sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Frågan om vilka data som behövs för att kunna använda resultaten på proven för forskning och utvärdering, t.ex. om poäng ska ges och samlas in i fler ämnen, bör också behandlas i ramverks- arbetet. Insamlingen av provpoäng är dessutom viktig som underlag för att utarbeta en modell för hur mycket nationella prov och betyg får avvika från varandra på gruppnivå, vilket vi anser att bör göra (se avsnitt 12.2). Arbetet med modellen kan, som framgår av nämnda avsnitt, med fördel ingå i arbetet med att utforma ramverket. Hur resultaten på proven bör tolkas är en fråga för ramverket bör innehålla en genomgång av hur resultaten på proven bör användas och tolkas samt vilka slutsatser som kan dras av prov- resultaten och vilka felkällor som finns. 13.1.6Ett gemensamt ramverk bör utarbetas även för de nationella bedömningsstöden I avsnitt 6 och 7 redogör utredningen för ett antal otydligheter i dagens bedömningsstöd, t.ex. när det gäller syftena med stöden och vad som räknas som ett bedömningsstöd. För att komma tillrätta med dessa otydligheter anser vi att , utöver ett ramverk för de nationella proven, även bör ansvara för att ett gemensamt ramverk utarbetas för de nationella bedömningsstöden. För de betygsstödjande bedömningsstöden är behovet av ett ramverk extra tydligt. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … Utredningens bedömning: Det gemensamma ramverket för de nationella proven bör omfatta frågor om lärarinformation och bedömningsanvisningar till proven. Informationen och anvis- ningarna bör tydliggöras och utvecklas så att de så långt som möjligt följer samma mall, oavsett ämne. bör se över sina rutiner när det gäller utskick av bedömningsanvisningar efter det att ett nationellt prov är ge- nomfört. 13.2.1Nuvarande lärarinformation och bedömningsanvisningar Ett nationellt prov består av elevmaterial och lärarmaterial. Lärar- materialet innehåller lärarinformation och bedömningsanvis- ningar.10 I lärarinformationen finns bl.a. information om provens syften, sekretess, hantering av proven, anpassningar, rapportering och re- dovisning av resultat samt arkivering. Dessa delar är likartade för olika ämnen och kurser. Det finns också delar i lärarinformationen som skiljer sig åt mellan ämnena och kurserna. Då kan det handla om provens relation till kurs- och ämnesplanerna, bedömning, krav- gränssättning samt ämnes- och provspecifika principer. Bedömningsanvisningarna för de olika proven är i högre grad än lärarinformationen ämnesspecifika. För de olika ämnena och kur- serna finns, som tidigare nämnts, olika sätt att bedöma proven och även principerna för sammanvägning av delprovsresultat till ett provbetyg varierar. 10 föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … Lärarinformationen och bedömningsanvisningarna upplevs som otydliga, alltför omfattande och för olika mellan olika ämnen Flera av de lärare som vi har träffat vid våra skol- och huvudman- nabesök anser att lärarinformationen och bedömningsanvisning- arna till de nationella proven är otydliga och alltför omfattande. Många poängterar det problematiska i att anvisningarna ser så olika ut mellan olika ämnen och kurser. Särskilt märkbart blir det för lärare som undervisar i fler än ett provämne. 13.2.2Lärarinformationen och bedömningsanvisningarna bör omfattas av det gemensamma ramverket har genomfört ett omfattande arbete för att lärarin- formationen och bedömningsanvisningarna ska vara så tydliga som möjligt och se så lika ut som det går mellan olika ämnen och kur- ser. Så länge det finns skilda anvisningar för hur proven ska bedö- mas och provresultaten ska sammanvägas anser dock inte utred- ningen att det finns förutsättningar för att utforma informationen och anvisningarna på ett tydligt och enhetligt sätt. Mycket av den kritik som lärarna riktar mot lärarinformationen och bedömnings- anvisningarna beror, enligt vår bedömning, på dessa olikheter. I och med att sätten att bedöma proven och principerna för sammanvägning enligt vårt förslag kommer att hanteras i det ge- mensamma ramverket ges möjligheter att också tydliggöra och utveckla informationen och anvisningarna så att de så långt som möjligt följer samma mall, oavsett ämne. Därför bör ramverket även omfatta frågor om lärarinformation och bedömningsanvis- ningar till proven. När det gäller omfattningen av informationen och anvisningarna kritiseras också den av flera lärare som vi har träffat. I ramverksar- betet bör även ingå att granska innehållet i lärarinformationen och bedömningsanvisningarna och avgöra om vissa delar bör behandlas exempelvis i ett stödmaterial eller genom allmän information via webbplats, snarare än i de material som följer med re- spektive prov. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … 13.2.3Rutinerna för utskick av bedömningsanvisningar bör ses över har beslutat att fr.o.m. /16 leverera bedöm- ningsanvisningarna för de nationella proven i årskurs 9 och gymna- sieskolan efter provens genomförande i stället för som själva proven, för att minimera risken för fusk.11 Det innebär att anvisningarna skickas ut när samtliga delprov i ett ämne eller en kurs är genomförda. För lärarnas del blir det en nackdel, eftersom de inte kan påbörja bedömningen direkt efter att respektive delprov är gjort. Utredningen anser att detta förfarande bör ses över. Det är en- ligt vår uppfattning positivt att bedömningsanvisningarna skickas ut efter att ett delprov är genomfört. Men lärarna bör inte behöva vänta tills alla delprov är genomförda innan de kan påbörja sin bedömning. När de nationella proven kommer att vara digitali- serade är det enkelt att distribuera bedömningsanvisningar för de delprov som inte automaträttas till skolorna direkt efter genomfö- randet av delprovet. Fram till dess bör hitta en rutin som både kan minimera risken för fusk och göra att lärarna kan påbörja bedömningen. En sådan rutin kan innebära att bedöm- ningsanvisningarna görs tillgängliga för skolorna direkt när ett del- prov är gjort, t.ex. genom att anvisningarna publiceras lösenords- skyddade på webbplats. 13.3Anpassningar av de nationella proven och tillgång till hjälpmedel i provsituationen Utredningens bedömning: bör, i samråd med Speci- alpedagogiska skolmyndigheten, se över och lämna anvisningar för hur olika förmågor, t.ex. avkodning, prövas i de nationella proven och om sättet att pröva förmågorna står i konflikt med vad som är bäst för barnet och barnets rätt till skäliga anpass- ningar utifrån personliga behov. 11 Se även avsnitt 3.9. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … Det gemensamma ramverket för de nationella proven bör även omfatta frågor om anpassningar av proven och tillgång till hjälpmedel i provsituationen. Vid insamlingen av resultat på de nationella proven bör även information om huruvida ett prov eller delprov har anpassats för en elev samlas in. bör tydliggöra i vilka fall det kan vara aktuellt att befria en elev från ett prov eller delprov. Dessutom bör myn- digheten ange hur befrielsen kan påverka det sammanvägda provbetyget. 13.3.1Anpassningar av de nuvarande nationella proven och elevernas möjligheter att använda hjälpmedel i provsituationen Det är rektorn som beslutar om ett prov ska anpassas för en elev. Även om en elev har fått ett anpassat prov är det, enligt , viktigt att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som gäller för ämnet eller kursen. När det gäller hjälpmedel kan rektorn besluta att en elev med funktionsnedsättning som använder hjälpmedel i undervisningen också får använda dessa i provsitua- tionen. Enligt förutsätter det dock att provet fortfa- rande prövar det som är avsett.12 Exempel på anpassningar och möjliga hjälpmedel Exempel på anpassningar kan vara förlängd provtid eller att ett prov eller delprov delas upp på flera tillfällen. Vid utredningens två besök inom specialskolan har exempel på anpassningar för elever med hörselnedsättning eller språkstörning diskuterats. En vanlig anpassning är just att elever får mer tid på sig att genomföra de nationella proven. upplever eleverna i specialskolan att proven tar att göra. Om det vore möjligt för lärare att få tillgång till proven tidigare skulle de kunna förbereda eleverna mer, vilket de lärare vi har träffat inom specialskolan anser är vik- 12 Se även avsnitt 3.7. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … tigt för deras målgrupp. Lärarna skulle då kunna komplettera pro- ven med t.ex. bildstöd. För elever med läs- och skrivsvårigheter eller med neuropsykia- trisk funktionsnedsättning kan en anpassning vara att få lyssna på texter i stället för att läsa dem. Det här går enligt Skolverket13 bra i de läsförståelseprov i svenska eller svenska som andraspråk som inte prövar avkodning, dvs. förmågan att identifiera eller känna igen skrivna ord. I läsförståelseproven i svenska och svenska som andraspråk i årskurs 3 och 6 prövas både avkodning och textförstå- else. Avkodningen görs genom att eleverna själva läser texten. Textförståelsen däremot kan prövas genom att eleverna får lyssna på texten. I årskurs 9 förutsätts att eleverna har utvecklat förmågan att avkoda och i stället prövas i första hand bearbetning och analys av texten. Därför kan elever i årskurs 9 få lyssna på texten i sin helhet. 