sou · H4B317 · 2016-03-03 00:00:00 — Syftet med en ny lag om skuldsaneringsregister är att göra det möjligt för borgenärer, domstolar och andra myndigheter att få tillgång till information om pågående skuldsaneringsförfaranden. Detta bör uttryckligen anges i lagen. ska kunna användas för upplysningar till den som begär uppgifter om pågående skuldsaneringsförfaranden. Det bör också kunna användas av den myndighet som för registret (, se nedan) för uppföljning av och tillsyn över de övriga register som verket för samt för utfärdande av bevis om att en person inte är föremål för skuldsanering. 9 Regeringen överlämnade remissen Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt till Lagrådet . Det är inte nödvändigt att skuldsaneringsregistret ska vara direkt åtkomligt för allmänheten. Däremot ska uppgifter från registret kostnadsfritt vara tillgängliga via den europeiska e-juridikportalen. Den myndighet som för registret bör vara personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som utförs enligt den nya lagen om skuldsaneringsregister. 9.4.6Vilka uppgifter ska finnas i insolvensregistren? Förslag: De författningar som reglerar innehållet i aktiebolags- registret, föreningsregistret, handelsregistret konkursregistret och stiftelseregistret ska kompletteras så att det säkerställs att de uppgifter som krävs enligt artikel 24 i insolvensförordningen registreras. Det nya skuldsaneringsregistret ska innehålla mot- svarande uppgifter. Enligt utredningens mening bör de lagar och förordningar som anger vilka uppgifter som ska registreras i respektive register kom- pletteras på så sätt att registrens innehåll uppfyller de krav som insolvensförordningen ställer. Utredningen har övervägt huruvida sådana uppgifter som går utanför förordningens krav borde tas med i registret. Exempel på sådana uppgifter skulle kunna vara ytterligare information om för- valtaren, dennes eventuella webbplats och adressuppgifter till dom- stolen. Andra upplysningar som skulle kunna registreras är exempel- vis uppgifter om näringsförbud. har i yttrande till utredningen angett att det vore önskvärt att dessutom ha med upp- gifter om vilken juridisk person det är fråga om samt länstillhörig- het för denne. Utredningen har i sin avvägning rörande registrens innehåll vägt de berörda personernas integritetsintresse mot borgenärernas in- tresse av information om gäldenärerna. En sådan avvägning innebär enligt utredningens mening att registret inte bör innehålla mer information än vad förordningen föreskriver. Även om ingen ytter- ligare information än den som förordningen kräver tas in i registren innebär de krav förordningen ställer ändå att registren kommer att innehålla mer information än vad de gör . Utredningen föreslår således att bestämmelserna kring vilken information de olika regist- ren ska innehålla kompletteras på så sätt att den miniminivå som anges i artikel 24 i insolvensförordningen uppnås. Den befintliga lagstiftningen om vilka uppgifter som ska registreras i aktiebolags- registret, föreningsregistret, handelsregistret, konkursregistret och stiftelseregistret bör således kompletteras så att det säkerställs att det beträffande konkurs och företagsrekonstruktion registreras följande uppgifter. Dagen för insolvensförfarandets inledande, vid vilken domstol insolvensförfarandet inletts (samt målnummer), vilken typ av förfarande som inletts, dvs. om det är fråga om konkurs eller företagsrekonstruktion, uppgift om vilka bestämmelser domstolens behörighet grundar sig på (det vill säga om det är fråga om ett huvudinsolvensförfar- ande, ett sekundärt insolvensförfarande eller ett självständigt territoriellt begränsat förfarande enligt artikel 3 i den reviderade insolvensförordningen), till vilken domstol ett överklagande av beslutet om att inleda insolvensförfarandet ska inges och tidsfristen för detta, gäldenärens namn, registreringsnummer och säte eller post- adress, om gäldenären är en juridisk person, gäldenärens namn, personnummer, samt