sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Det kan handla om kurs- avgifter, kostnader för litteratur och annan material, kostnader för resor och vistelser utanför hemmet. Kostnaden för förlorad inkomst kan bygga på de bidrag och lån som går att få från CSN. Kompetens- försäkringen kan fylla ut inkomstbortfallet upp till en viss nivå, t.ex. av inkomsten. Därutöver kan kompetensförsäkringen även ersätta kostnader för rådgivning, validering, studievägledning och kompetenskartläggning.  Hur ska försäkringen finansieras? Den stora knäckfrågan för att skapa en kompetensförsäkring som är värd namnet är hur den ska finansieras. Det kan vara ett sparande som individen gör. Det kan vara en del av löneutrymmet som par- terna på arbetsmarknaden kommer överens om. Det kan vara bidrag eller skatteavdrag som staten kan bidra med. Individens bidrag till kompetensutvecklingen kan vara av olika slag. Om man väljer att bygga kompetensförsäkringen på individu- ella kompetenskonton kan individen spara genom insättningar på ett sådant konto. Individen bidrar också genom den inkomstförlust hen gör, oavsett om man ersätter förlusten upp till en viss nivå. Individen kan givetvis även bekosta en del av utbildningskostna- derna. Parterna på arbetsmarknaden har möjlighet att förhandla om hur en kompetensförsäkring kan byggas upp inom deras avtalsom- råde. Det kan bli en avgift för företagen som en viss nivå på löne- Modeller för vuxnas kompetensutveckling finansieras omställningsförsäkringen med en avgift på på lönesumman, för de flesta avtalsområden. Staten kan medverka till finansieringen genom att dels skjuta till medel till kompetensförsäkringen, besluta om avdragsrätt för insätt- ningar på kompetenskonton och genom en nedsättning av arbets- givaravgifterna för företag som sluter avtal om kompetensförsäk- ring.  Vilket utbildningsutbud behövs? Om kompetensförsäkringen ska få effekt måste givetvis olika ut- bildningsanordnare också erbjuda verksamhet som är anpassade för de som är yrkesverksamma och till de behov av kompetensutveck- ling som finns i samhället.  Ska kompetensutvecklingen konjunkturanpassas? Omfattningen på kompetensutvecklingen kan variera mellan olika år. Den kan vara mer omfattande under lågkonjunkturer medan man under högkonjunkturer kan dra ner på verksamheten. Förlag till utredningens inriktning Det bör utredas hur en gemensam kompetensförsäkring kan etable- ras som är öppen för alla som finns eller söker sig till arbetsmark- naden. De resurser som tillförs försäkringen bör användas för att tillgodose de behov av kompetensutveckling som uppstår. Vidare bör utredningen studera möjligheterna att snabbt komma igång med kompetensutvecklingen. Jag anser att inriktningen bör vara att använda ett fördelningssystem och att de som upplever att de har behov av kompetensutveckling kan söka medel ur en gemen- sam försäkring. Vidare anser jag att utredningen bör inrikta sig på att förslag på kompetensstiftelser utformas genom kollektivavtal. De bör byggas upp sektorsvis på arbetsmarknaden i den takt som de kollektiv- avtalsslutande parterna finner lämpligt. Man bör ta fasta på att det blir ett rimligt avstånd från vanlig ungdomsutbildning, eftersom det inte är rationellt att ungdomar skjuter upp sin utbildning för att få en förmånligare finansiering av studierna. Vidare bör den kompetens man får genom försäkringen Modeller för vuxnas kompetensutveckling vara gångbar på flera arbetsplatser, vilket innebär att man inte finan- sierar normal personalutbildning. Det bör även finnas en begräns- ning i vilka studier som kan ge ersättning, genom att inte bevilja ersättning för hobbybetonade studier. Slutligen bör det vara behovet av kompetens, antingen hos individen eller i samhället, som bör vara styrande för vilken kompetensutveckling som ska ge ersättning. Utredningen bör kartlägga behovet av utbildning på ett översiktligt plan och undersöka i vilken utsträckning befintligt utbildnings- utbud kommer att tillgodose behovet. Utredningen bör