13.3.2Barnets bästa ska beaktas och skälig anpassning ska erbjudas En grundläggande rättighet i både konventionen om barnets rättig- heter () och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Principen om icke- diskriminering är en annan grundläggande rättighet som gäller obe- roende av exempelvis funktionsnedsättning eller etniskt och socialt ursprung. För att säkerställa rätten till utbildning på lika villkor ska vidare personer med funktionsnedsättning – såväl barn som vuxna – erbjudas skälig anpassning utifrån sina personliga behov. Även i skollagen14 anges att barnets bästa ska vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksamhet som omfattas av lagen. 13www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/anpassning/las-och- skrivsvarigheter/delprov-som-provar-elevernas-lasformaga-i-grundskolans-nationella-prov-i- svenska-och-svenska-som-and-1.229125 141 kap. 10 § skollagen (2010:800). En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … Vad innebär barnets bästa och att skälig anpassning ska erbjudas i en provsituation? För den enskilda eleven kan behovet av anpassning se olika ut be- roende på provsituation. I utredningens samtal med lärare som undervisar elever med läs- och skrivsvårigheter samt med organi- sationer som företräder dessa elever framkommer bl.a. synpunkter på de prov som prövar avkodning. Som tidigare nämnts anger Skol- verket att eleverna inte kan få texten uppläst när det är avkodning som ska prövas. Av detta skäl har myndigheten i läsförståelseproven i svenska och svenska som andraspråk skiljt på de delar som prövar avkodning (där texten inte kan läsas upp) och de delar som prövar textförståelse (där texten kan läsas upp). För en elev som verkligen behöver det och som i undervisningen är van att få texter upplästa kan det upplevas som omöjligt och t.o.m. kränkande att genomföra ett prov där eleven själv måste läsa texten. Om barnets bästa ska beaktas i detta fall, och barnet ska erbjudas skäliga anpassningar, vore det därför rimligt att låta eleven få texten uppläst även i provsituationen. måste läraren då vara medveten om att provet inte längre prövar avkodningen. Där- med kan elevens resultat på provet inte heller användas, eftersom provet inte har prövat det som avsågs. Avkodning är ett exempel där barnets bästa och skäliga anpass- ningar kan komma i konflikt med det provet avser att pröva. Lik- nande avvägningar som när det gäller avkodning för elever med läs- och skrivsvårigheter behöver göras för andra anpassningar för elever med andra funktionsnedsättningar. Vi anser att det finns skäl att se över hur olika förmågor, t.ex. avkodning, prövas i de nation- ella proven och om sättet att pröva förmågorna står i konflikt med vad som är bäst för barnet och barnets rätt till skäliga anpassningar utifrån personliga behov. bör därför, i samråd med Spe- cialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), se över dessa frågor och lämna anvisningar för hur de kan hanteras. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … 13.3.3Bestämmelserna om anpassning och användning av hjälpmedel upplevs som otydliga Många av de lärare och rektorer som utredningen har träffat anser att det saknas tydliga riktlinjer när det gäller möjligheten att an- passa de nationella proven för elever med funktionsnedsättning. Lärarna vet ofta inte vilka anpassningar de får göra och vilka hjälp- medel eleverna får använda i provsituationen. De funktionshindersorganisationer som vi har träffat anser att elever med funktionsnedsättning inte alltid får tillräckliga anpass- ningar av proven och att det ser väldigt olika ut mellan olika skolor och lärare. Även organisationerna menar att riktlinjer saknas. Det skapar en otydlighet och lägger ett stort ansvar på eleverna. I en del fall måste eleverna, enligt funktionshindersorganisationerna, själva begära anpassningar av proven för att dessa ska komma till stånd, och för många elever kan det vara känsligt att medge att de behöver anpassningar. Övriga elever kan också reagera och tycka att det är orättvist, eller till och med att likställa med fusk, att vissa elever får anpassade prov. Vidare poängterar funktionshindersorganisationerna att vissa hjälpmedel som eleverna har rätt att använda i undervisningen inte får användas i provsituationen. Ett sådant exempel är rättstavnings- program för elever med språkstörning eller läs- och skrivsvårig- heter. 