet i insatser ökar. De för- äldrar som tillkommer till etableringsinsatser som en följd av för- slaget gör alltså inte alltid det på helårsbasis utan utökar eller tidigare- lägger sitt deltagande. Det är också så att viss del av den admini- stration som Arbetsförmedlingen haft utan förslaget minskar, exempelvis kan det gälla hanteringen av etableringsersättning i relation till föräldraledighet eller administration förknippad med att en förälder avbryter insatser på grund av föräldraledighet med för- äldrapenning. För att skatta effekten på administrationen används prognosen över antalet tillkommande dagar med etableringsersätt- ning . Det ökade antalet dagar räknas om till hel- årseffekter och därefter beräknas kostnaderna för extra handlägg- ning och extra insatser med snittkostnaderna ovan. Tabell 7.5 Ökade kostnader för Arbetsförmedlingen och för anslaget ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Källa: Egna beräkningar, genomsnittskostnader från Arbetsförmedlingen, prognos över utbetalningar, . För utgiftsområde 14, anslag 1:1 Arbetsförmedlingen ökar kost- naderna som en följd av förslaget med 2017, 2018 till totalt 2020. För ut- giftsområde 13, anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyan- lända invandrare ökar utgifterna med 2017 och med 2020. Efterfrågan på studieplatser och studiemedel kan också komma att öka något för de föräldrar som väljer att vidareutbilda sig när möj- ligheten till föräldraledighet minskar. Det kan gälla så väl grund- läggande utbildning på grund- och gymnasienivå som utbildning på universitets- och högskolenivå. Utgiftsökningen bedöms dock vara liten på kort sikt inom dessa områden eftersom antalet kvinnor och män är få. Förslaget bedöms inte medföra några särskilda konsekvenser för domstolarnas verksamhet, dvs. i form av ökad måltillströmning. 7.1.4Sammantagna kostnader och finansiering Som en konsekvens av förslaget kommer en omfördelning av kost- nader ske på statens budget. Förutom de direkta förändringarna i utgifter för olika transfereringar och för myndigheternas förvalt- ningsanslag kan även indirekta effekter uppstå. När fler föräldrar står till arbetsmarknadens förfogande, som jobbsökande, som del- tagare i arbetsmarknadspolitiska program eller i andra insatser som t.ex. nystartsjobb så ökar arbetsutbudet och arbetskraftsdeltagandet vilket kan ha positiva effekter på sysselsättning, arbets- inkomster och skatteintäkter. Nedan presenteras de direkta effekter som förslaget har på statens budget. Utredningen föreslår att en del av de medel som frigörs på anslaget föräldraförsäkring som en följd av förslaget flyttas till anslaget etableringsersättning. Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare ökar också, utredningen före- slår att delar av de medel som frigörs på anslaget föräldraförsäkring överförs dit. utgifter för IT-investeringar låne- finansieras vilket påverkar myndighetens låneram. Arbetsförmed- lingen får ökade kostnader för administration av ärenden med eta- bleringsersättning och etableringsinsatser. Besparingen på anslaget föräldraförsäkring täcker även dessa utgiftsökningar. Konsekvenser av förslagen SOU 2016:73 Sammantagen tabell, effekter på statens budget, mnkr Ersättning för insatser för vissa nyanlända 7.2Konsekvenser för integrationen, jämställdheten och för barn Regeringen har satt upp mål för integrationspolitiken. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. En prioriterad fråga för regeringen är att uppnå en snabbare etablering av ny- anlända på arbetsmarknaden. Det förslag som utredningen lämnar förväntas ha resultat som ligger i linje med detta. Med nuvarande regelverk för föräldrapenning är det möjligt att vara frånvarande från arbetsmarknaden och från att delta i etable- ringsinsatser om föräldern kommer till med flera barn. Den överkompensation av föräldrapenning för äldre barn som dagens regelverk medför för de föräldrar som kommer till kan därmed försena etableringen på arbetsmarknaden. Lång- varig frånvaro från arbetsmarknaden eller en helt utebliven arbets- marknadsetablering medför även långvariga negativa effekter i form av sämre inkomstutveckling, förstärkta hinder för långsiktig själv- försörjning inklusive lägre pensioner samt även med nuvarande uttagsmönster en förstärkt ojämställdhet i arbetslivet. Det är tidigare belagt att tidiga insatser i syfte att öka anställningsbarhet har stor betydelse för senare etablering på arbetsmarknaden.10 En längre tids föräldraledighet kan försena den processen och potentiellt även utestänga föräldrar från möjligheten att delta i etableringsuppdraget. Utredningens förslag innebär att möjligheten att vara föräldraledig med äldre barn minskar betydligt jämfört med dagens situation. 