studera vilka möjligheter det finns att utnyttja befintliga resurser i så stor utsträckning som möjligt. Den bör utgå från att man genom försäkringen ska kunna få så brett stöd som möjligt för att komma vidare i sin kompetensutveckling. Avgräns- ningen bör göras genom att man definierar vilken typ av utbildning som ska vara berättigad till ersättning. Vidare bör man undersöka möjligheterna att konjunkturanpassa omfattningen på den kompe- tensutveckling som sker genom kompetensförsäkringen. Utredning bör ta fasta på möjligheterna att finansiera kompetens- försäkringen genom att såväl individen som parterna och staten bidrar med medel. Modeller för vuxnas kompetensutveckling m.fl.: ”The aggregate labor market effects of the Swedish knowledge lift program”, IFAU Working paper 20028:1. Analysgruppen för arbetet , slutrapport: ”Arbetet i fram- tiden”. Analysgruppen för arbetet , underlagsrapport: ”Livslångt lärande – på riktigt”, . : ”Kompetensförsäkring” av och : ”Inlåsning på den svenska arbetsmarknaden”, Arbets- marknad&Arbetsliv, årg 16 nr 4. : ”Utvecklingskraft och omställningsförmåga” av : ”Flöden av jobb och arbetstagare på svensk arbetsmarknad, 1990–2008”, Arbetsförmedlingen Working paper m.fl.: ”Längre utbildning gynnar inte lärandet” : ”Kollektivavtalens täckningsgrad samt organisa- tionsgraden hos arbetsgivarförbund och fackförbund” (publicerad 2010, uppdaterad ). : ”Näringsförändringar i åren 1750– 2010”, The Royal Coin Cabinet, Papers in Economic and Social History, Number 01, January 2012. SCB, Arbetskraftsundersökningarna. SCB, Temarapport 2016:1 Utbildning: ”Samband mellan barns och föräldrars utbildning /2012. SCB, Temarapport 2014:3 Utbildning: ”Vuxnas deltagande i utbild- ning 2011/2012”. SOU 2000:119, ”Individuellt kompetenssparande – IKS – med start ”. TCO: ”Hållbar välfärd”: Kompetenskonton eller kompetensför- säkringar. för en hälsosammare framtid Hälso- och sjukvården genomgår en radikal förändring genom digi- taliseringen som kan medföra en bättre livskvalitet genom livet för medborgarna och en möjlighet att klara den demografiska utveck- lingen med en åldrande befolkning. Tre tydliga trender kan urskiljas: Individen tar ett större ansvar för sin egen hälsa Behandlingar är mer individanpassade Hemmet är den nya vårdplatsen Människor ges genom ny teknik allt större möjlighet att ta ansvar för sin egen hälsa. Genom digitaliseringen kommer det att öppnas nya möjligheter för oss som individer att få bättre kontakt med vår- den, kontinuerlig information om vår egen hälsa, tidiga varningar om vi är på väg att bli sjuka och ökad trygghet var vi än befinner oss. Vården står inför omdanande omställningar. Möjligheten att följa patienternas sjukdomsutveckling genom bättre kommunikation och genom sensorer och dataanalys kommer att ändra vårdprocesserna radikalt och möjliggöra en alltmer individanpassad hantering. Vård- sektorn kommer att utvecklas genom nya yrkesroller, beslutsstöd- system och med bättre tillgång till data. När hemmet är den nya vårdplatsen kommer vården normalt att ske i hemmet medan ”vård på distans” innebär att den då sker på sjukhus eller vårdcentraler. Detta kräver bl.a. nya samarbeten mellan landsting och kommuner, i gränslandet mellan vård och omsorg. Att få ett fungerande samspel mellan den offentliga verksam- heten, näringslivet och forskningen inom hälsoområdet är en nyckel Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid till framgång för . När lyckas, kommer offentlig verksamhet att få minskade kostnader genom effektivare arbetssätt som staten får ökade intäkter genom en friskare och mer självständig befolkning. Näringslivet kommer att se en våg av inno- vationer på en ny marknad med möjlighet till fler jobb och ökade intäkter. Svenska företag kan få en stark position internationellt med ökade exportmöjligheter. I de kommande scenarierna beskrivs fyra typiska situationer i livet där digitala lösningar kan erbjuda bättre hälsa och högre livskvalité för individen. Livssituation: Äldre