sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Den typ av påverkans- arbete som stora paraplyorganisationer bedriver på nationell nivå utförs oftast av anställd personal, vilket ibland beskrivs som en typ av professionalisering av det civila samhällets organisationer. Dessutom bedriver även lokala organisationer, som oftast saknar anställd personal, påverkansarbete gentemot kommunpolitiker och tjänstemän i kommuner.68 Det är därmed svårt att dra en gräns mellan politiska och apolitiska organisationer, ännu svårare är det att skilja ut vilka aktiviteter som kan ses som politiskt deltagande och vilka som är apolitiska.69 I anglosaxiskt språkbruk och terminologi gör man en åtskillnad mellan political activism och volunteering som politiskt respektive apolitiskt medborgerligt engagemang.70 Volunteering uppfattas som altruistiska handlingar som syftar till att hjälpa människor och lindra social nöd utan att försöka förändra struk- turer. Political activism avser kollektiva och ideologiskt motiverade insatser för att ändra strukturer och påverka politiska beslut.71 68Wallman Lundåsen 2014a. 69För en bred definition av politiskt deltagande se Burns, Schlozman & Verba 2001. 70Musick & 2008. 71Se t.ex. 1998; 2013. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Denna åtskillnad görs inte på samma sätt i svenskt språkbruk där frivilligt eller ideellt arbete avser alla slags obetalda insatser. I den anglosaxiska kontexten görs också en åtskillnad mellan organ- isationer som betraktas som charities (välgörenhet) och organisa- tioner vars syfte är att förespråka gruppers intressen och som bedriver politisk påverkan (advocacy). Skattelagstiftningen medger i anglosaxiska länder skatteavdrag för bidrag till charities men inte för bidrag till advocacy-organisationer.72 När politiska och apolitiska insatser studerats närmare visar det sig emellertid att denna åtskillnad inte är självklar eftersom medborgerligt engage- mang ofta innehåller båda komponenterna och att kategoriseringen i apolitiska och politiska insatser har använts för att avpolitisera medborgerligt engagemang.73 Dessutom kan ideella insatser bidra till att upprätthålla ett socialt kapital såsom tillgång till sociala nätverk, och vad vi ovan kallat civic skills helt oavsett om de sker i en intresse- eller fritidsorganisation. Att det inte går att dra en självklar gräns mellan politiska och apolitiska organisationer innebär att vi också bör ta hänsyn till vad människor gör när de arbetar ideellt. Tabell 5.2 nedan visar därför vilka typer av insatser de som arbetar ideellt ägnar sig åt. 72Det är i praktiken svårt att exakt dra en gräns mellan vad som är välgörenhet och vad som är att föra talan för en grupps situation. Se (2010) för en beskrivning av hur skattelagstiftningen påverkat organisationernas politiska och samhälleliga roll i . Inom forskningen förekommer delvis olika inriktningar med fokus på intresseorganisationer (interest groups), fokus på civilsamhället (som är ett vidare begrepp) och fokus på sociala rörelser. Denna delvis onödiga (se Beyers m.fl. 2008) uppdelning i forskningen har bidragit till att likartade fenomen har studerats ur olika synvinklar och att de olika inriktningarna inom forskningen i begränsad omfattning har korsbefruktat varandra. 73Henriksen & 2010. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Att nästan tre fjärdedelar av alla ideellt arbetande ägnar sig åt administrativa insatser förklaras av att det är en bred kategori som inbegriper många olika praktiska göromål. Att vara förtroendevald är den typ av insats som möjligen är mest intressant i detta sammanhang och av dem som arbetar ideellt svarar att de är förtroendevalda och gör insatser i någon ideell organisations styrelse. En närmare analys visar att jämfört med grupper som gör andra typer av insatser är de förtroendevalda den grupp som har den största koncentrationen av högutbildade och högavlönade. Vidare lever de oftare med en partner och har barn samt bor i bostadsrätt. Sammantaget framstår de som mer väletablerade jämfört med de grupper som gör andra typer av insatser.75 I kommande avsnitt undersöker vi i vilken utsträckning de som arbetar ideellt oftare än andra deltar i olika former av politisk påverkan som sträcker sig längre än till att delta genom att rösta i de politiska valen. 