10 Med rätt att delta, nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden, SOU 2012:69. Detta förväntas gynna etableringen på arbetsmarknaden för vissa föräldrar. Det bör dock påpekas att åtgärden endast utgör en del av arbetet med att snabba på etableringen på arbetsmarknaden. Att begränsningsregeln omfattar en förhållandevis vid krets av personer innebär också att den träffar såväl personer som har behov av sär- skilda insatser för etablering på arbetsmarknaden såväl som personer som inte har samma behov. När föräldrar arbetar eller deltar i etableringsuppdraget uppstår även positiva effekter för etableringen i samhället i stort såsom ökade kunskaper i svenska språket, uppbyggnad av nätverk och erfaren- heter samt ökade kunskaper om den svenska arbetsmarknaden. För barn kan tillgång till förskola vara positivt och bidra till förbättrad språkutveckling och en god förberedelse inför skolan samt även en ökad kontakt med jämnåriga. Med nuvarande uttagsmönster för föräldrapenning är det främst kvinnor som påverkas av förslaget om begränsning av föräldra- penningen. Arbetskraftsdeltagandet är lågt för många kvinnor som kommer till , inte minst de som kommer med barn. En av anledningarna är att kvinnor i högre utsträckning än män använder föräldrapenning och är föräldralediga och därmed både tar ett huvudansvar för omsorgs- och hemarbetet i stället för att söka arbete, delta i etableringsinsatser eller andra arbetsför- beredande åtgärder. Föräldrapenningen fördelas inte jämställt mellan män och kvinnor i stort, och för de föräldrar som kommer till med barn är exempelvis andelen män som inte alls använder föräldrapenning betydligt högre än vad som är fallet för kvinnor. För de kvinnor som använder föräldrapenning är det vanligt att använda många dagar medan det inte alls är vanligt för män. Det är även fler kvinnor än män som har aktiviteten föräldraledighet in- skriven i sin etableringsplan.11 En begränsad rätt till föräldrapenning för äldre barn kan därmed förväntas snabba på främst kvinnors etablering genom att minska risken för inlåsningseffekter. Tidigare- läggning av insatser kan förkorta etableringstiden och föra kvinnorna närmare arbetsmarknaden. Förslaget om en begränsning av föräldrapenningen har som ut- gångspunkt att de dagar som ges till föräldrar som kommer till 11 Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , etablering av vissa nyanlända, statistik kring etableringsuppdraget. med barn ska delas jämställt. Utgångspunkten för förslaget, i enlighet med nuvarande bestämmelser, är att föräldrar med gemen- sam vårdnad har rätt till hälften var av föräldrapenningen och att de ska ha begränsade möjligheter att överlåta dagar till varandra. Nu- varande bestämmelser om s.k. reserverade dagar innebär dock att det är dagar som ersätts i enlighet med förälderns sjukpenning- grundande inkomst som inte är möjliga att överlåta. Eftersom de föräldrar som kommer till har små möjligheter att uppfylla villkoren för att få ersättning i enlighet med den sjukpenning- grundande inkomsten (p.g.a. det s.k. 240-dagarsvillkoret) kommer ersättning huvudsakligen att ges på grundnivå. Det innebär att det på samma sätt som gäller kommer att finnas möjligheter för de föräldrar som omfattas av begränsningsregeln att avstå dagar till varandra. Föräldrapenning används mest av kvinnor, oavsett om barnet kommer senare till eller är fött här, vilket kan få negativa effekter inom en rad områden bl.a. för möjligheten att uppnå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet som är ett av delmålen för