postadress, om gälde- nären är en fysisk person, förvaltarens eller rekonstruktörens namn och kontaktuppgifter, dagen för insolvensförfarandets avslutande, samt i förekommande fall, tidsfrist för att anmäla fordringar. En hän- visning till beräkningen av denna tidsfrist är dock tillräcklig. Beträffande tidsfrist för att anmäla fodringar konstaterar utred- ningen i avsnitt 11.4.1 att en sådan tidsfrist finns vid skuldsanering. Den uppgår normalt till en månad men kan förlängas. Vid konkurs och företagsrekonstruktion finns inte någon formell tidsfrist för att anmäla fordringar. För det fall ett bevakningsförfarande anord- nas i konkurs kommer dock en tidsfrist att bestämmas. Enligt ut- redningens mening bör en sådan tidsfrist anges i det register som innehåller uppgifter om insolvensförfarandet. Det bör därför dels framgå av respektive registerlagstiftning att uppgifter om tidsfristen för att anmäla fordringar får registreras, dels framgå av konkurs- förordningen att den myndighet som ansvarar för respektive regis- ter ska underrättas om beslutet att anordna bevakningsförfarande. Det nya skuldsaneringsregister som utredningen anser ska infö- ras bör innehålla uppgifter om skuldsaneringsförfaranden oavsett om gäldenären är näringsidkare eller inte. Eftersom det inte finns någon förvaltare vid skuldsanering och skuldsanering endast kan vara ett huvudinsolvensförfarande räcker det att skuldsanerings- registret innehåller följande uppgifter. Gäldenärens namn, personnummer och adress, datum för beslutet att inleda skuldsaneringen, till vilken domstol ett överklagande om att inleda en skuld- sanering ska inges och tidsfristen för detta, tidsfrist för att anmäla fordringar, dvs. en månad eller den som bestämt, samt dagen för av- slutande av förfarandet, dvs. den dag då betalningsplanen löper ut. Av registret ska det även framgå att det insolvensförfarande som inletts är skuldsanering och att skuldsanering är ett huvud- insolvensförfarande enligt artikel 3.1. och rådets förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden. Vidare ska det framgå att det är som är beslutande myndighet. Av artikel 24 i den reviderade insolvensförordningen framgår att om uppgifterna om gäldenärens adress är skyddade får i stället gäldenärens födelseort och födelsedatum anges. Enligt 21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) kan uppgifter om enskilds bostadsadress omfattas av sekretess. Enligt 21 kap. 4 § samma lag hindrar dock inte sekre- tessen att uppgifterna lämnas ut till förvaltaren i den enskildes kon- kurs. Vidare följer det av 21 kap. 3 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen samt 5 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) att sekretessen inte gäller för t.ex. uppgifter i Bolags- verkets register över fysiska personer och dödsbons konkurser. Enligt 21 kap. 3 § tredje stycket offentlighets- och sekretess- lagen gäller sekretess för uppgifter om kopplingen mellan fingerade personuppgifter enligt lagen (1991:483) om fingerade personupp- gifter och den enskildes verkliga personuppgifter. Enligt 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen kan upp- gifter om en enskilds personliga förhållanden omfattas av sekretess i folkbokföringen. Den enskilde kan då sekretessmarkeras vilket medför att varje utlämnande av uppgifter om den enskilde måste föregås av en sekretessprövning. Enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) kan en enskild även beviljas kvarskrivning, vilket med- för att det är den adressen till skattekontoret på den ort där den enskilde tidigare bodde som registreras i folkbokföringsregistret. Utredningen konstaterar inledningsvis att insolvensförfaranden är offentliga och kollektiva förfaranden. I konkurs är det primära syftet att ta tillvara borgenärernas intressen medan företagsrekon- struktion och skuldsanering främst sker i gäldenärens intresse sam- tidigt som det finns starka skäl för att borgenärernas intressen beaktas och för att borgenärerna