74De som arbetar ideellt kan utföra mer än en typ av insats, både för att man kan vara engagerad i mer än en organisation och för att man kan ha mer än ett uppdrag i en och samma organisation. Det gör att kolumnerna inte summerar till . Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? 5.2Politiskt deltagande och ideellt arbete I befolkningsundersökningen ställdes frågor om fyra olika handlingar som inom forskningen betraktas som politiskt deltagande.76 De avsåg att delta i en namninsamling, delta i en köpstrejk/bojkott, delta i en fredlig demonstration och kontakta en politiker eller en tjänsteman med syfte att påverka ett beslut i en samhällsfråga. I tabell 5.3 nedan ser vi att de som arbetar ideellt i flera olika organisationer också oftare tenderar att delta i dessa typer av politiska påverkansförsök givet att vi konstanthåller för socioekonomiska och demografiska variabler. Kommentar: Olika former av politiskt deltagande som beroende variabel, ideellt arbete som oberoende variabel, logistisk regressionsanalys. Not: N=1214; ***=p<0,001; **=p<0,01; *=p<0,05. Konstanten ej redovisad. Tabell 5.3 visar att bara vissa former av politiskt deltagande sam- varierar med att arbeta ideellt och de rör direkta kontakter med antingen politiker eller tjänstemän i syfte att påverka beslut i en 76 Se t.ex. Kaase 1979. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Detta resultat är i linje med andra studier som visat att det är främst politiskt deltagande i form av kontakter som påverkas av engagemang inom civilsamhället.77 har tidigare studier också argumenterat för att det snarare är antalet olika organisationer inom civilsamhället som man är delaktig i som är av betydelse för om man deltar i olika former av påverkansförsök. Förklaringen till detta samband bygger på två något olika resonemang. Dels innebär fler olika engagemang att sannolikheten ökar att man ska bli ombedd att delta i påverkans- försök.78 Dels kan flera olika engagemang innebära tillgång till bredare nätverk av användbara kontakter.79 Båda argumenten anknyter till idén om det kumulativa medborgarskapet vi inledningsvis berörde. Tabell 5.4 nedan redovisar sambanden mellan antalet ideella åtaganden samt nedlagd tid på ideellt arbete och olika former av politiskt deltagande. 77Wallman Lundåsen 2015. 78Granovetter, 1973; , 2003. 79Wollebæk & Strømsnes 2008. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Kommentar: Olika former av politiskt deltagande som beroende variabel, antalet olika frivilliga insatser, tid för frivilliga insatser som oberoende variabler, logistisk regressionsanalys. N=1214; ***=p<0,001; **=p<0,01; *=p<0,05 Tabellen visar på ett något annorlunda resultat, nämligen att antalet ideella åtaganden samvarierar med samtliga former av politiskt deltagande. Detta resultat är också i linje med tidigare forskning som visat att det framförallt är antalet former av ideellt arbete som är av betydelse för politiskt deltagande snarare än hur mycket tid som man lägger ned på ideellt arbete.80 Vidare visar det sig att arbeta ideellt för olika organisationer är mer betydelsefullt för vissa former av politiskt deltagande än vad akademisk utbildning är. Detta samband gäller för att delta i namninsamlingar och delta i bojkotter/köpstrejker. För varje organisation man arbetar ideellt i ökar oddsen med ungefär 1,3 gånger att man också deltar i någon av dessa två former av politiskt 80 Se t.ex. Wollebæk & Strømsnes 2008. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Detta resultat stödjer tolkningen att det framför allt är antalet olika engagemang som bidrar till att förklara politiskt deltagande. Om det ideella arbetet orsakar politiskt deltagande eller om det är människor som är politiskt aktiva som söker sig till det ideella arbetet kan vi dock inte besvara med denna typ av data. Därför är det intressant att undersöka i vilken utsträckning föreningar runtom i landet ägnar sig åt politiskt deltagande. Den forskning som studerat hur organisationer försöker påverka politiska beslutsprocesser i har först och främst fokuserat på deras roll i den nationella politiken. Denna forskning har till stor del handlat om arbetsmarknadens organisationer och deras roll i det politiska systemet, Det gäller både de intresseorganisationer som försöker påverka politiska beslut och de som medverkar i genomförandet av politiska beslut. Det stora intresset för arbets- marknadens organisationer kan delvis förstås mot bakgrunden av att dessa organisationer i större utsträckning haft tillgång till direkta maktresurser, så som strejk och lockout. Det kan också förstås mot bakgrund av den nära relation som funnits mellan det socialdemokratiska partiet, som varit i regerings- ställning, och exempelvis LO.81 Tidigare studier av ideella föreningar i har visat att de i stor utsträckning försöker att påverka beslutsfattares ställningstag- anden, oberoende av föreningens syfte.82 Skillnaden mellan den kommunala nivån och den nationella nivån kan vara betydande vad gäller typen av frågor som engagerar föreningarna. Vad som betraktas som opolitiskt engagemang på riksplanet, exempelvis idrott, kan på det kommunala planet innebära att omfattande ekonomiska resurser satsas i idrottsanläggningar eller i stöd till idrottsföreningar. Det kan i sin tur leda till politiska konflikter. Nedan redovisar vi data som baseras på drygt 740 enkätsvar från ett stratifierat slumpmässigt urval av ideella föreningar runtom i . Undersökningen visar att en stor andel 81Se t.ex. 1968; m.fl. 2010; m.fl. 2011. 82Se t.ex. (2012); 2014a. samt kapitel i denna antologi. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? () av de tillfrågade föreningarna har kontaktat kommun- politiker i syfte att påverka dem i en fråga som rör föreningen, vilket är i linje med vad tidigare liknande undersökningar har visat.83 Ideella föreningar runtom i vänder sig oftast till aktörer på det kommunala planet medan de mer sällan kontaktar aktörer på statlig nivå (politiker eller tjänstemän) i syfte att påverka dem. En tredjedel av föreningarna uppger att de inte har försökt att kontakta vare sig politiker, tjänstemän eller lokalt näringsliv. Nedan undersöker vi vilka faktorer som kan förklara vilken typ av föreningar som kontaktar vilken typ av beslutsfattare. Detta undersöker vi genom att pröva om mobilisering av medlemmar, om organisationen deltar som expert i olika sammanhang, samt olika former av kontakter med beslutsfattare. Organisationerna delas in i tre huvudsakliga kategorier: aktivist- organisationer, intresseorganisationer och fritidsorganisationer. Religiösa organisationer hålls utanför jämförelsen. Aktivist- organisation är en organisation som bedriver påverkansarbete men som inte har en specifik och avgränsad grupps intresse att tillvarata som exempelvis miljöorganisationer. Intresseorganisationer är organisationer som agerar för att tillvarata en specifik grupps intressen.84 I analysen används fritidsorganisationer som referens- kategori gentemot vilken aktivist- och intresseorganisationer jämförs. 83Se 2014a; 2012. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Kommentar; Uppfattad framgång att få gehör för krav som beroende variabel, regressionsanalys (binär logistisk). Källa: Enkät till föreningar 2014, N=740. Not: *p<0,05; **p<0,001; ***p<0,000 Resultaten av analysen visar att föreningar som mobiliserar sina medlemmar i påverkansförsök oftare kontaktar kommunpolitiker, medan organisationer som anlitas som experter i olika sammanhang oftare kontaktar beslutsfattare på statlig nivå. Organisationernas användning av media är betydelsefull för att öka sannolikheten för kontakter med samtliga undersökta kategorier av beslutsfattare. Intresse- och aktivistorganisationer är signifikant mindre benägna att kontakta kommunpolitiker än fritidsorganisationer och vänder sig oftare till rikspolitiker. Organisationer som tillhör en riksorganisation är också mer benägna att kontakta lokala besluts- 85 Antalet kommuner som föreningarna som har kontaktat kommunpolitiker verkar i är 155. Antalet föreningar per kommun är litet och oftast endast 1 förening per kommun, flernivåanalys är därför inte möjlig. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? fattare än vad övriga organisationer är. Att ha anställda ökar också sannolikheten för att organisationen ska ta kontakt medbesluts- fattare86. Sammantaget visar resultaten att föreningarna genom sin verksamhet i betydande omfattning försöker att påverka beslut och att påverkansförsöken till den absolut största delen sker lokalt. Att organisationer som tillhör riksorganisationer oftare kontaktar beslutsfattare på det kommunala planet kan hänga samman med en arbetsfördelning mellan riksorganisationen och den lokala, där kontakter med beslutsfattare på riksplanet främst åligger riks- oranisationen. Utifrån den betydligt mer utvecklade forskningen om intresseorganisationers samverkan med staten vet vi att organisationer som väljer att samarbeta med staten kan göra detta i utbyte mot inflytande. Forskningen har beskrivit detta som en bytesrelation där organisationerna kan få ett visst inflytande över politiska beslut i utbyte mot att de i gengäld erbjuder sitt (och medlemmarnas) stöd för den förda politiken. Relationen kan vara fördelaktig för de organisationer som är inblandade. kan det uppfattas som problematiskt att icke folkvalda organisationer som inte kan ställas till svars i val kan utöva inflytande över politiken.87 5.4Slutsatser – civilsamhällets janusansikte Vårt syfte har varit att kritiskt granska om det medborgerliga engagemanget i påverkar vilka som får ökade möjligheter till inflytande över det politiska beslutsfattandet. Därför har vi undersökt om det finns grupper som systematiskt står utanför det ideella arbetet och om medborgerligt engagemang i form av ideellt arbete verkligen har något samband med olika former av politiskt deltagande. För att besvara våra frågor har vi undersökt om de som arbetar ideellt skiljer sig från dem som inte gör det med avseende på socioekonomiska och demografiska faktorer samt om de som arbetar ideellt har större tillgång till sociala arenor. För att se om ideellt arbete verkligen har ett samband med politiskt deltagande 86Ingen skillnad fanns för kontakter med kommuntjänstemän. 87Se t.ex. med flera 2011. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? har vi redovisat data för i vilken utsträckning de som arbetar ideellt deltar i politisk påverkan och hur ideella föreningar lokalt försöker att påverka och uppmärksamma beslutsfattare på frågor som rör deras förening. Resultaten visar att de som har hög utbildning och litar på andra människor något oftare arbetar ideellt än andra samt att föräldrarnas engagemang under uppväxten är av betydelse för sannolikheten att man själv arbetar ideellt. Resultaten visar också att de som inte arbetar ideellt oftare är kvinnor, saknar akademisk utbildning och att de inte växt upp med föräldrar som varit mycket föreningsaktiva. Att ha ett förvärvsarbete, att andra familje- medlemmar arbetar ideellt samt att de egna barnen är aktiva i den organisation man arbetar ideellt i ökade däremot inte sannolikheten att arbeta ideellt enligt våra analyser. En möjlig förklaring är att det krävs både tillgång till sociala arenor och socioekonomiska resurser för att börja arbeta ideellt. Ideellt arbete är ett så utbrett fenomen i det svenska samhället att medborgare med alla slags livsomständigheter är aktiva. Trots detta visar våra resultat att det finns vissa systematiska skillnader mellan dem som arbetar ideellt och dem som inte gör det. De som redan har större resurser är något överrepresenterade i denna form av medborgerligt