jämställdhetspolitiken. Utredningen kommer i slutbetänkandet att lämna förslag på hur föräldraförsäk- ringen kan moderniseras, och då särskilt gällande att föräldraförsäk- ringen i högre grad än fördelas jämställt mellan föräldrarna. Utredningen kan konstatera att det är otillfredsställande att ersätt- ning på grundnivå inte omfattas av kraven och att föräldrar enbart med motivet att de har en låg eller ingen inkomst inte uppmuntras att använda föräldrapenning på samma jämställda sätt som de som är berättigade till en ersättning på sjuk- penningnivå. Detta är dock fallet för samtliga föräldrar som om- fattas av rätten till föräldrapenning och inte uppfyller kravet på att få ersättning över grundnivå. Som redogörs för i kapitel 6 (över- väganden och förslag), anser utredningen därför att det är för tidigt att föreslå ändringar av regelverket i detta avseende i delbetänk- andet. Utgångspunkten är som tidigare beskrivits att för de föräldrar som kommer till är antalet dagar delade med hälften var och det krävs ett aktivt avstående av dagar för att den andra föräldern ska få möjlighet att använda samtliga dagar. Det bör även påpekas att en hälftendelning av föräldrapenningen kan medföra vissa problem i de fall föräldrarna har en pågående konflikt. I de fall en förälder inte har för avsikt att använda sin föräldrapenning och inte heller vill överlåta den på den andra för- äldern kan möjligheterna till föräldraledighet med barnet komma att begränsas. Detta är en svår situation som existerar , och som är svår att åtgärda med föräldrapenningens regelverk. Utred- ningen bedömer att förslaget i sig varken försvårar eller förbättrar möjligheterna för föräldrarna att komma överens om föräldraledig- hetens och föräldrapenningens fördelning eller exempelvis när i tiden föräldrapenningen ska användas. Sammanfattningsvis förväntas utredningens förslag bidra till att nå regeringens mål om snabbare etablering på arbetsmarknaden för framför allt kvinnor, samt bidra till ökad jämställdhet i form av ökad ekonomisk självständighet för kvinnor på kort och på lång sikt. Särskilt om konsekvenserna för barn De barn som omfattas av förslaget om en reducerad föräldra- penning är främst barn som kommer till med sina föräldrar. Det rör sig i huvudsak om barn som behöver uppe- hållstillstånd i samt barn till svenska medborgare vars för- äldrar flyttar till efter bosättning utomlands. Föräldrapenning används inte för alla barn som kommer till . För vissa av barnen är dock föräldraledigheten långvarig trots att barnet är äldre, vilket kan medföra ett antal negativa konsekvenser för barnet såväl som för föräldrarna. Utredningens förslag har som sin utgångspunkt att föräldrapenning i huvudsak ska användas när barnet är litet. Möjligheten till föräldraledighet för föräldrarna till de barn som kommer till ska bättre motsvara det uppskattade behovet, baserat på vad som normalt används för barn i dessa åldrar. Vid en avvägning av de för- och nackdelar som den föreslagna begräns- ningsregeln kan komma att leda till, bedömer utredningen att den till övervägande del torde kunna ha positiva konsekvenser för de barn som omfattas. Se vidare under kapitel 6 (överväganden och för- slag). I detta avsnitt presenteras förslagets effekter för den kommunala sektorn och för den kommunala självstyrelsen. På grund av minskade utgifter inom anslaget föräldrapenning antas de kommunala skatte- intäkterna minska med ca , 80 miljo- ner kronor , och . Som en följd av att möjligheten till ersättning med föräldrapenning minskar för de föräldrar som kommer till med barn kan behovet av ekonomiskt bistånd för vissa hushåll komma att öka på kort sikt. I många fall ersätts dock föräldrapenningen med antingen förvärvsarbete, studiemedel, etableringsersättning, aktivitetsstöd etc. För de föräldrar som omfattas av etableringsuppdraget kommer kommunen att hänvisa till dessa insatser för hushållets försörjning. Ersättning med etableringsersättning, tillsammans med etablerings- tillägget, överstiger ersättningen från föräldrapenning på månads- basis. Från bosättningstillfället till dess etableringsinsatser kan på- börjas kan ett glapp