13.3.4Anpassningar och tillgång till hjälpmedel bör omfattas av det gemensamma ramverket Frågor om anpassning av proven och tillgång till hjälpmedel i prov- situationen har ofta diskuterats vid utredningens skol- och huvud- mannabesök. Såväl lärare och rektorer som funktionshindersorga- nisationer upplever, som tidigare nämnts, att riktlinjerna för an- passningar och hjälpmedel är otydliga. arbetar , tillsammans med de universitet och högskolor som utvecklar de nationella proven, kontinuerligt med att tydliggöra instruktionerna för anpassning av proven för elever med funktionsnedsättning. Vi konstaterar att det verkar vara svårt att formulera tydliga riktlinjer om vad anpassningar innebär och i hur stor utsträckning det är möjligt att anpassa ett prov för en elev med funktionsned- En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … En av svårigheterna ligger i att det finns en risk att olika funktionsnedsättningar slås ihop och att elever med olika funk- tionsnedsättningar betraktas som en homogen grupp. Lärarna efterfrågar ofta tydliggöranden om vilka anpassningar som kan göras för just hans eller hennes elever. En annan svårighet är att många lärare upplever att de saknar kunskaper om vilka anpass- ningar som är lämpliga för olika elever. Därför känner dessa lärare sig inte trygga med de anpassningar de gör och de tycker att det kan vara svårt att avgöra om provet fortfarande prövar det som avses. Effekten kan bli att en del lärare hellre avstår från att göra anpassningar medan andra gör anpassningar som kan vara för långtgående. Även om redan bedriver ett arbete med att tydlig- göra riktlinjerna för anpassningar och användningen av hjälpmedel är vi av uppfattningen att dessa frågor måste belysas ytterligare. Vi anser därför att det gemensamma ramverket för de nationella proven även bör omfatta frågor om anpassningar av proven och tillgång till hjälpmedel i provsituationen. Därigenom lyfts dessa områden till en övergripande nivå och ingår i det arbete som lägger grunden för provkonstruktionen. Lika viktigt som att hantera anpassningar och hjälpmedel på en övergripande nivå är att behandla frågorna i de olika proven. görs det i lärarinformationen, vilket är bra och det bör göras även . Dessutom bör frågor om anpass- ningar och hjälpmedel även omfattas av de ämnesspecifika ramverk som de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov bör få i uppdrag att utarbeta för de olika provämnena. När skolor rapporterar in resultaten på de nationella proven finns det ingen information om att anpassningar har gjorts. För att få denna information bör även information om ett prov eller del- prov har anpassats för en elev ingå i insamlingen av provresultaten. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … 13.3.5Det bör tydliggöras när en elev kan befrias från ett prov eller delprov Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en elev inte be- höver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett prov.15 Enligt vissa av funktionshindersorganisationerna och de lärare i specialskolan som utredningen har träffat är det i en del fall viktigt att kunna tillämpa denna bestämmelse. Som exempel ut- trycker dessa organisationer och lärare viss oro för de muntliga delproven. För elever som exempelvis har en hörselnedsättning eller språkstörning är de muntliga delproven svåra och ibland till och med omöjliga att genomföra. Därför anser organisationerna och lärarna att det behövs stöd dels för att kunna anpassa dessa provdelar till olika elevgrupper, dels för att veta när det kan vara lämpligt för eleven att avstå från delprovet. Liknande resonemang lyfts fram av vissa funktionshindersorga- nisationer och lärare i specialskolan när det gäller hörförståelsepro- vet i engelska. Elever med hörselnedsättning har inte samma förut- sättningar att genomföra hörförståelseprovet. är miljön sådan att eleverna har svårt att höra och ibland är den tekniska utrustningen dålig och underhållet eftersatt. Möjliga lösningar är att eleverna får bättre anpassningar och hjälpmedel eller att de får möjlighet att avstå från hörförståelseprovet. I , konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och skollagen anges att barn har rätt att uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör dem själva. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Utifrån dessa bestämmelser drar vi slutsatsen att eleven och hans eller hennes vårdnadshavare bör vara delaktiga i ett beslut som handlar om att eleven inte ska delta i ett prov eller delprov. Det är inte alltid säkert att det är till barnets bästa att hon eller han befrias från ett prov eller delprov. Därför är det extra viktigt att eleven i förhållande till sin ålder och mognad ges inflytande över beslutet. Mot ovanstående bakgrund anser vi att bör tydlig- göra i vilka fall det kan vara aktuellt att befria en elev från ett prov eller delprov. I de fall elever befrias från ett eller flera delprov får det 15 Se även avsnitt 3.1. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … konsekvenser för sammanvägningen till ett provbetyg. bör ange hur befrielsen kan påverka det sammanvägda provbetyget. 