multisjuk , , är multisjuk med hjärtsvikt, diabetes, KOL och reumatism. Han har svårt att röra sig. Han har dessutom början på en kognitiv svikt och behöver stöd för minnesfunktionen samt har ålderspåverkan på syn och hörsel. behöver ta ett prov som ställer in hans medicin. Barnen bor långväga och hans fru är bortgången. Han bor på andra våningen, utan hiss. Det finns inget särskilt boende för honom i kom- munen. besöker sin vårdcentral och hans läkare konstaterar att hans vitalparametrar skulle behöva övervakas på grund av hans skörhet. Han har haft dåliga värden och de riktiga varningstecknen har ökat i frekvens. Han samlar lätt på sig vätska och får andnöd och ökad puls vilket skapar rädsla, vilken i sin tur påverkar beslutsförmågan. Anfallen kommer allt oftare och skapar tillsammans med rädslan en negativ spiral. Läkaren inser att åtgärder behövs för att bryta den nedåtgående trenden och ordinerar en IT-baserad lösning i hemmet för att utföra enkla dagliga tester som fångar symptomen innan de blir alltför all- varliga. Testerna består av blodtrycksmätning, sensorer för EKG, puls, vikt, andningsfrekvens och syremättnad, samt ett frågeformulär för Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid självskattning för sjukdomsspecifik tillståndsuppföljning samt psykisk ohälsa och upplevd livskvalitet. Läkaren remitterar patienten till en så kallad vårdoperatör som följer upp enligt ordination. Vårdoperatören är en utbildad sjuksköterska som följer i hem- met via videolänk. Hon läser av sensorvärden och självskatt- ningsformulär en gång per dag och ringer upp och pratar med honom via videolänk. utvecklar de en personlig relation. Läkaren medverkar i en virtuell rond och kan däremellan kopplas in när vårdoperatören tycker det är nödvändigt. kan också själv ta kontakt med vården via vårdoperatören. känner sig efter den förändrade behandlingen mera sedd och trygg med att han enkelt kan kontakta vården via nätet och den pekplatta han har. Läkarna har full kontroll på vitalparametrarna och lyckas sätta in åtgärder tidigt innan de sämre tillstånden inträffar. får inte längre de djupa ”dipparna” som tidigare ledde till akut- transporter och akutbesök och den ångest sådant innebär för en svårt sjuk patient.1 Antalet personer som lider av kroniska sjukdomar ökar i takt med att befolkningen blir äldre. Av de som är har minst en kronisk sjukdom enligt Myndigheten för vård och omsorgsanalys. Många av de svårt sjuka riskerar att bli socialt isolerade, lider av dålig fysisk rörlighet, är infektionskänsliga och riskerar att bli för- sämrade snabbare än nödvändigt. Enligt en rad undersökningar tar hälften av patienterna inte heller sin medicin enligt ordination. Kroniskt sjuka patienter är i stort behov av regelbunden vård och omsorg. Vården har begränsade resurser och önskvärt vore att kunna ge såväl bättre support som bättre uppföljning, för att tidigt kunna se försämringar i sjukdomsbilden. 1 En film som beskriver detta scenario kan ses på . Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Nya roller i vården För att på ett effektivt sätt stödja och hantera kroniskt sjuka patien- ter som befinner sig i hemmet och dess omgivningar kommer nya roller att införas, som fokuserar på att följa patienten och dra slut- satser ur data som kommer från patienten. En s.k. vårdoperatör vakar över att försämringen går så långsamt som möjligt. Genom att ligga före i förloppet kan man proaktivt vidta åtgärder redan innan för- sämringstillstånd (som t.ex. exacerbationer för KOL-sjuka) inträffar. Vårdoperatören är också den naturliga kontaktpunkten för patien- ten som enkelt kan kommunicera via video och få råd och stöd kring sin sjukdom. Vid allvarliga situationer kan även läkare bli inkopp- lade på samtalen för att t.ex. ändra ordination. Vårdoperatörens roll innefattar också att underlätta kontakt med sjukgymnast, dietist, närstående etc. Smidigare kontakt med vården Nya kommunikationsverktyg kan på ett enkelt sätt kopplas till sen- sorer i och kring