i försörjningen uppstå och föräldrarna kan ha behov av ekonomiskt bistånd . Om föräldern helt eller delvis kan tillgodose sitt behov genom att använda t.ex. för- äldrapenning, kan kommunen hänvisa till att ansöka om sådan ersätt- ning. När antalet dagar med föräldrapenning begränsas kan det inne- bära att kommunen i högre utsträckning än utan förslaget till begränsning kan behöva betala ut försörjningsstöd eller öka befint- ligt försörjningsstöd till hushållet. För föräldrar med barn som kom till och inte fick fler barn var det efter invandringstillfället av männen och av kvinnorna som hade eko- nomiskt bistånd som sin huvudsakliga försörjning. För de kvinnor som dessutom fick fler barn i var det nästan var fjärde kvinna, , som hade ekonomiskt bi- stånd som sin huvudsakliga försörjning. I denna kategori finns dock även de som har etableringsersättning, så vissa av kvinnorna kan ha fått sin etableringsplan förlängd på grund av föräldraledighet med yngre barn (se avsnitt 4.4, tabell 4.3). Ekonomiskt bistånd är i vissa fall en huvudsaklig inkomstkälla eller ett komplement till exempel- vis föräldrapenning för de hushåll som förslaget om en begränsad föräldrapenning kommer att träffa. När möjligheterna till föräldra- ledighet för äldre barn minskar till förmån för deltagande i insatser som kan föra föräldrarna närmare arbetsmarknaden kan dock behovet av ekonomiskt bistånd komma att minska i betydelse för gruppen på lång sikt. Baserat på de antaganden som gjorts om minskade utgifter för föräldrapenning kan vissa scenarier avseende utgifterna för ekono- miskt bistånd göras. Vid en full övervältring av utgifterna för ute- bliven föräldrapenning på det ekonomiska biståndet, enbart jus- terad för utbetald etableringsersättning inklusive tillägg, ökar kom- munernas utgifter relativt kraftigt. Detta är dock inte ett sannolikt scenario. För de grupper som inte omfattas av etableringsuppdraget och som inte kan försörja sig men som kan arbeta ställs krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande för att få rätt till försörjnings- stöd. Om det finns godtagbara skäl kan försörjningsstöd beviljas ändå.12 Det kan exempelvis vara hushåll som saknar möjlighet att försörja sig själva , exempelvis under väntan på för- skoleplats eller vid andra tillfällen när föräldern inte kan arbeta, delta i arbetsmarknadspolitiska program, i språkstudier eller på andra sätt stå till arbetsmarknadens förfogande. Föräldrar som inte längre har möjlighet att använda föräldra- penning kommer därmed att gå vidare till etableringsersättning eller, i de fall föräldern inte ingår i målgruppen för etableringsuppdraget, till exempelvis studier, förvärvsarbete, andra arbetsförberedande insatser eller försörjas av en familjemedlem. En del föräldrar kom- mer också på grund av att de får fler barn i att använda för- äldrapenning för det barnet. I den mån hushållet då är i behov av ekonomiskt bistånd är det alltså inte till följd av utredningens för- slag. Sammanfattningsvis kan förslaget, i huvudsak för vissa av de föräldrar som inte omfattas av etableringsuppdraget, antas leda till ett ökat behov av ekonomiskt bistånd. Det är framför allt efter invandringen behovet av ekonomiskt bistånd kan antas öka, då uttaget av föräldrapenning utan begränsningsregel skulle ha varit som störst. I det följande redogörs för de antagan- 12 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd, prop. 2015/16:136. den som ligger till grund för skattningar av förslagets effekter. Det bör noteras att skattningarna är behäftade med stor osäkerhet. Utgångspunkten för beräkningen är situationen 2014 för kvinnor och män med barn (1–) som invandrade 2013. När möjligheten att använda föräldrapenning begränsas antas behovet av ekono- miskt bistånd för hushållet förändras. För de hushåll som inte mot- tog ekonomiskt bistånd 2014, men som använde föräldrapenning det året, görs ett antagande om att de hushåll som hade en låg disponibel inkomst får ett tillkommande behov av försörjningsstöd som en följd av att föräldrapenningen begränsas. För de som 2014 mottog ekonomiskt bistånd och föräldrapenning antas att hushållets behov av