engagemang. Vidare visade analyserna att de som arbetar ideellt också oftare än övriga har utövat vissa former av politiskt deltagande, främst direkta kontakter med politiker och tjänstemän. Det är dock antalet olika ideella engagemang som framstår som betydelsefullt för politiskt deltagande. Internationell forskning som följt människors frivilliga arbete över visar att människor som är politiskt intresserade tenderar att vara över- representerade bland dem som är frivilligt engagerade. Dessa studier visar också att de som är politiskt intresserade också tende- rar att vara kvar i organisationerna över . En möjlig tolkning av våra resultat är att de som arbetar ideellt också därmed mer sannolikt stöter på sådana som är politiskt intresserade i föreningslivet och kanske även sådana som är politiskt aktiva i kommunen. För dem som arbetar ideellt skulle därmed möjligheten till att personligen kunna ta kontakt med politiker (eller tjänste- män) vara större. Ju fler föreningar som man är verksam i, desto Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? större är sannolikheten att man själv är politiskt intresserad och att man också stöter på andra som är politiskt intresserade. Resultaten pekar på att de som redan har större resurser arbetar ideellt något oftare än de som har mindre resurser och att de som arbetar ideellt har bättre förutsättningar att påverka politiskt. Ur demokratisk synvinkel kan det finnas problem med att vissa grupper eller organisationer oftare försöker påverka politiken än andra. När påverkansprocesser sker utanför de politiska valen innebär det att den politiska jämlikheten medborgarna emellan blir utmanad. Om icke folkvalda kan påverka beslut innebär det även att ansvarsutkrävandet kan bli mer problematiskt. Det finns alltså fog för att inte bara se på ideellt arbete som möjliggörare för en vidgad demokrati utan att också kritiskt granska vilka som finns representerade i denna form av medborgerligt engagemang. är det eftersträvansvärt att människor i en demokrati går samman för de frågor som är angelägna för dem och arbetar ideellt för att förverkliga sina mål. Med statsvetenskapliga termer utövar människor därmed intresseaggregering och intresseartikulering. Det går att hävda att medborgarnas engagemang i sig är ett uttryck för en vital demokrati, vilket för många är ett mått på ett gott samhälle. Friheten att få välja att engagera sig i det civila samhället brukar räknas till de grundläggande friheterna i en liberal demokrati. En demokrati utan ett civilsamhälle som aktivt försöker att påverka politiken nationellt och lokalt riskerar också att bli en demokrati där de folkvalda politikerna inte har kunskap om vad medborgarna vill och där avståndet mellan politiker och folkvalda blir stort. Detta gäller särskilt i med en liten andel medborgare som är aktivt engagerade i de politiska partierna. Det kan därför uppfattas som paradoxalt att just friheten att engagera sig också innebär att alla medborgare inte får samma tillgång till påverkanskanaler eftersom de med sämre resurser något oftare lämnas utanför.88 Att det svenska samhället har ett så vitalt civilsamhälle och ett så omfattande ideellt arbete beror bland annat på alla existerande välfungerande ideella organisationer som ger möjlighet till och efterfrågar ideellt arbete. Frågan är om de välfungerande organisationernas behov av engagerade medborgare med utbildning 88 Se kapitlen av Hagevi & Loxbo samt och i denna antologi. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? och kompetens gör det svårare för dem att utan sådana resurser att ta plats i civilsamhället och få tillgång till de påverkanskanaler som det erbjuder. I så fall skulle vi kunna tala om civilsamhällets janusansikte – de strukturer som ger utrymme för politisk påverkan kan i sin tur utgöra hinder för vissa gruppers delaktighet. Detta pekar på behovet av medvetenhet kring vilka som mer sällan återfinns som ideellt arbetande i civilsamhällets organisationer. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? (1988). Den skötsamme arbetaren: idéer och ideal i ett norrländskt sågverkssamhälle 1880–1930. Amnå, E. (2008). Samhällsengagemang i en folkrörelsestat. Bellah, R. N.; , R.; , W. S.; Swidler, A. & Tipton S. (1985). Habits of the Heart. Individualism and Commitment in American Life. (2008). Beyers, J., Eising, R., & Maloney, W. (2008). Researching interest group politics in Europe and elsewhere: much we study, we know? West European Politics, 31(6), s. 1 103–1 128. Burns, N., , K. & Verba, S. (2001). The Private Roots of Public Action. Gender, Equality, and Political Participation. M., Nørgaard, A. S., Rommetvedt, H., , , , G., & , P. (2010). Varieties of democracy: Interest groups and corporatist committees in Scandinavian policy making. Voluntas: Organizations, 21(1), s. 22-40. & Snyder, M. (1998) Understanding and Assessing the Motivations of Volunteers: A Functional Approach. Psychology, 74(6), s. 1516-1530. Dekker, P. & Halman, L. (2003). Volunteering and Values. Dekker & L. Halman (red.) The Values of Volunteering. : Kluwer Academic/Plenum Publishers. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Dølvik, J. E., Fløtten, T., Hippe, J. & Jordfald, B. (2015). The Nordic model towards 2030. A new chapter? : Fafo report 2015:07. & Hvenmark, J. (2012). I F. Wijkström (red.) Civilsamhället i samhällskontraktet. En antologi om vad som står på spel. (1998). How Americans produce apathy in everyday life. (2013). The Politics of Volunteering. , N (1968). Intresseorganisationerna i dagens . : CWK Förlag. & , G. (2012). Vilse i civilsamhället. I J. , G. (red.) En mosaik av mening – och civilsamhälle. (2014). On the Meaning of volunteering. A study of worldviews in everyday life. Foundations of Science, Online First . (2015). Om Förtroendevalda i det svenska civilsamhället. I O. Segnestam (red.) : Idealista Förlag. , J.; Jegermalm, M. & , L. (2015). Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992–2014. Foley, M. W., & , B. (1996). The paradox of civil society. Journal of democracy, 7(3), s. 38–52. & , L. Skov (red.) (2014). Udviklingen i frivilligt arbejde 2004-2012. : SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, rapport 14:09. (2010). Engagement: Towards a Multi-Level Theory of Policy Feedbacks. , 6(2), s. 119–143. Granovetter, M. (1973). The strength of weak ties. American journal of sociology, s. 1 360–1 380. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Grimes, M., & , P. (2014). Government Responsiveness A Democratic Value with Negative Externalities? Quarterly, 67(4), s. 758–768. Haski-Leventhal, D., Meijs, L. & Hustinx, L. (2010). The third party model: enhancing volunteering through governments, , 39(1), s. 139–158. Skov & , L. (2010). Volunteering and Social Activism: Moving beyond the Traditional Divide. , Special Issue: Volunteering and Social Activism. 6(2) s. 95 – 98. , J., , A., , T., & , P. O. (1999). Avkorporatisering och lobbyism, SOU 1999:121. Hooghe, M. (2003). Participation in Indicators: The Effect of Current and Previous Participation Experiences. Nonprofit and Voluntary Sector Quarterly, 32(1), s. 47-69. Hustinx, L. (2010). Institutionally Individualized Volunteering: Towards a . Special Issue: Volunteering and Social Activism. 6(2) s. 165 – 179. Hustinx, L., Cnaan, R.A. and Handy, F. (2010). ‘Navigating theories of volunteering: a hybrid map for a complex phenomenon’, Journal for the Theory of Social Behaviour, 40(4): s. 410–34. Hustinx, L. & Meijs, L. (2011). Re-embedding volunteering: in search of a new collective ground. 2(1). 5–21. Hvenmark, J. (2008). Reconsidering Membership: A Study of Individual Members' Formal Affiliation with Democratically Governed Federations (diss.). van Ingen, E., , T. (2015). Schools or Pools of Democracy? A Longitudinal Test of the Relation Between Civic Participation and Political Socialization. Political Behavior, s. 1– 21, : 10.1007/s11109-015-9307-7. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta?