sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Den vetenskaplige rådgivaren är också chef för försvarsministeriets centrala organisation för vetenskap, innovation och teknik, cirka 50 personer, vilka samverkar med för- svarsstaben och försvarsgrenarna, samt andra delar av försvars- ministeriet.94 Rådgivaren styr också den centrala budgeten för forsk- ning och teknikutveckling.95 Styrningen av försvarsforskningen sker via ett beslutande organ för forskning och utveckling.96 Organet leds av den vetenskaplige rådgivaren och ger strategisk inriktning för forskning och utveckling, ansvarar för att det finns en robust styrningsprocess samt för ett avvägt forskningsprogram. I mer långsiktiga frågor finns även ett oberoende organ för rådgivning97 till försvarsministern. Här deltar forskare från universitet och andra, huvudsakligen civila, forsk- ningsorganisationer. Knappt hälften av forskningsverksamheten sker inom försvars- ministeriets egen forskningsmyndighet, Dstl, med cirka 3 900 an- ställda inom flertalet försvarsrelevanta områden.98 Myndigheten leds av en verkställande direktör under ledning av en styrelse. En utredning avseende framtida verksamhetsform och finan- siering rekommenderade att verksamheten även fortsättningsvis ska bedrivas i statlig regi99 men att man inför en annan finansierings- form100 än intäktsfinansiering. Myndigheten har ett helägt dotterbolag 93Chief Scientific Adviser, CSA. Rådgivaren rekryteras normalt från den civila vetenskaps- världen tjänstgöring. 94Förutom det traditionella forskningsprogrammet omfattar den centrala funktionen även programmet för strategiska och nukleära frågor. 95Ej inkluderande den del som stödjer upphandlingsprocessen, vilken styrs av brittiska upphand- lingsmyndigheten, (DE&S). 96Defence Research and . 98Dstl Annual Reports. 99Den tidigare brittiska försvarsforskningsmyndigheten and () delades 2001 upp i en större del vilken privatiserades och resulterade i företaget , och en mindre del som kvarstod i statlig regi och utgör Dstl. Det råder nu relativt bred konsensus kring att erfarenheterna av den delvisa privatiseringen varit blandade och att Dstl:s fortsatta ställning som statligt institut, åtminstone , är ohotad. 100En möjlig lösning är direkt anslagsfinansiering . för teknologitransfer vilket hanterar immaterialrättsliga frågor och kommersialisering av patent och kunskap till avknoppningsföretag (spin-off). Forskningssamverkan med civil forskning sker bl.a. inom ramen för finansierade doktorandprogram101 samt med ett antal forsk- ningsbyar (science parks). Inom Dstl arbetar ett stort antal militära rådgivare vilka har till uppgift att fungera som gränssnitt med den militära uppdragsgivaren för att säkerställa relevansen i forsknings- verksamheten och för att underlätta för forskarna att på ett relevant sätt inrikta sin verksamhet. Myndigheten inrymmer också det brittiska försvarsministeriets beställarorganisation för forskning102. agerar självständigt inom organisationen och utgör det brittiska försvars- departementets centrala forskningsorganisations förlängda arm. beställer, förutom forskning inom den egna myndigheten, också forskning från brittisk försvarsindustri och andra. lägger stor vikt vid transparens och ansvars- utkrävande när det gäller kravställningen för forskning och teknikut- veckling. Denna dubbla roll i myndigheten skapar vissa oklarheter som utreds.103 Resterande del bedrivs inom försvarsrelaterade företag i Stor- (exempelvis och QinetiQ) och utomlands, samt vid brittiska universitet. Försvarsrelevant forskning inom kärn- teknik bedrivs inom Atomic Weapons (AWE)vilken drivs i offentlig-privat samverkan. Det senaste brittiska försvarsbeslutet betonar vikten av försvars- relevant innovation och ett försvarsinnovationsinitiativ104 presen- terades 2016. Industrin ska ges möjlighet att förstå den strategiska inriktningen för försvarsforskning för att kunna utveckla sin tekno- logiska förmåga och kunna kommersialisera den. Den mest avancerade civila forskningen som är relevant för försvaret ska avtappas. Ett antal instrument ska stödja detta: 101Ett doktorandprogram bedrivs nationellt och ett bedrivs tillsammans med inom ramen för de övergripande bilaterala samarbetet under . 102Det som inom Dstl benämns Programme Office. 103A Review of MOD’s Capability, 2015. 104UK Defence Innovation Initiative. •En samordnings- och analysfunktion för omvärldsanalys, tekno- logier och innovationer;105 •En fond för utmanande innovation inom försvar och cybersäker- het med ; •En accelerator som ska fungera som plattform för finansiering, samverkan och inkubator för spin-in/spin-out av teknologi;106 •Satsningar på fortsatt utveckling av försvarsrelevant kompetens i vetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik107 inom det brittiska utbildningssystemet. Det brittiska försvarsministeriet samverkar med företag och andra organisationer inom en rad olika initiativ och partnerskap: Ett partnerskap mellan försvarsministeriet och brit- tisk industri, inklusive små och medelstora företag, och forsk- ningsinstitut. Niteworks genomför även konkreta projekt och utgör en arena för informationsdelning. •Ett mindre center108 finansierar innovativ forskning hos icke- traditionella leverantörer, såsom små och medelstora företag, universitet och högskolor. Centret finansierar utveckling av teknik med hög risk men med potentiell nytta för försvar eller samhällets säkerhet som bedöms kunna leda till kostnadseffektiva förmåge- förbättringar. •Small Initiative, vilket försvarsministeriet ut- nyttjar för innovativa idéer i små och medelstora företag med syfte att möta utmaningarna i den offentliga sektorn. •Defence Growth Partnership. finns ett partnerskap mellan brittiska staten och brittisk försvarsindustri för att öka konkurrenskraft och uthållighet. Inom ramen för detta partner- skap finansierar också försvarsministeriet genom en tävling ut- maningsdriven forskning. 105Innovation and Research InSight (). 106Defence and Security Accelerator. Acceleratorn kommer att inkludera och utveckla hittillsvarande . 107Science, Technology, , . 108Center for , . Försvarsforskningen bedrivs såväl i statlig regi inom i huvud- sakligen civilt orienterade forskningsinstitut som inom tysk för- svarsindustri. Inom försvarsdepartementet bedrivs forskningen helt integrerat i materielförsörjningsprocessen. Inriktningen be- tonar såväl genererande av kunskap som rådgivning. Litet fokus på kommersialisering av statlig försvarsforskning. Forsknings- instituten har en dominerande roll med starka kopplingar mellan försvars- och säkerhetsforskning. Den tyska regeringen beskriver sin säkerhetspolitik och den strategi som styr den långsiktiga inriktningen av försvaret i vitböcker, den senaste . Där framgår bland annat följande prioriteringar avseende forskning och teknikutveckling: •skydd av teknologisk självförsörjning genom att upprätthålla nationella nyckelteknologier och leveranssäkerhetskedjor kopp- lade till dessa; •internationellt samarbete inom forskning och teknikutveckling; •främjande av en stark, oberoende och konkurrenskraftig euro- peisk försvarsindustri; •stimulans av innovation och anpassning till dess alltmer icke- linjära och disruptiva karaktär; •samverkan med de miljöer som driver fram innovation (exempelvis genom uppstartsföretag och den digitala ekonomin i sin helhet) samt utnyttjande av innovation som uppkommer utanför den traditionella försvarssektorn; •utmaningar från teknikutvecklingen, bl.a. avseende cyber- och in- formationsteknologi, digitalisering, autonoma system och hybrid- krigföring. Inom en budget för forskning, utveckling och provning109 på utgjorde försvarsforskningsbudgeten . Försvarsdepartementet har identifierat ett antal nyckelteknologier där nationellt oberoende eftersträvas, såsom nätverksbaserade in- satser, sensorer, ubåtar, stridsvagnar och andra bepansrade eller splitterskyddade fordon, samt skyddssystem för support- och logi- stikuppgifter. När det gäller övriga nyckelteknologier vill man för- säkra sig om tillgång till dessa genom att förstärka det europeiska samarbetet. Några sådana områden är trådlös kommunikation inom ledningssystem, plattformar och system inom underrättelse-övervak- ning-spaning110, finkalibriga vapen, ytfartyg, helikoptrar och flygplan för olika stridsuppgifter, samt plattformar utan splitterskydd och CBRN-skydd för supportuppgifter. Försvarsforskningen genomförs till del i egen regi av en myndig- het inom försvarsministeriet, till del genom anslag till olika forsk- ningsinstitut, samt genom uppdragforskning utförd av industri, universitet eller andra forskningsinstitutioner. i egen regi bedrivna forskningsverksamhet utförs av en egen myndighet för materiel, teknik och försvars- forskning111. Myndigheten ansvarar för hela materielprocessen av- seende upphandling, utprovning och införandet av all ny försvars- materiel. Den genomför viss egen forskning och teknologiutveckling, men lägger även kontrakt på tredje part såsom företag, universitet och andra forskningsinstitutioner för specifika forsknings- och teknikutvecklingsprojekt. Inom myndigheten finns ett antal tekniska institut och forskningscentra för olika områden. Myndigheten är huvudman inom alla försvarsfinansierade materielprojekt och de kontrakterade forskningsinstituten deltar i sina expertroller. Ett fåtal forskningsinstitut är dominerande avseende tillämpad forskning. De tyska instituten har ofta en central roll som initiativ- tagare och koordinatorer för multinationella projekt inom inter- nationella forskningssamarbeten. Inom instituten kan vissa delar vara inriktad mot forskning för militära behov, men den anslagsfinan- 109Forschung, Entwiklung & Erprobung. 110Intelligence, surveillance and reconnaissance (ISR). 111Bundesamt für Ausrüstung, Informationstechnik und , BAAINBw. Myndigheten ansvarar för att den tyska försvarsmakten ska ha tillgång till relevant materiel. Detta inkluderar utveckling, fältprovning, upphandling, underhåll, m.m. sierade militära forskningen är en relativt liten verksamhet för dessa organisationer. erhåller från försvarsforskningsanslaget: •Fraunhoferinstituten112 samlar 67 institut inom tillämpad forsk- ning med totalt knappt 24 000 anställda. Huvuddelen av instituten bedriver civil forskning, men ett antal institut som har relevans för försvars- och säkerhetssektorn har bildat en egen gruppering inom Fraunhofer.113 Denna verksamhet utgör av Fraunhoferinstitutens totala verksamhet. •Helmholtz Gemeinschaft har totalt 38 000 anställda vid 18 själv- ständiga centra. Ett av dessa centra är det tyska flyg- och rymd- forskningscentrat, DLR114, med omkring 8 000 anställda. Dess forskningsverksamhet omfattar förutom försvarsrelevant verk- samhet även stora civila delar, främst inom flyg, rymd, transport, energi och säkerhetssektorn. •Forskningsinstitutet, ISL115 drivs gemensamt med och är mer specifikt inriktat mot försvarsforskning och för- svarsutveckling. Institutet har cirka 350 anställda och är främst verksamt inom vapen och skydd. av omsätt- ningen utgörs av statlig basfinansiering, medan återstoden ut- görs av uppdragsfinansiering. , universitet och företag är mycket viktiga aktörer inom många centrala forskningsområden för utvecklingen av nya tekniker och förmågor inom försvars- och säkerhetsområdet. Den stora andelen civil forskning hos forskningsinstituten ovan samt den uppdragsforskning som bedrivs vid civila universitet stärker kopplingen mellan civil och militär forskning och utveckling. Även på industrisidan finns ofta en koppling mellan civil och militär 112Instituten är samlade i en gemensam organisation ”Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der angewandten Forschung e. V.” 113Fraunhofer-Verbund Verteidigungs- und Sicherheitsforschung. Denna gruppering koordi- nerar verksamheten inom försvar och säkerhet för institut inom följande teknikområden: fasta tillståndets fysik, kemi, signalhantering, ergonomi, högfrekvensfysik och radarteknik, höghastig- hetsdynamik, optronik, integrerade kretsar, (tele)kommunikation, analys av teknologi och innovationssystem. 114Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt. 115Deutsch-Französisches Forschungsinstitut (baserat i staden , nära den tyska gränsen). har många högteknologiska företag med militär och oftast även civil produktion, bl.a. Airbus, MBDA, Rheinmetall, ThyssenKrupp och Krauss-Maffei Wegmann. Bred och världsledande försvarsforskning i både statlig (federal) och privat regi, den senare till del statligt finansierad. Den statliga försvarsforskningen är uppdelad försvarsgrensvis, med egna processer. Både kunskap och rådgivning betonas och för- svarsforskningen ses som en viktig och förmågeskapande del av försvarsbudgeten. Fokus på teknologisk överlägsenhet och på försvarsrelevant innovationskraft. Starkt fokus på kommersiali- sering av statlig försvarsforskning med tydlig koppling till materielförsörjningsprocessen. svag koppling mellan för- svarsforskning och säkerhetsforskning. Den försvarspolitiska inriktningen i läggs fast i fyråriga för- svarspolitiska inriktningar116, den senaste från 2014.117 Dokumentet innehåller ingen direkt strategisk inriktning för forskningsseg- mentet men teknologiskt övertag och innovationsförmåga nämns genom hela texten som en av de viktigaste förutsättningarna för ett militärt övertag. Vidare noteras att omvärlden, genom globalisering och teknikspridning, har kommit ifatt inom många av de teknologier som landet utvecklat och vilka har gett dem ett tekno- logiskt övertag under (såsom precisionsvapen och smygteknik). nuvarande försvarsforskningsstrategi härrör från 2014.118 Sammanfattningsvis finns tre huvudsyften med forskning och teknologiutveckling; möta nya och framväxande hot mot den nationella säkerheten, kostnadseffektivt möjliggöra nya eller för- 116Quadrennial , QDR. 117Quadrennial 2104, , Mars 2014. 118ASDR&E Strategic Guidance: The Assistant of Defense for Research and ’s Strategic Guidance, . bättrade förmågor, samt att skapa ett teknologiskt överrasknings- moment genom vetenskap och ingenjörskonst. försvarsdepartement119 är genom budgetposten Research, Development, Test, and Evaluation (RDT&E) den enskilt största finansiären av statlig forskning och teknikutveckling i . Mer- parten av försvarsforskningen finansieras genom sju underposter där de tre första (BA1–BA3) räknas som forskning.120 Övriga underposter, BA4–BA7, är snarare teknikutveckling. Den övervägande delen av forskning och utveckling avseende kärnvapenarsenal samt framdrivning av atomdrivna fartyg och ubåtar hanteras av energi- departementet121 och ligger utanför försvarsdepartementets forsk- ningsbudget. Forskningsbudgeten (BA1–BA3) fördelar sig enligt nedan (miljoner US-dollar). Figur 4 försvarsforskning (BA1–BA3) 119Department of Defense, DoD. 120Science and Technology, S&T. Benämningarna för BA1–3 är; (BA1), (BA2) samt Development (BA3). För en mer utförlig definition se: , 7000.14-r, Volume 2B, chapter 5, ”Research, Development, Test, and Evaluation Appropriations”, . 2012, URL: 121Department of Energy. För att uppmuntra synergier och samverkan mellan alla vapenslag samt DARPA122, försvarsforskningslaboratorier, akademi, statligt finansierade forskningslaboratorier och industri har ett antal in- tressegemenskaper123 inrättats som var och en har ansvar för olika forsknings- och teknologiområden. kommer även in- ternationella partners att engageras i arbetet. Huvudfokus för dessa gemenskapers arbete är att identifiera teknologigap samt finna möjligheter och mål för att fylla dessa genom forskning och utveck- ling, inte minst genom kostnadseffektiv och innovativ användning av offentlig, privat och internationell kompetens. Flertalet intresse- gemenskaper fokuserar på militära förmågeområden medan ett mindre antal hanterar insatskritiska områden samt enskilda tekno- logiområden. har uttryckt en oro för att den mili- tära överlägsenhet som landet har haft gentemot omvärlden sedan börjat minska. En stor del av detta övertag har, enligt amerikansk uppfattning, upprätthållits genom överlägsen innovationsförmåga och teknologiutveckling. Man ser med oro på den relativt kraftiga upprustning som pågår i som försvar börja bli allt mer teknologiskt avancerat. Den amerikanska försvarsmakten har minskat både monetärt och numerärt under senare år.124 Bl.a. mot bakgrund av detta lanserades av dåvarande försvars- ministern sent 2014125 en övergripande innovationsstrategi126 som innehåller ett antal föreslagna åtgärder för att öka försvarets för- måga. Dessa spänner från ledarskaps- och organisationsförändringar till forskning och utveckling. genomfördes en långsiktig planering127 för att identifiera kritiska teknologier och framtida systemkoncept som en följd av strategin. Även i försvarsbudgeten kan en förändring noteras och finns en första budgetpost om avsatt för en framtida offsetstrategi. 122Defense , en myndighet för avancerad försvars- forskning. 123Communities of Interest, CoI. Global Leadership, Priorities for the 21st Century Defense, DoD, 125Memorandum: The Defense Innovation Initiative, , Secretary of Defense, 20141115. 126Ofta benämnd Third Offset Strategy. 127Long range research and development planning program (LRRDPP). Bilaga 3 SOU 2016:90 Denna väntas växa till i de kommande försvarsbudgetarna.128 Viktiga teknikområden i de amerikanska styrdokumenten är följande129: •Autonoma system (inkluderande system med inlärningsförmåga för att förbättra förvarning och reaktionstider) •System som stödjer mänskligt beslutsfattande •System som stödjer och förbättrar människors förmåga •System som stödjer insatser där mänskliga och (autonoma) system genomför gemensamma operationer •Halvautomatiska vapensystem som kan verka i intensiv telekrigs- miljö •Strid med system i samverkan. Ansvar för strategier och styrning av den amerikanska försvarsforsk- ningen utövas på motsvarande statssekreterarnivå130. Organisationen av den amerikanska försvarsforskningen är relativt svåröverblickbar men omfattar sammanfattningsvis cirka 40 000 statligt anställda forskare och ingenjörer vid drygt 60 forskningslaboratorier och ingenjörscentra. De olika försvarsgrenarna har sina egna forsknings- organisationer vilka organiseras på olika sätt inom respektive vapen- gren. 128Statement by Mr. , ASD(R&E), before the Subcommittee on Emerging Threats and Capabilities, , U.S. House of Representatives, February 24, 2016. 129Försvarsstrategin samt Third offset strategy. 130Assistant of Defense for Research and (ASD(R&E)) är försvardepartementets ”Officer” och underställd biträdande minstern för upphandling, teknologi och logistic (Under Secretary of Defense for Acquisition, Technology, and Logistics (OUSD(AT&L)). Amerikanska flygvapnets forskningsorganisation, AFRL131, har samlat styrning och all relevant forskning i en sammanhållen organisation Amerikanska marinens forskningsorganisation, ONR132, in- riktar ett antal separata forskningscentra inom undervattensforskning (två forskningscentra), ytfartyg (åtta forskningscentra), marinflyg (två forskningscentra) samt två centra vilka bl.a. hanterar en stor del av marinens ledningssystem samt rymd- och cyberfrågor. Det finns ett drygt tiotal självständiga forskningsorganisationer inom armén.133 Till ovan beskrivna forskningsorgan tillkommer en mängd pri- vata underleverantörer och universitet med direkt finansiering från den statliga budgeten. Den enskilt största posten i finansieringen av amerikansk för- svarsforskning går till att finansiera disruptiv forskning och teknologi genom en särskild myndighet för avancerad försvarsforskning, DARPA.134 Det är en relativt liten organisation med bara några hundra anställda som inte genomför någon egen forskning. I stället fungerar den som en form av forskningsråd och projektkontor som kanaliserar merparten av sin budget till olika forskningsutförare såsom universitet, industri och internationella partners. En särskild myndighet arbetar med skydd mot och destruktion av massförstörelsevapen.135 Vidare finns i 42 stycken statliga forskning- och utveck- lingscentra.136 Ett tiotal av dessa institut finansieras helt eller till del av försvarsdepartementets budget, t.ex. En stor del av dessa forskningscentra forskar dock runt frågor relaterade till det amerikanska kärnvapenprogrammet och finansieras av energi- departementet. Amerikanska inrikesdepartementet137 finansierar även säkerhets- forskning som nära tangerar försvarsforskning. 