ekonomiskt bistånd utökas som en följd av förslaget.13 Uppgifterna anpassas därefter utifrån de föräldrar och barn som förväntas komma till från och med ikraftträdandet. I skatt- ningen kring vilka personer som kan komma i behov av ekono- miskt bistånd antas ovan att samtliga personer med låg disponibel och samtliga personer som har ekonomiskt bistånd och föräldra- penning kommer i behov av ekonomiskt bistånd, ansöker om eko- nomiskt bistånd och beviljas det. Skattningarna beaktar således inte att en del personer inte ansöker om ekonomiskt bistånd, inte be- viljas ekonomiskt bistånd eller övergår i andra aktiviteter såsom t.ex. arbete. kan det p.g.a. förslaget antas att i de fall föräldrapenning hade använts först i landet kommer sådan ledighet och ersättning att minska, vilket kan bidra till visst ökat behov av ekonomiskt bistånd . Det bör dock påpekas att som en effekt av minskningen i antalet erhållna dagar förväntas incitamenten till etablering på arbetsmarknaden att öka vilken i sin tur förväntas minska behovet av ekonomiskt bistånd. Sammantaget uppskattar utredningen ändå att de indirekta effek- terna av förslaget blir att utgifterna för ekonomiskt bistånd ökar något. Vilka effekter de tillfälliga upphållstillstånden kommer att ha på etableringsmönstret är också av betydelse för det framtida behovet av ekonomiskt bistånd. För de personer som i samband med att det tillfälliga uppehållstillståndet löper ut kan försörja sig själva genom anställning eller näringsverksamhet kan permanent uppehållstillstånd 13 Antals- och inkomstuppgifterna baseras på STATIV databasen och avser kvinnor och män som invandrade 2013 med barn 1–. Det kan förändra incitamentsstrukturen, och bidra till att etableringen snabbas upp och utgifterna för det ekonomiska bistån- det kan därmed komma att minska för de föräldrar som kommer till med barn. Uppskattningarna om ökade kostnader är därför behäftade med stor osäkerhet. Tabell 7.7 Ökade utgifter för ekonomiskt bistånd, Källa: Egna beräkningar. 7.3.2Förskola, förskoleklass och fritidshem Deltagandet i förskola och pedagogisk omsorg är lägre för de barn som är födda utomlands än för de barn som är födda i . Detta kan ha många orsaker där möjligheten till längre föräldra- ledigheter spelar viss roll. När möjligheten att ta ut föräldrapenning begränsas kan det förväntas att efterfrågan på förskoleplatser eller plats i pedagogisk omsorg ökar liksom efterfrågan på platser på fri- tidshem för barn i skolåldern Som en följd av förslaget förväntas framför allt barn att påbörja förskola i högre utsträckning än vad som är fallet . För de barn som är när de kommer till förväntas uttaget av föräldrapenning ligga på samma nivå som utan förslaget under invandringsåret, därför är det först när barnet är som efterfrågan på förskoleplatser kan förväntas öka. Den ökade efter- frågan inträffar när föräldrarna i stället arbetar, söker arbete, deltar i etableringsinsatser eller studerar. Som kapitel 4 (invandring, etablering och försörjning) och kapitel 5 (föräldraledighet och föräldrapenning) visar är det dock vanligt att de som kommer till med barn även får fler barn i , vilket kan innebära att även de något äldre barnen blir kvar i hemmet när föräldern är ledig med det nyfödda barnet. När föräldrarna är föräldralediga med ett yngre barn finns en rätt till förskoleplats för det äldre barnet . Många kommuner erbjuder fler timmar för föräldralediga och för arbetslösa. Kostnadsfri förskola erbjuds också . Huruvida föräldrarna kommer att använda sig av möjligheterna att få plats i förskola eller i pedagogisk omsorg beror även på föräldrarnas preferenser och inställning till förskola. Det verkliga behovet av fler förskoleplatser är därför svårt att förutse. Efterfrågan på förskoleplatser, och fler timmar i förskolan som en följd av förslaget, kan därför enbart uppskattas ungefärligen. Det bör även påtalas att kommunerna har olika förutsättningar när det gäller att organisera och mobilisera ytterligare platser inom exempelvis förskola. Det finns i många kommuner ett underskott på utbildade förskollärare och på lämp- liga lokaler för att utöka förskoleverksamheten.