sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — på ett sätt som strider mot provens syfte att stödja betygssättningen. Vår bedömning är dock att fördelarna med insamling överväger. ska många uppgifter lämnas till SCB, inte bara uppgifter om elevernas resultat på proven utan också omkringliggande upp- gifter. Särskilt i gymnasieskolan är de omkringliggande uppgifterna omfattande.52 För att underlätta inrapporteringen av resultaten på de nationella proven och minska tidsåtgången för den anser vi att bör se över sina föreskrifter53 om vilka uppgifter som huvudmännen ska lämna. Utgångspunkten för översynen bör vara att enbart de data som är nödvändiga och som används samlas in. Det kan innebära att en del av det som samlas in inte längre behöver samlas in, men också att andra uppgifter samlas in för att 50Se även avsnitt 3.6.3 och 3.6.4. 51Skolverket (2014). Så tycker lärarna om de nationella proven . 52Se även avsnitt 3.6.3. 53Skolverkets föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. (SKOLFS 2011:142). Ett minskat antal nationella prov de är nödvändiga och behöver användas. Vi har t.ex. fått signaler från några av våra intressenter (framför allt från utvärdering, IFAU) att poäng, när sådana finns, bör samlas in både på uppgiftsnivå och på provet som helhet, inte bara provbetygen. , när ett digitalt provsystem finns framme, bör resultat kunna samlas in automatiskt på olika sätt och för olika nivåer. Då kan man med enkelhet samla in såväl provpoäng som provbetyg och få resultat för allt från enskilda uppgifter eller delar av uppgifter till delprov och hela prov.54 Det behöver enligt vår uppfattning inte vara lärare som hanterar inrapporteringen av resultat. När proven genomförs digitalt kommer inrapporteringen att kunna ske med automatik via det digitala provsystemet. Fram till dess anser vi att huvudmännen bör utveckla sina rutiner för hur inrapporteringen av provresultaten går till. Det kan t.ex. vara så att en administratör eller assistent sköter inrapporteringen så att lärarna får fokusera på bl.a. bedömningen av proven. till SCB görs en insamling av provresultat till de universitet och högskolor som utvecklar nationella prov.55 Den görs av lärarna . När inrapporteringen kommer att kunna ske digitalt bör även insamlingen till universiteten och högskolorna kunna ske med automatik. Då behöver lärarna inte längre vara involverade i rapporteringen. 8.2Åtgärder för att underlätta elevernas arbetssituation Utredningens bedömning: Rektorer och lärare bör vidta åtgär- der för att underlätta elevernas arbetssituation under prov- perioderna. Eleverna upplever, som tidigare nämnts, att provperioderna är stressiga. För att eleverna ska kunna hantera stressen och prestera så bra som möjligt är det viktigt att de mår bra och har en fungerande arbetsmiljö, både fysiskt och psykosocialt. 54Utredningen lämnar förslag om provens digitalisering i avsnitt 9. 55Se även avsnitt 3.6.4. Ett minskat antal nationella prov betonas av flera intressenter som utredningen har träffat, särskilt av elev- och föräldraorganisationerna. Utöver att elever upplever stress inför själva provsituationen blir de också pressade av att inte alltid veta vad som kommer att krävas av dem i provsituationen. Vi har träffat elever som säger att de inte vet hur ett nationellt prov ser ut eller vad det avser att pröva. Provsituationen upplevs av dessa elever som väldigt oförutsägbar. Under intensiva nationella provperioder, t.ex. vårterminen i årskurs 9, menar vissa elever att de har många andra prov och inlämningsuppgifter. upplever eleverna att det saknas samordning och det är svårt för dem att prioritera vad som är viktigt. Såväl skollagen56 som konventionen om barnets rättigheter () betonar barnets bästa. I läroplanen för grund- skolan57 finns skrivningar om hur en god miljö för utveckling och lärande kan uppnås. Dessutom anges att läraren tillsammans med eleverna ska utveckla regler för arbetet i gruppen och planera under- visningen. Liknande skrivningar finns i läroplanerna för special- skolan58, sameskolan59 och gymnasieskolan60. Även om vi föreslår att antalet obligatoriska nationella prov ska minska i årskurs 9 och gymnasieskolan kan åtgärder vidtas också på huvudmanna- och skolnivå för att bättre svara upp mot bestäm- melserna i skollagen, och läroplanerna. Mot denna bakgrund anser vi att rektorer och lärare bör vidta åtgärder för att underlätta elevernas arbetssituation . Åtgärder som bör vidtas är att eleverna får information om de nationella proven, vad proven avser att pröva och vad som krävs av eleverna. Eleverna bör också få ta del av exempel på uppgifter från tidigare nationella prov. Dessutom bör lärarna noga planera hur de lägger ut andra prov och inlämningsuppgifter under de nationella provperioderna. I provämnena bör lärarna även för- söka begränsa andra prov och inlämningsuppgifter under den 561 kap. 10 § skollagen (2010:800). 57Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. 58Förordningen (SKOLFS 2010: 250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. 59Förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. 60Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Ett minskat antal nationella prov period som de nationella proven genomförs. För att underlätta för eleverna är det viktigt med en ämnes- eller kursövergripande plane- ring på lång sikt. 9En stegvis digitalisering av nationella prov I det här avsnittet lämnar utredningen förslag om hur de nationella proven stegvis kan digitaliseras. Förslagen innebär i korthet följande: En digitalisering av de nationella proven ska påbörjas och ske stegvis. Elever ska skriva uppsatser på dator. En försöksverksamhet med datorbaserade prov ska inledas 2018 och pågå . Målsättningen ska vara att nya digitala prov kan börja användas i full skala 2022, dvs. att alla prov då ska vara digitaliserade. I sam- band med införandet bör rektorer och lärare erbjudas utbild- ning, och det bör finnas provuppgifter som eleverna kan för- bereda sig på. De nationella bedömningsstöden bör vara digitaliserade som de nationella proven, dvs. 9.1En digitalisering av de nationella proven ska påbörjas och ske stegvis Utredningens förslag: En digitalisering av de nationella proven ska påbörjas. Den ska ske stegvis och ges tillräckligt med tid innan den är fullt utbyggd. En stegvis digitalisering av nationella prov 9.1.1Dagens nationella prov är pappersbaserade hanteras, genomförs och bedöms de svenska nationella proven med hjälp av papper och penna. Många andra länder, t.ex. och , har redan digitaliserat vissa av sina prov. I pågår en digitalisering av proven.1 Proven i genom- fördes också helt datorbaserat 2015.2 För svensk del har dator- baserade prov bara genomförts i skarpt läge . Det var proven inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) som var datorbaserade perioden –2012.3 Utöver sfi- proven har ett antal svenska pilotstudier bedrivits, bl.a. i engelska och matematik 2009.4 Dessutom har gjort en utprövning av digitala provuppgifter 2015.5 9.1.2Fördelar med datorbaserade prov Det finns många fördelar med datorbaserade prov.6 Några av dem handlar om hanteringen av proven; ofta underlättas hanteringen, t.ex. genom papperslös distribution och förenklad datainsamling och resultatsammanställning. En annan fördel är att delar av digitala prov kan automaträttas.7 kan olika typer av flervalsuppgifter rättas automatiskt. Kort- svarsuppgifter där eleverna anger ett eller några ord, eller ett tal kan ofta också rättas automatiskt. När det gäller uppsatser och långa skriftliga svar finns det automatiska bedömningsprogram även för dessa uppgiftstyper. Programmen kan dock inte bedöma innehållet i texterna, och kan därför inte helt ersätta bedömning. Muntliga prov kan delvis bedömas automatiskt. Det finns automatiska rättningsprogram som kan bedöma korta svar och uttal, men mer komplexa talade svar och interaktion kan inte bedömas automatiskt. För matematikuppgifter är det svårt att bedöma elevernas redovisningar av svar, uttryck och grafer. 1Se även avsnitt 4.5. 2Se även avsnitt 4.6.3. 3Se även avsnitt 4.7.1. 4Se även avsnitt 4.7.2. 5Se även avsnitt 4.7.3. 6Läs mer om för- och nackdelar med datorbaserade prov i avsnitt 4.4. 7Se även avsnitt 4.4.13. En stegvis digitalisering av nationella prov Innehållet i proven kan också påverkas av digitaliseringen. En fördel är att nya sätt att pröva kunskaper kan införas.8 Använd- ningen av datorer möjliggör t.ex. att det ingår mer av bilder och ljud i proven, att proven är interaktiva samt att uppgifterna kan vara mer autentiska. Dessutom kan man i digital form utveckla fler typer av och mer komplexa flervalsuppgifter, t.ex. genom att använda datorns dra-och-släpp-funktion. När övergick till digital form lades fler uppgifter av flervalskaraktär in i proven, eftersom datoriseringen möjliggjorde att även mer komplexa för- mågor prövades genom denna uppgiftstyp. I och innehåller de digitala proven nästan uteslutande olika typer av fler- valsuppgifter. För de danska proven innebär det t.ex. uppgifter där eleverna ska kryssa i ett eller flera rätta svar, lucktexter, uppgifter där eleverna ska matcha ord och bilder med varandra, tallinjer där eleverna ska pricka in ett visst tal samt s.k. hot spots där eleverna ska klicka på rätt svar i form av exempelvis en bokstav, siffra, figur eller yta. När det gäller de norska proven framgår av utredningens samtal med representanter från Utdanningsdirektoratet att de är säkra på att rätt saker prövas även om provuppgifterna består av olika typer av flervalsuppgifter som rättas automatiskt. Ytterligare fördelar med digitalisering av prov handlar om en ökad säkerhet, t.ex. en minskad risk för fusk när proven distri- bueras elektroniskt, och ekonomiska vinster . Dessutom kan elever bli mer motiverade när de får göra prov på dator och dator- baserade prov kan även öka användbarheten och tillgängligheten för elever med funktionsnedsättning. 9.1.3Utmaningar i införandet av datorbaserade prov som det finns många fördelar med datorbaserade prov finns det också flera utmaningar när sådana prov ska utvecklas och införas.9 Några av de fördelar som har behandlats kan även innebära utmaningar, t.ex. frågor om säkerheten och kostnaderna. Som tidigare nämnts kan säkerheten öka men det finns också säker- hetsrisker med digitala prov. Exempel på risker är att nya typer av 8Se även avsnitt 4.4.3. 9Läs mer om för- och nackdelar med datorbaserade prov i avsnitt 4.4. En stegvis digitalisering av nationella prov fusk, t.ex. med hjälp av internet, uppstår eller att det system som används för provgenomförandet inte är tillräckligt driftssäkert. När det gäller kostnader är datorbaserade prov generellt billigare än pappersbaserade, men införandet är förknippat med stora initial- kostnader, t.ex. för att utveckla mjukvara och utarbeta uppgifts- banker. En annan utmaning med digitala prov handlar om elevernas förmåga att hantera datorer. Vissa elever kan fortfarande vara ovana att använda datorer. Utredningen bedömer dock att de flesta äldre elever i och elever i gymnasieskolan är vana att hantera datorer, ofta mer vana vid det än vid att hantera papper och penna. Däremot finns det en risk att datorbaserade prov prövar elevernas förmåga att använda datorer på olika sätt i stället för deras egentliga kunskaper i respektive ämne. Felaktigt utformade kan datorbas- erade prov också leda till en begränsning av vilka kunskaper som prövas och vilka uppgiftstyper som används10. När utmaningar diskuteras kommer även frågor om bristande datortillgång, dålig prestanda på datorerna och otillräckliga inter- netuppkopplingar upp. Dessa frågor behandlas i nästa avsnitt. 