133Den största forskningsorganisationen i armén är US . Samtliga laboratorier är organiserade under U.S. , Development and Command (ARDEC). 136Federally Center (FFRDC). Europeiska unionens ramforskningsprogram (Horisont 2020) Inom ramen för Europeiska unionens fleråriga finansieringsram- verk bedrivs ett ramprogram för forskning och innovation, vilket under nuvarande period (2014–2020) går under namnet Horisont 2020. Programmet är världens största satsning på forskning och innovation och har under sina en total budget på runt i löpande penningvärde. Målet med Horisont 2020 är att omvandla vetenskapliga genombrott till innovativa pro- dukter och tjänster som kan leda till nya affärsmöjligheter, arbets- tillfällen och som kan förbättra människors liv. Jämfört med tidigare ramprogram inkluderar Horisont 2020 en förstärkt satsning på excellent forskning, extra satsningar på små och medelstora företag, tvärvetenskapliga samarbeten samt satsningar på industriella tekno- logier och samhällsutmaningar. Programmet erbjuder möjligheter för en mängd olika aktörer; universitet och högskolor, näringsliv, forskningsinstitut, offentlig sektor och det civila samhället. Nor- malt krävs deltagande från minst tre medlemsländer i EU, och programmet är också öppet för deltagande utanför EU.138 Horisont 2020 är huvudsakligen baserat på tre prioriterade om- råden: vilka utgör av programmets volym. Därutöver finns också verksamhet rörande bl.a. spridning av spetskompetens och finansiering av europeiska forskningsorgan. En översikt över budgetfördelningen finns i figur139 nedan. 138Horisont 2020 är det finansiella instrument som används för att implementera Innovation Union, ett s.k. flaggskeppsinitiativ i för tillväxt (2020). Mer information om Horisont 2020 på (engelska) samt på /sv/EU-internationell-samverkan/Horisont-20201/ (svenska). 139Insyn i EU-politiken. Forskning och innovation. sv/research_sv.pdf Figur 5 Budget för Horisont 2020 (löpande priser) Innehållet i de tre prioriterade områdena är: •Spetskompetens som ska stärka EU:s globala ställning inom forskning och innovation. Här ryms satsningar på det europeiska forskningsrådet, forskarrörlighet, samverkansforskning inom nya och lovande teknikområden samt forskningsinfrastruktur. •Industriellt ledarskap som ska göra mer attraktivt för investeringar i forskning och innovation, skapa arbetstillfällen och tillväxt samt attrahera mer privata och strategiska investe- ringar. Här ryms stöd till små och medelstora företag, satsningar på mikro- och nano-elektronik, nanoteknologi, avancerade material, rymdteknik, bioteknik och produktion. •Samhälleliga utmaningar som fokuserar på utmaningar som EU och resten av världen står inför, såsom en åldrande befolkning, klimat, energiförsörjning, säkerhet och livsmedelstrygghet. För att ta sig an de olika utmaningarna kommer det i många fall att krävas tvärvetenskapliga samarbeten som inkluderar samhällsvetenskap och humaniora. Inom programmet samhälleliga utmaningar bedrivs under del- rubriken säkerhetsforskning där det finns nära 140 Secure societies. kopplingar till försvarsforskning. Budgeten för Säkra samhällen motsvarar i löpande priser, vilket utgör av budgeten för Horisont 2020. Satsningar inom detta område syftar till att förbättra förutsättningarna att bekämpa brotts- lighet och terrorism, skydda samhällen från naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, försvar mot cyberattacker och bekämpa olaglig handel med människor, narkotika och förfalskade varor, som den personliga integriteten skyddas och grund- läggande rättigheter respekteras.