behandlas likvärdigt. Personuppgifter kan inte skyddas vid en enskilds konkurs såvida inte den enskilde beviljats fingerade personuppgifter. Det saknas skäl att i det är sammanhanget ändra på detta förhållande. Vid skuldsanering föreslår utredningen en ny lag om skuldsanerings- register. Frågan är i vilken utsträckning en skuldsaneringsgäldenär bör kunna skydda sina personuppgifter. Beslut om skuldsanering kungörs och i de fall gälde- nären har skyddade personuppgifter kungörs åtminstone gäldenä- rens personnummer. Namn och bostadsadress kan dock omfattas av sekretess. Enligt utredningens mening fungerar dagens regler tillfredsställande och det saknas skäl att ändra dem i sak. Det inne- bär att för det fall en skuldsaneringsgäldenär har skyddade person- uppgifter bör åtminstone personnumret registreras i det nya skuld- saneringsregistret. I vilken mån namn eller adress också bör anges får bedömas i varje enskilt fall. Utredningens slutsats överensstämmer inte med insolvensför- ordningens ordalydelse. Enligt förordningen ska födelseort och födelsedatum anges i registret om gäldenären har skyddade person- uppgifter. Den omständigheten att personnumret registreras inne- bär att födelsedatumet framgår av registret. Vidare bedömer utred- ningen att personnumret ger borgenärerna större möjligheter att identifiera gäldenären och därigenom bevaka sina fordringar än vad som skulle vara fallet om födelseorten anges tillsammans med fö- delsedatumet. Utredningen anser därför inte att det skulle strida mot förordningen om gäldenärer med skyddade personuppgifter registreras med sitt personnummer i registret. Några ändringar i offentlighets- och sekretesslagen behöver därmed inte göras i detta avseende. 9.4.7Vilken myndighet bör vara ansvarig för de nationella insolvensregistren? Förslag: De myndigheter som ansvarar för de befintliga registren med uppgifter om konkurser och företagsrekonstruk- tioner (respektive länsstyrelserna) ska även fort- sättningsvis göra det. ska även ansvara för det nya skuldsanerings- registret. Eftersom utredningen föreslår att befintliga register ska användas och anpassas till insolvensförordningens krav är det, enligt utred- ningens mening, naturligt att de myndigheter som ansvarar för dessa register gör det även fortsättningsvis. Utredningen har samrått med som har ställt sig positivt till att ansvara för de registeruppgifter som följer av insol- vensförordningen. Av vad utredningen har kunnat utröna fungerar nuvarande registerföring på ett bra sätt. De flesta av de register som berörs hos bolagsverket är konstruerade för samma tekniska plattform och det tycks vara tämligen okomplicerat att göra de tekniska förändringar som krävs för att anpassa registren till insolvensförordningens krav. Det saknas skäl att inrätta något nytt stiftelseregister hos Bolags- verket eller att flytta ansvaret för det befintliga registret från läns- styrelserna till . Länsstyrelserna bör därför även fort- sättningsvis sköta registreringen av insolvensförfaranden som rör Ansvarig myndighet ska också vara personuppgiftsansvarig i personuppgiftslagens mening. Utredningen har övervägt om det nya skuldsaneringsregistret bör föras av , som ju är den myndighet som handlägger skuldsanering och därmed har tillgång till de upp- gifter som ska registreras. Enligt utredningens mening saknar dock erfarenhet av den typ av register det skulle bli fråga om och myndigheten har även ställt sig tveksam till ett sådant uppdrag. Ett skuldsaneringsregister skulle dock på ett enkelt sätt kunna tillföras register och det skulle kunna konstrueras tekniskt på samma sätt andra register som verket för. En invändning mot resonemanget skulle kunna vara att Bolags- verket har uppgifter som rör bolag och att det skulle vara artfräm- mande för verket att registrera skuldsaneringsförfaranden för enskilda. Utredningen konstaterar dock att redan för det konkursregister som avser fysiska personer och dödsbon samt att skuldsaneringsregistret även kommer att innehålla uppgifter om näringsidkare, s.k. F-skuldsanering. Utredningen anser därför att bör ansvara för det nya skuldsaneringsregistret. 