kroppen så att kroppsdata automatiskt kan samlas in och analyseras av vårdansvariga. Nya verktyg stödjer också video- kontakt med vården som i tester visat sig mycket uppskattat av patienter med kroniska sjukdomar. De ger också möjlighet att enkelt etablera kontakt med vården i tjänster av typen eller . Smartphones utgör en enastående kanal även för forsk- ning på patientgrupper som var mycket svåra att nå och få med i studier. Sjukgymnastik och rehab på distans Värdet av fysisk aktivitet kan inte överskattas för multisjuka äldre. är fysisk aktivitet lika viktig som medicinering. Genom s.k. gamification kan övningarna individanpassas och skapa den motivation som behövs. Patienter med kroniska sjukdomar behöver stöd i hemmet för att utföra de fysiska övningarna. Lösningar för gruppgymnastik på nätet som leds av en sjukgymnast finns snart tillgängliga. Man kan då se och prata med andra som utför samma Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid eller andra övningarna. Området är under utveckling men kräver mer forskning innan möjligheten kan utnyttjas i sin fulla potential. Att tillhandahålla rehabilitering av hög kvalitet till alla medborgare, oavsett var i landet man bor, är en utmaning. Forskningsinstituten utvecklar, tillsammans med vården och näringslivet, lösningar för bl.a. interaktiv strokerehabilitering på distans. En annan utmaning är bristande motivation hos patienten vilket gör att många inte full- följer sina rehabiliteringsprogram. Genom att utnyttja spelteorins motivationsmekanismer och interaktiva spel kan man effektivisera rehabiliteringsprogram av olika slag.2 Individualisering av vård, där en behandling ordineras efter patientens speciella behov och förutsättningar, kommer att ske baserat på data från sensorer, aktuatorer, genanalys och journaldata. Genom att analysera stora mängder individer och se hur de, under olika pre- misser, reagerar på behandlingar kan man dra bättre slutsatser av hur en enskild individ, med sina egenskaper, bör behandlas. I stället för att ordinera doser baserat på kroppsvikt mäter man effekterna av behandlingarna och anpassar sig efter hur patienten svarar på behandlingen. Den uppkopplade kroppen för diagnostik, behandling och dataanalys Sensorer i kroppen, på kroppen och i den omgivande miljön inne- bär att sjukdomsutvecklingen kan följas i detalj av vården och även ge underlag till egenvård. Sensorerna blir allt mer avancerade och mer sjukdomsspecifika. Säkrare diagnostik och bättre behandling av neurologiskt sjuka är t.ex. ett område där sensorteknik kan göra mycket nytta. Man kan avläsa exakt hur bra nervöverföringen fun- gerar och hjälpa till att kompensera för bortfall. Sensorer och rörelse- mätare används i utveckling av ”wearables” för neurologiskt sjuka. Exempel på sådana är uppkopplade armband och smarta kläder med insydda rörelsesensorer. 2 Se exempel på . Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Leverans av medicin lokalt i kroppen, exempelvis genom aktua- torer som placeras i anslutning till en tumör eller som skapar lokal smärtlindring, kommer snart att vara möjligt. Mycket av tekniken finns tillgänglig och kommer att testas i projektet vilket drivs av och Acreo Swedish ICT. , , är datatekniker på ett stort företag. Han är förtjust i nya tekniska prylar och lägger gärna ut sina löparrundor på nätet. arbetsgivare får avdrag på arbetsgivaravgiften om de erbjuder sina anställda ett godkänt hälsoprogram som följs upp med regelbundna hälsotester via sensorer. En friskare personal tjänar både företaget och personalen själva på. När får ett erbjudande om en egen individanpassad digital Hälsocoach från företagshälsovården tackar han ja. Han har fått sitt första barn och haft mindre utrymme för att träna än vanligt. Han har fått en liten irriterande ölmage och i samband med att hans son föddes började han känna större ansvar för sin egen hälsa. I samband med att han går med i hälsoprogrammet gör han också en fullständig genanalys. Han öppnar inte alla flikar i