9.1.4Sveriges förutsättningar för en digitalisering av proven Datortillgången är god och skolorna har internetuppkopplingar När det gäller svenska elevers datortillgång har utredningen tagit del av ett antal undersökningar som berör frågan. Dessa har dock på nacken. I avsnitt 4.2.1 presenteras undersökningarna ut- förligare och i detta avsnitt ger vi en kort sammanfattning och drar vissa slutsatser utifrån dem. Undersökningarna visar att alla elever i gymnasieskolan har till- gång till dator och att det går lite drygt en elev per dator. I årskurserna 7–9 i har nästan alla elever tillgång till dator, åtminstone . Här går det cirka två elever per dator. I årskurserna 4–6 har också nästan alla elever tillgång till dator, åtminstone , liksom i de senare årskurserna i . Det går cirka tre till fyra elever per dator i dessa års- kurser. För årskurserna 1–3 har vi inga uppgifter, men av de 10 Se även avsnitt 4.4.3. En stegvis digitalisering av nationella prov tendenser man kan utläsa från undersökningarna bör det vara något färre elever som har tillgång till dator och därmed bör det gå fler elever per dator än i de högre årskurserna. har datortillgången ökat. Det händer mycket på bara . Därför drar vi slutsatsen att datortillgången är bättre än de uppgifter som redovisas i undersökningarna, vilka alltså är gamla. kommer också att presentera nya upp- gifter om datortillgången kort efter presentationen av detta betänk- ande. Trots att datortätheten har ökat kvarstår dock fortfarande relativt stora skillnader mellan olika skolor11. Jämfört med andra europeiska länder har svenska skolor gene- rellt sett en god datortillgång och bra internetuppkopplingar.12 I princip alla skolor i har internetuppkoppling och kapa- citeten upplevs ofta som tillräcklig.13 När det gäller vuxenutbildning är datortillgången klart sämre än i gymnasieskolan. Det finns dock inga uppgifter att tillgå specifikt för vuxenutbildning på gymnasial nivå. I vuxenutbildningen finns inga fasta provdatum, utan där anges ett första provdatum för när ett nationellt prov får göras. Sedan kan provet genomföras löpande fr.o.m. detta datum. Effekten blir att eleverna inte behöver göra provet vid samma tillfälle eller ens . Därför är en god datortillgång i vuxenutbild- ningen inte en lika viktig förutsättning som i grund- och gymn- asieskolan där alla elever i en årskurs eller kurs genomför provet vid i princip samma tillfälle. De flesta elever använder dator i skolan, men sällan i ämnet matematik En majoritet av eleverna använder dator i skolan. Användningen är högre för äldre elever. Ämnet matematik är det ämne där datorer används i minst utsträckning. Det här gäller både i och i övriga . ligger dock under OECD-genom- 11Skolverket (2013). It-användning och it-kompetens i skolan. 12European Schoolnet (2013). Survey of Schools: ICT in Education. Use and Attitudes to Technology in Europe’s Schools. Final Study Report. 13Se även avsnitt 4.2.3. En stegvis digitalisering av nationella prov snittet när det gäller hur ofta datorer används i matematikunder- visningen.14 9.1.5Det finns ett brett stöd för datorbaserade prov Enligt utredningens bedömning finns det ett brett stöd för att digitalisera de svenska nationella proven. Flertalet av de intressen- ter vi har träffat är positiva till att införa datorbaserade prov. Lärar-, elev- och skolledarorganisationerna anser att proven bör digita- liseras. Några skäl som de lyfter fram är att digitaliseringen kan minska lärarnas arbetsbelastning, underlätta distributionen och resultatsammanställningen av proven samt göra att provuppgifterna blir mer autentiska. Framför allt elever, lärare och rektorer på skolor där datorer används mycket i skolarbetet efterfrågar digitala nationella prov. Kommuner och Landsting (SKL) och är också positiva till datorbaserade prov av ungefär samma skäl som lärar-, elev- och skolledarorganisationerna. SKL poängterar dock att förutsättningarna för digitalisering är olika för olika kommuner, varför konsekvenserna av datorbaserade prov för olika kommuner behöver utredas och beaktas. För elever med funktionsnedsättning kan datorbaserade prov innebära både för- och nackdelar De funktionshindersorganisationer