9.4.8Hur ska insamlandet av uppgifter gå till? Förslag: Insamlandet av uppgifter ska, i likhet med , ske genom att registreringsmyndigheten underrättas av den besluts- fattande myndigheten. Den information som förordningen anger ska finnas med i det finns redan till största delen hos och länsstyrelserna och de får i sin tur denna från domstolarna. Dagens system verkar fungera tillfredsställande varför utredningen inte finner skäl att föreslå någon förändring av detta. Det är som fattar beslut om skuld- sanering. Det bör därför införas en skyldighet för Kronofogde- myndigheten att underrätta om de uppgifter som ska föras in i skuldsaneringsregistret. Eftersom uppgifter kommer att behöva föras över från Krono- fogdemyndigheten till behöver primära och sekun- dära ändamålsbestämmelser i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet ändras på så sätt att uppgifterna som finns hos får be- handlas och att de får lämnas till . Nuvarande sekun- dära ändamålsbestämmelse i 2 kap. 15 § i nämnda lag torde inte omfatta det uppgiftslämnande som ska ske till utan behöver kompletteras. Lagen bör ange att personuppgifter som behandlas enligt primära ändamål även får behandlas för att fullgöra uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller för- ordning. Enligt utredningens mening behövs även reglering för när uppgiftslämnande till ska ske. I förarbetena till nuvarande reglering uttrycks allmänt beträf- fande formen för utlämnande att elektroniskt utlämnande alltid får ske till andra myndigheter, se prop. 2000/01:33 s. 110 ff. Därutöver måste överföringen av personuppgifter ske på ett säkert sätt (t.ex. i krypterad form). Personuppgiftslagen bör vara tillämplig vid den behandling av personuppgifter som görs beträffande skuldsaneringsregistret i den mån inte annat uttryckligen framgår av lagen om skuldsanerings- register. Vidare bör det anges i lagen att registermyndigheten, dvs. , ska vara personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför. 9.4.9Hur länge ska informationen lagras? Förslag: Uppgifter om skuldsanering och F-skuldsanering ska gallras fem respektive efter att förfarandet inleddes eller när den fastställda betalningsplanen löpt ut. Uppgifter om konkurs och företagsrekonstruktion för juridiska personer ska inte vara tillgängliga via den europeiska e-juridik- portalen efter att förflutit efter utgången av det kalenderår då konkursen eller företagsrekonstruktionen avslutades. Den reviderade insolvensförordningen anger (se artikel 24.1) att uppgifter som ska finnas i insolvensregistret ska offentliggöras möjligt efter att ett insolvensförfarande inletts. Uppgifterna kommer inte att lagras i den europeiska juridikportalen utan i nationella databaser. Av artikel 83 följer att uppgifterna i den euro- peiska e-juridikportalen ska vara tillgängliga så länge de är tillgäng- liga i nationell rätt. Det är således medlemsstaternas nationella lag- stiftning som avgör tidpunkten för gallring av de uppgifter som finns i de nationella insolvensregistren. Det finns inte något register för skuldsanering. I det nya skuldsaneringsregistret kommer det att införas uppgifter om skuld- saneringsförfaranden efter det att beslut om skuldsane- ring fattats. Uppgifterna kan komma att ändras eller kompletteras under förfarandets gång t.ex. om skuldsaneringsbeslutet omprövas av eller ändras av domstol. Vid skuld- sanering beslutas en betalningsplan som normalt löper . Vid det föreslagna nya institutet ska betalningsplanen normalt löpa . När betalningar har skett enligt planen är för- farandet avslutat. Något formellt beslut om att avsluta förfarandet fattas inte. Utredningen konstaterar att uppgifter om skuldsanering enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) ska gallras senast efter den dag då skuldsaneringen beviljades eller, om en betalningsplan löper , senast den dag då planen löper ut. I samband med förslaget till en lag om F-skuldsanering har regeringen före- slagit att gallringsreglerna i kreditupplysningslagen och i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet ändras på så sätt att gallring av uppgifter om F-skuld- sanering ska ske senast efter den dag då skuldsaneringen beviljades eller, om en betalningsplan löper , senast den dag då planen löper ut. Utredningen anser att det är lämpligt att i lagen om skuldsane- ringsregister införa bestämmelser om gallring som harmonierar med motsvarande bestämmelser i kreditupplysningslagen och i lagen om behandling av uppgifter i verksamhet. för ett konkursregister med uppgifter om fysiska personers och dödsbons konkurser. Av 15 kap. 7 § konkurslagen framgår att uppgifterna ska gallras efter utgången av det kalenderår då konkursen avslutades. Utredningen finner inte skäl att förändra denna gallringstid. Beträffande aktiebolagsregistret, föreningsregistret, handelsregist- ret och stiftelseregistret saknas uttryckliga bestämmelser om gall- ring. Enligt utredningens mening kan det finnas anledning att se över behovet av att införa sådana bestämmelser. De nu nämnda registren fyller dock betydligt fler funktioner än att lämna upplysningar om pågående insolvensförfaranden. För det fall att bestämmelser om gallring ska införas i de författningar som reglerar dessa register krävs därför noggranna överväganden. Det ingår inte i utredning- ens uppdrag att göra en sådan översyn av registerförfattningarna. Av artikel 83 i insolvensförordningen följer att de personuppgif- ter om insolvensförfaranden som avses i artikel 24 ska vara tillgäng- liga via den europeiska e-juridikportalen så länge de är tillgängliga enligt nationell rätt. Utredningen konstaterar att det är tveksamt i vilken utsträck- ning de uppgifter som ska registreras beträffande insolvensförfar- anden för juridiska personer kan anses vara personuppgifter. Vidare kan innebörden av att uppgifterna är tillgängliga ifråga- sättas. Även om uppgifterna i de register som avses i allt väsent- ligt är offentliga är inget av registren sådant att allmänheten har kostnadsfri direkttillgång till uppgifterna. Enligt utredningens mening bör artikel 83 inte anses hindra att det i svensk författning införs en tidsfrist för när uppgifter om insolvensförfaranden inte länge ska vara tillgängliga via den euro- peiska e-juridikportalen. Enligt utredningens bedömning är det lämpligt att denna tidsfrist utformas på samma sätt som gallrings- bestämmelsen för konkursregistret. Det innebär att uppgifterna om insolvensförfaranden för juridiska personer inte bör vara tillgäng- liga via den europeiska e-juridikportalen när förflutit efter utgången av det kalenderår då konkursen eller företagsrekonstruk- tionen avslutades. Förslag: Det ska anges i lag att de register som innehåller upp- gifter om insolvensförfaranden i den mening som avses i den reviderade insolvensförordningen ska göras tillgängliga för all- mänheten genom den europeiska e-juridikportalen och att respek- tive registermyndighet ansvarar för detta. För skuldsaneringsregistret ska detta framgå av den nya lagen om skuldsaneringsregister. För övriga register ska detta före- skrivas i den lag som kompletterar den reviderade insolvensför- ordningen. Enligt artikel 25 i den reviderade insolvensförordningen ska med- lemsstaternas insolvensregister kopplas samman och vara tillgäng- liga via den europeiska e-juridikportalen. Hur detta ska gå till i detalj är inte klarlagt. Kommissionen ska anta ett antal genomförandeakter som ska reglera hur samman- kopplingen ska ske. Enligt utredningens mening bör den myndighet som för respek- tive register ansvara för att de uppgifter som enligt insolvensförord- ningen ska ingå i insolvensregistret blir tillgängliga via den euro- peiska e-juridikportalen. Insolvensförordningen kräver inte, men hindrar inte heller, att uppgifterna är tillgängliga för allmänheten även på annat sätt än genom den europeiska e-juridikportalen. Utredningen anser inte att det finns skäl att ändra de regler om åtkomst till uppgifter som redan finns beträffande de befintliga register som ska kopplas till e-juridikportalen. Beträff- ande det nya skuldsaneringsregistret anser utredningen att upp- gifterna i registret bör vara offentliga och kunna lämnas ut på begä- ran. Det bör dock inte föreskrivas att allmänheten ska ha direkt- åtkomst till registret på annat sätt än genom den europeiska e-juridik- portalen. Vad gäller de befintliga registren kan det även noteras att det inte är alla uppgifter i registren som ska göras tillgängliga via den europeiska e-juridikportalen. De uppgifter som ska vara tillgängliga på det sättet är det uppgifter som anges i artikel 24 i den reviderade insolvensförordningen. Utredningen anser att det bör framgå av den nya lagen om skuld- saneringsregister att registret ska vara tillgängligt via den europeiska e-juridikportalen. För övriga register som berörs bör motsvarande bestämmelse placeras i den lag som kompletterar den reviderade insolvensförordningen. 9.4.11Registrering i av insolvensförfaranden i andra medlemsstater Förslag: Det ska anges i den lag som kompletterar den revide- rade insolvensförordningen vad som gäller beträffande registre- ring i av insolvensförfaranden som beslutats i andra medlemsstater. Vidare ska förordningen (2005:1056) om kun- görande och registrering av vissa insolvensförfaranden ändras så att den gäller vid tillämpningen av den reviderade insolvensför- ordningen. Artikel 28–30 i den reviderade insolvensförordningen innehåller bestämmelser om offentliggörande och registrering av insolvens- förfaranden i andra medlemsstater än den stat där beslutet om att inleda förfarandet fattats. Förordningens bestämmelser behandlas ovan i avsnitt 9.3. Till skillnad från vad som gäller enligt den tidigare insolvensför- ordningen är sådan registrering numera obligatorisk i de stater där gäldenären har ett driftställe. I har dock sådan registrering krävts även tidigare och det saknas därför behov av materiella för- fattningsändringar. En bestämmelse om registreringsskyldigheten finns i 3 § kom- pletteringslagen. En motsvarande bestämmelse bör föras in i den lag som kompletterar den reviderade insolvensförordningen. Vidare bör förordningen (2005:1056) om kungörande och regi- strering av vissa insolvensförfaranden ändras på så sätt att den gäller vid tillämpning av den reviderade insolvensförordningen. Huvudregeln enligt den reviderade insolvensförordningen är att ett insolvensförfarande ska inledas i den medlemsstat där gäldenären har sina huvudsakliga intressen (se artikel 3.1). Ett sådant huvud- insolvensförfarande har i princip verkningar inom hela unionen. I artikel 3.3 anges att ett territoriellt begränsat förfarande som in- leds när det redan pågår ett huvudinsolvensförfarande är att anse som ett sekundärförfarande. Förutom att det endast kan inledas ett territoriellt begränsat förfarande vid viss starkare anknytning till staten (förekomsten av driftställe där) är möjligheterna att inleda ett sekundärförfarande, dvs. att inleda ett territoriellt begränsat för- farande när det redan pågår ett huvudinsolvensförfarande, försedda med ytterligare begränsningar, se vidare nedan. I den tidigare insol- vensförordningen kunde endast likvidationsförfaranden utgöra sekundära förfaranden. Av den konsekvensbedömning1 som kom- missionen gjorde i samband med att förslaget till reviderad insol- vensförordning togs fram framgår emellertid att reglerna såsom de ser ut i den tidigare insolvensförordningen ansetts medföra en rad tillämpningsproblem som till exempel att domstolar i olika medlems- stater inlett insolvensförfaranden beträffande samma gäldenär ovet- ande om varandra. Dessutom ansåg kommissionen att det var be- kymmersamt att förordningen är inriktad på likvidation i stället för på omstrukturering av företag och att den därmed inte var förenlig med ”dagens företagsundsättningskultur”.