analysen, en del av dem väcker bara oro, men de som han kan på- verka med sin livsstil öppnar han. Då får han veta att han har en liten förhöjd risk för att drabbas av typ 2 diabetes. Hälsocoachen som är kopplad till e-hälsomyndighetens Personliga Hälsokonto erbjuder en rad tjänster. får en digital tränings- coach baserad på vilka träningsaktiviteter han uppskattar och vad som erbjuds i närheten av hemmet och arbetsplatsen. När han tränar har han en sensor på sig som hjälper honom att utvecklas i den sport han utövar. I fall handlar det om tennis och styrketräning på gym. Hans utveckling går att följa via grafer på nätet och han tävlar med sin bästa kompis på jobbet för att sätta lite press på sig. Varningen om risk för diabetes senare i livet motiverar honom att använda diet-appen som erbjuds i Hälsocoachen. Där föreslås god och hälsosam mat och eftersom är road av matlagning kopplar han den till en middagsreceptservice som han brukar använda. och hans flickvän veckohandlar sin mat på nätet och tar han hjälp av Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Hälsocoachens granskningsfunktion, så att han får en liten varning för de produkter som han bör vara försiktig med. Flickvännen uppskattar också tjänsten, eftersom hon också har lagt på sig lite efter graviditeten. Appen hjälper dem också att äta giftfritt och hållbart. I samband med att börjar granska sina hälsodata ser han att han har ett litet stresspåslag nästan jämt och rejäla stressperioder . Hälsocoachen föreslår att han ska delta i företagets yogapass och tipsar även om att det nära bostaden finns en gospelkör som söker både tenorer och basar. När får en rejäl influensa kontaktar han en läkarservice på nätet. Det finns en liten misstanke att han har fått lunginflammation. Han delar med sig data om sitt generella hälsotillstånd på sitt Person- liga Hälsokonto och läkaren ber honom dessutom att starta en app som gör att hon kan lyssna på lungor genom att han lägger mobil- telefonen mot bröstet. Han har helt klart en infektion i ena lungan och betalar gärna för att få medicinen hembudad samma efter- middag så han kan påbörja behandlingen direkt. Människor tar allt större ansvar för sin hälsa. erbjuds en mängd produkter som stödjer en hälsosam livsstil t.ex. aktivitetsband, digi- tala träningscoacher och diet-appar. Dessa hjälpmedel är tillgängliga på en öppen marknad utan organiserad koppling till den offentliga hälsovården. Det är upp till den enskilda individen att hitta rätt lösningar för sina behov. Det finns ingen neutral aktör i syste- met vars enda uppgift är att företräda den enskilda individens intres- sen. En affärsmodell behöver skapas där patientens bästa är målet och vinster till produkt- och tjänsteleverantörer baseras på hur väl man uppfyller det målet. Majoriteten av kroniska sjukdomar som cancer, hjärt-kärlsjuk- domar, diabetes och benskörhet är kopplade till livsstil, inte till gene- tisk ärftlighet. Därför är åtgärder som påverkar livsstilen oerhört viktiga för folkhälsan. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Sensorer som fästs på eller i kroppen kan avläsa rörelsemönster, puls, svettning, stresshormoner, blodsocker, blodtryck etc. Stora mäng- der data kan analyseras i realtid och slutsatser dras för en personlig profil. Denna speglas tillbaka till kunden som får en tydlig bild av sitt hälsotillstånd, om träningen ger resultat, ev. oroande avvikelser samt rekommendationer om vad som bör göras. Data kan också skickas till andra som kunden väljer att hålla informerade, t.ex. trä- nare, läkare, anhöriga eller den grupp som han tränar tillsammans med över nätet. Allt detta kan göras , men används inte av hälsovården på ett organiserat sätt. Ett stort område i fetmaepidemins spår är stöd för kosthållning anpassat efter individens psyke, fysiska form och preferenser. Denna service måste utformas så att det blir attraktivt och en naturlig del i människors liv. Möjligheten att analysera sin genuppsättning tvingar oss att ta ställ- ning i en rad etiska frågor. Men möjligheten att få en varning om man är disponerad för vissa ärftliga sjukdomar kommer leda till att allt fler vill testa sig. Det finns en marknad för genanalys kopplad till kroppsövervakning och digitala hjälpmedel som stödjer män- niskor som vill göra vad de kan för att sjukdomen inte ska bryta ut. Många av de stora kroniska sjukdomarna, t.ex. åldersdiabetes, kan ju förebyggas. Mycket av tekniken finns redan, det är bara en fråga om att göra etiska val samt att koppla ihop och marknadsföra lös- ningarna. googlar många sina symptom och kommer pålästa till doktorn. Läkare på nätet börjar avlasta sjukvården, vårdcentraler har börjat digitaliseras med stora effektivitetsvinster som följd. Vi kommer att skaffa oss kit för egenvård t.ex. uppkopplade blod- trycksmätare och spirometrar, så att vi inte måste åka till vård- Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid centralen för enkla hälsokontroller. Inställningen till vad som måste skötas på vårdinrättningar och vad som kan göras hemma ändras i snabb takt. Friska människor kommer inte att tillbringa på vårdinrättningar. All denna teknik skulle kunna användas i en digital levnadscoach anpassad efter individens hälsodata, gener, behov och preferenser. Ett personligt hälsokonto, eventuellt kopplat till genanalys, kan lagra allt på nätet. Systemet skulle hålla reda på vaccinationer, vilka hjälp- medel man använder och vilka åtgärder man vidtagit för att stävja sjukdom som man riskerar att få. Även omgivande miljö kan spela in t.ex. pollenhalter, syre- eller koldioxidhalt i hemmet, radon och mögel. Levnadscoachen bör vara en betrodd tjänst med individens bästa för ögonen. Baserat på de data individen matar in eller som avläses i kroppen kan slutsatser dras om hur man mår och vad man behöver göra. Systemet kan ”lära sig” personen och erbjuda personlig och individanpassad coaching, t.ex. till meditation och yogaprogram vid stress. Systemet kan även uppmuntra till kulturella eller sociala arrangemang som är av stor betydelse för vårt välmående. Förutom individen själv är det sannolikt att arbetsgivare kommer att medverka till hälsofrämjande levnadscoacher. I takt med att man lägger ansvaret för de anställdas hälsa på arbetsgivarna, växer in- tresset. Försäkringsbolagens roll kommer också att förändras. Den som medverkar till bättre hälsa kan få fördelar. Även här blir det viktigt att ta ställning i etiska frågeställningar. Man kan även tänka sig att kommuner och landsting ger ersätt- ning till vårdgivare baserad på hur friska människor håller sig, snarare än på hur mycket de vårdas. Scenario: Digitalisering för en hälsosammare framtid Livssituation: Äldre omsorgstagare , , lever ensam i ett ordinärt boende. Hennes man gick bort . har biståndstilldelad omsorg. Hon får hjälp med matlagning, inköp, tvätt och städning och hon har även nattillsyn. Hon äter mediciner för sina sjukdomar och har ibland svårt att komma ihåg saker, som t.ex. att ta medicinerna. vaknar tidigt och känner sig ganska pigg. God morgon, säger , konversationsrobot som åker runt på hjul i hemmet. Klockan är 7:32 och det är härligt väder ute. har personalen tittat till dig och allt har varit lugnt. tycker det känns bra att vårdpersonalen tittar till henne via videotillsyn. De har också koll på henne via sensorer som läser av hennes vitalparametrar. är det för den virtuella resan som hon och hennes syster gör tillsammans. hänger andra med också. Det har blivit en liten lyx som de unnar sig och det händer att de ut- nyttjar möjligheten som tjänsten erbjuder att också beställa hem mat som är typisk för resmålet. bär det av till och de reser i grupp med en svensk guide. ser mycket fram emot middagen med barnbarnen. De brukar genomföra den efter fotbollsträning. har en skärm stående på matbordet och vid bordet hemma hos dottern är hennes plats mittemot barnbarnen. Det ger en god känsla av samhörighet och närvaro. Kameran som styrs av huvudrörelser gör att hon kan se alla som sitter kring bordet.