som utredningen har träffat anger både för- och nackdelar med datorbaserade prov för elever med funktionsnedsättning. Det är, enligt organisationerna, viktigt att utreda om datorbaserade prov missgynnar någon grupp elever. Vissa organisationer uttrycker oro för att digitala prov ska leda till sämre möjligheter för elever med funktionsnedsättning. ser flera organisationer fördelar med digitaliseringen. Exempelvis finns stora möjligheter för elever med synnedsättning, hörselnedsättning eller läs- och skrivsvårigheter. En förutsättning är dock att proven fungerar ihop med elevernas hjälpmedel och att man använder datorer även i undervisningen. 14 Se även avsnitt 4.3. En stegvis digitalisering av nationella prov vissa hjälpmedel också fortsättningsvis att behöva ges i pappers- form, t.ex. taktila bilder för elever med synnedsättning. Skolmyndigheterna förordar en digitalisering av de nationella proven föreslog 201415 att skulle få i uppdrag att utreda hur digitalt baserade nationella prov kunde införas i grund- och gymnasieskolan. Vid några tidigare tillfällen16 har framhållit behovet av en övergång till datorbaserade nationella prov. Enligt myndig- heten möjliggör digitala prov en utveckling av innehåll och upp- giftstyper i proven. Digitaliseringen medför också en påtaglig admi- nistrativ lättnad på skolorna och leder till snabb och användbar återrapportering till lärare, föräldrar, rektorer och skolhuvudmän. Att införa datorbaserade prov är dock, enligt , en lång- siktig process. Statens skolinspektion17 ser också vinster med att de nationella proven genomförs digitalt. Det skulle, enligt myndigheten, under- lätta och förbättra bedömningen och hanteringen av proven. Dess- utom skulle det bli lättare att avidentifiera elevlösningar och elever i behov av särskilt stöd, t.ex. elever med dyslexi, skulle ges mer lika förutsättningar. 9.1.6En digitalisering av de nationella proven ska påbörjas Utredningen kan konstatera att ligger efter många andra länder när det gäller digitalisering av de nationella proven. Vi anser också att det finns många fördelar med datorbaserade prov och att digitaliseringen har ett brett stöd. När det gäller huvudmäns, skolors, rektorers, lärares och elevers beredskap för att införa datoriserade 15Betänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). 16Se t.ex. (2010). Adaptiva och andra datorbaserade prov. Kunskapsöversikt; (2009). Redovisning av regeringsuppdrag att ge förslag på hur det nationella provsystemet bör utvecklas och utformas. Dnr 2009:337; (2015). Budgetunderlag 2016–2018. 17Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Redovisning av regeringsuppdrag. Dnr U2009/4877/G. En stegvis digitalisering av nationella prov prov är vår samlade bedömning att har tillräckliga förut- sättningar för att börja utveckla sådana. Datortillgången är god i svenska skolor och det finns internetuppkopplingar i nästan alla skolor. Dessutom går det att dra nytta av erfarenheter från andra länder som redan har infört datorbaserade prov och från sfi-proven, de pilotstudier som genomfördes i engelska och matematik 2009 och den utprövning av digitala provuppgifter som gjordes 2015. Mot denna bakgrund föreslår vi att en digitalisering av de nationella proven ska påbörjas. 9.1.7Digitaliseringen ska ske stegvis Utredningen föreslår alltså att en digitalisering av de nationella proven ska påbörjas och bedömer att har goda förut- sättningar för det. finns det dock utmaningar när det gäller exempelvis skillnader mellan olika skolor i datortillgång och frågor om säkerhet. För att kunna hantera utmaningarna och för att digitaliseringen av proven ska lyckas föreslår vi att den ska ske stegvis och ges tillräckligt med tid innan den är fullt utbyggd. Det finns exempel på länder som har låtit datoriseringen av proven ta tid. är ett sådant. Där är målet att samtliga studentexamensprov ska vara digitaliserade 2020 efter ett successivt införande som påbörjades . Det finns också exempel på länder som har haft forcerade tidsplaner och där införandet av digitala prov därmed har stött på hinder. För som utvecklade datorbaserade adaptiva prov med en pressad tidsplan framkom inledningsvis kritik när proven började införas . Kritiken gällde både att proven var adaptiva och att tidsplanen var pressad. används de adaptiva proven i men en viktig lärdom från arbetet är att skynda långsamt i digitaliseringen av proven. Lärdomar från arbetet med digitala prov i och med de svenska digitala sfi-proven bekräftar också vikten av att ge tid för införandet. Andra faktorer som är viktiga för att lyckas med digitaliseringen av proven är bl.a. att resurser tillförs för såväl uppbyggnad eller inköp av ett nytt digitalt system som implementering av systemet och stöd till användarna. I avsnitt 15 behandlar vi konsekvenser av våra förslag, bl.a. när det gäller kostnader för att införa dator- baserade prov. En stegvis digitalisering av nationella prov Vår slutsats är alltså att ska digitalisera proven i flera steg. Det första steget ska vara insatser som införs . Det andra handlar om en försöksverksamhet med dator- baserade prov. Steg tre rör införandet av nya digitala prov i full skala. 9.2Steg 1: Insatser för att påbörja en digitalisering av de nationella proven Utredningens förslag: Elever i årskurs 9 i och års- kurs 10 i specialskolan samt i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå ska skriva uppsatser18 i de nationella proven på dator. Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en elev inte behöver skriva uppsatserna på dator. 9.2.1I dag får vissa elever skriva uppsatser på dator, andra inte kan elever få använda dator i vissa delprov i de nationella proven, t.ex. för att skriva uppsatser. Det framgår av lärar- informationen till respektive prov om eleverna får eller inte får använda dator. En förutsättning för datoranvändning vid prov- tillfället är att skolan kan minimera risken för fusk, t.ex. genom att säkerställa att internetuppkopplingar inte finns. En annan förut- sättning är att skolan ska ha tillgång till datorer för alla elever och att dator vanligtvis används i undervisningen. Flera av de skolor och huvudmän som utredningen har besökt låter eleverna använda dator när de skriver uppsatser i de nationella proven. Hos skolor och huvudmän där eleverna inte får använda dator för uppsatsskrivandet upplevs detta som orättvist. Äldre elever i högre årskurser och i gymnasieskolan anser att det är orimligt att de tvingas skriva uppsatser i de nationella 18 Med uppsats avses de delprov som handlar om skriftlig framställning. I de nuvarande proven är det delprov C i ämnena engelska, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 samt i kurserna engelska 5, engelska 6 och svenska/svenska som andraspråk 1 som avses. I kursen svenska/svenska som andraspråk 3 är det delprov A som avses. En stegvis digitalisering av nationella prov proven för hand, särskilt om de i andra skolsammanhang ofta använder dator för att skriva längre texter. Det finns ingen nationellt sammanställd statistik över hur många elever som skriver uppsatserna i de nationella proven på dator. Däremot har frågan tagits upp i de lärarenkäter som lärarna får fylla i när proven genomförs. I det nationella provet i kursen svenska/svenska som andraspråk 3 i gymnasieskolan uppgav av lärarna att alla eller de flesta av deras elever hade skrivit uppsatsen på dator.19 9.2.2Datorskrivna uppsatser är längre och går snabbare att skriva Det finns en del studier som har jämfört handskrivna och dator- skrivna texter i ämnet svenska.20 Studierna visar att de datorskrivna texterna går snabbare att skriva, är längre, har längre meningar och får en mer korrekt styckeindelning. Utöver en bättre styckeindel- ning är de datorskrivna texterna dock inte bättre disponerade än de handskrivna, trots möjligheten att t.ex. flytta text med datorns hjälp. Språket är inte heller bättre i de datorskrivna texterna än i de handskrivna.