13.4En kvalitetsgrupp som följer arbetet med de nationella proven bör tillsättas Utredningens bedömning: bör tillsätta en kvalitets- grupp med svenska och utländska experter som har en god vetenskaplig kompetens och beprövad erfarenhet inom provut- vecklingsområdet. Gruppen bör följa arbetet med provutveckling, uppföljning och kvalitetssäkring. Regeringen har gett i uppdrag att konstruera nationella prov. Provkonstruktionen kräver en hög teknisk och vetenskaplig kompetens som man inte kan räkna med att som myn- dighet kan ha. Därför har i sin tur lagt ut provkon- struktionen på olika universitet och högskolor med dokumenterat utvecklings- och forskningsbaserat arbete inom relevanta områden för provverksamheten.16 Universiteten och högskolorna svarar bl.a. för den tekniska och vetenskapliga förankringen i sina respektive ämnen och prov. För att åstadkomma en teknisk och vetenskaplig förankring på övergripande nivå och kunna diskutera gemensamma principiella frågor bör tillsätta en kvalitetsgrupp med svenska och utländska experter som har en god vetenskaplig kompetens och beprövad erfarenhet inom provutvecklingsområdet. Gruppen bör följa samt universitetens och högskolornas arbete med provutveckling, uppföljning och kvalitetssäkring. En sådan grupp kan bl.a. förstärka beställarkom- petens och bidra till att myndigheten ger enhetliga uppdrag till de universitet och högskolor som utvecklar proven. Gruppen kan också bidra till att provkonstruktionen uppfyller de krav som kommer att anges i det gemensamma ramverk som i avsnitt 13.1 föreslås för de nationella proven. 16 Se även avsnitt 3.10. En ökad kvalitet och stabilitet för nationella prov … på övergripande nivå vara delaktig i att ta tillvara evidensbaserade metoder och erfarenheter för provkonstruktion. I gruppen bör det finnas experter med specialpedagogisk kom- petens för att säkerställa dels att det redan i provens konstruktion tas hänsyn till de behov som elever med olika funktionsnedsätt- ningar har, dels att proven i så stor utsträckning som möjligt blir användbara och tillgängliga för alla elever. Utredningen föreslår i avsnitt 11.1.6 att ska tillsätta en utvecklingsgrupp för arbetet med försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning. Om utvecklingsgruppen behålls när försöket avslutas och digitala prov införs i full skala kan den samordnas med kvalitetsgruppen. Till grupperna kan, som vi skriver i avsnitt 11.1.6, knytas en eller flera referensgrupper, t.ex. med organisationer som företräder huvud- män, rektorer, lärare, elever, elever med funktionsnedsättning och föräldrar eller med representanter för professionen. 14Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och trendmätning över tid I det här avsnittet lämnar utredningen förslag om en försöksverk- samhet med ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och trendmätning . Förslagen innebär i korthet följande: En försöksverksamhet med ett nytt system för nationell kun- skapsutvärdering ska inledas. Ämnet engelska i årskurs 9 i ska i en första omgång ingå i försöksverksamheten. Därefter ska försöksverksamheten successivt utökas till att om- fatta ämnena matematik, svenska, NO och SO samt ämnesöver- gripande kompetenser. Statens skolverk ska ansvara för den närmare utformningen av försöksverksamheten. För utvärderingen av försöket ska Skol- verket eller någon annan aktör ansvara. 14.1Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering ska införas i form av en försöksverksamhet Utredningens förslag: En försöksverksamhet med ett nytt sy- stem för nationell kunskapsutvärdering ska inledas. Syftet med kunskapsutvärderingen ska vara att ge information om kun- skapsutvecklingen på nationell nivå . Försöksverksamheten ska genomföras digitalt i form av stickprovsundersökningar. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … ska eleverna delta i alla delar av dem. Inledningsvis ska ett ämne ingå i försöksverksamheten för att sedan successivt utökas till fler ämnen och ämnesövergripande kompetenser. Arbetet med den nationella kunskapsutvärderingen ska sty- ras av ett gemensamt ramverk. Dessutom ska det utvecklas ämnesramverk för de ämnen som ingår i försöksverksamheten. Systemet ska innehålla ett omfattande antal uppgifter men varje elev behöver bara besvara ett urval genom matrissampling. 14.1.1De nationella proven är otillräckliga som grund för nationell kunskapsutvärdering används de nationella proven som grund för kunskapsuppfölj- ning på såväl nationell som lokal nivå.1 Proven är dock inte utfor- made för att ge information som är jämförbar , vilket gör att de inte är lämpliga att använda för trendmätning. Den bristande jämförbarheten är ett problem även när det gäller provens uppgift att stödja en likvärdig betygssättning. Av det skälet är det viktigt att de nationella proven i större utsträckning utformas så att de tillåter jämförelser . Det är inte minst viktigt i gymnasie- skolan där elever från olika avgångsår konkurrerar om samma plat- ser i högskolan.