sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Ansvars- förhållandet mellan kommunerna och VA SYD tydliggörs i de fall en dricksvattenkris är att betrakta som en extraordinär händelse. Vid sådana tillfällen står kommunens beredskapsplan över den interna krisplan som upprättats av VA SYD. Klimatförändringar och andra utmaningar stads dricksvattenförsörjning bedöms som robust med vatten som håller god kvalitet. Den främsta utmaningen är att minska risken för försämrad råvattenkvalitet i med åtföljande problem i Vombfältet. Genom ett långsiktigt arbete med vattenskydd och uppströmsarbete kan råvattenkvaliteten i Vomb- sjön förbättras eller hållas oförändrad. Källa: (2015). Klimatförändringarna väntas påverka framtida förutsättningar. Medeltillrinningen till sett över väntas öka . Ökningen beräknas uppgå till enligt de båda scenarier som tagits fram av för utredningens räkning. Spridningen är dock stor mellan enskilda klimatberäkningar. Förändringarna i årsdynamik bedöms främst innebära att tillrinningen ökar , för att minska under vår och sommar. Perioden med låg tillrinning väntas bli längre, vilket kan leda till minskad vattentillgång . I framtidens varmare klimat väntas avdunstningen öka, främst . Det leder till att tillrinningen till oftare än Antalet dagar med låg tillrinning beräknas öka från dagens 30–till 45–, beroende på vilket scenario som väljs.62 beräknas endast få en svag ökning av medeltillrinningen . Inga större skillnader förutses här mellan olika scena- rier. Årsdynamiken förändras med en förutsedd ökad tillrinning och minskad under vår och sommar, vilket kan ge effekter på sjöns vattennivå. Antalet dagar med låg till- rinning beräknas öka från dagens till mellan , beroende på scenario. Det kraftigare scenariet, RCP8.5, ger fler dagar med låg tillrinning. Anledningen till att det blir vanligare med en låg tillrinning är i första hand att avdunstningen ökar i ett varmare klimat.63 Grundvattennivåerna förväntas generellt sett sjunka i , med en högstanivå i början av året.64 Planerad utveckling av försörjningen För att säkra den framtida tillgången till råvatten behöver redun- dansen avseende råvattenförsörjning förbättras. Råvattenkvaliteten i är otillfredsställande, framför allt på grund av övergödning som orsakar återkommande alg- blomning. Den otillfredsställande vattenkvaliteten och behovet av en råvattenreserv till utgör främsta motiven till att Syd- vatten planerar för storskalig utveckling av försörjningen till och västra . Planerna innebär att råvatten från leds till Vombfältet och infiltreras på samma sätt som man infiltrerar råvatten från . Avgörande är då att Vombfältet inte utsätts för ökade föroreningsrisker. kan då utgöra reservråvattentäkt till och blir den ordinarie täkten. En möjlig lösning är även att råvatten från och blandas. 62SMHI (2016). Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. 64SGU (2015). Grundvattennivåer i ett förändrat klimat – nya klimatscenarier, Rapport 2015:19. Den yttersta orsaken till planerna att leda råvatten från till Vombfältet utgörs av de förväntade klimatförändringarna, med ökad nederbörd och minskad vattentillgång som- martid. storlek och tillrinningsområdets karaktär innebär att vatten på utgör den lämpligaste råvatten- källan. För Bulltofta vattenverk planeras särskilt anläggning av nya grundvattenbrunnar, utökning av antalet snabbfilter samt invall- ning mot stigande vattennivåer. ingår i Sydvatten (VA SYD ansvarar för stads va-verksamhet) och är en del i det kommunala samarbetet med ytterligare 15 kommuner. Samarbetet bedöms av Sydvatten inne- bära god samlad tillgång på resurser och kompetens, vilket innebär att de framtida utmaningarna kopplade till klimatförändringar kan hanteras på ett effektivt sätt. tar huvudsakligen sitt råvatten från , vilket är kopplat till särskilda förutsättningar och problem som kan påverka dricksvattenförsörjningen. används som transportled för bland annat skogs- och petroleumprodukter samt nyttjas för en rad andra verksamheter. Skredrisker finns uppströms och klimatför- ändringarna innebär ökande risker för bräddningar och svår- hanterliga flöden. En rad avloppsutsläpp och andra verksamheter längs älven har betydelse för vattnets kvalitet, dessutom förekom- mer under vissa betingelser saltvatteninträngning som kan påverka råvattenintaget. Dessa frågor behöver lösas i bred samverkan mellan berörda kommuner, länsstyrelser och andra aktörer. Fallstudien avser ett betydande storstadsområde och utgör också ett speciellt exempel på riskexponerat rinnande ytvatten, där- till stigande havsyta och översvämningsrisker.65 65 Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från Kretslopp och vatten, , . Försörjningsområde och demografisk utveckling befolkning uppgår till drygt 548 000 personer.66 Stads dricksvattenanläggningar försörjer inte endast kommun. Genom försäljning distribueras dricksvatten till , delar av Ale, och kommuner. Huvudman för dricksvattenförsörjningen i är nämnden Kretslopp och vatten i , som bildades genom en samman- slagning av och Kretsloppskontoret. Med grann- kommunerna omfattar leveranserna av dricksvatten cirka 600 000 konsumenter. Medelleveransen från två vattenverk är likartad och uppgår sammantaget till /dygn. står inför den största byggsatsningen sedan miljon- programmet . Enligt nuvarande prognos beräknas befolkningen i öka till 680 2035 och närma sig 760 2050.67 I scenarierna för framtida medelbehov av dricksvatten har utgångspunkten varit de prognoser som finns framtagna. Den förväntade befolkningsökningen i bedöms dock uppvägas av en fortsatt minskad förbrukning per konsument. Resultatet bedöms således bli en relativt framtida efterfrågan på dricksvatten. Befolkningsökningen kan bli stor även i grannkommunerna och kan även leda till ökad anslutningsgrad. Grannkommunernas möjligheter att avstå uttag från kommer att öka genom sammankopplingar sinsemellan, och till följd av de nya vattenverk som är under utveckling i , och kan möjligheterna för leverans till öka. Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden Dricksvattenförsörjningen i är ytvattenbaserad med som huvudvattentäkt och med råvattenmagasin i Lilla och . I ligger vattenintaget uppströms centrala . är den älv i landet som har störst medelflöde med ett avrinningsområde som sträcker sig in i och Härje- 66Göteborgs stad (2014). /prod/G-info/statistik.nsf, . 67SCB (2015). Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015–2050. Underlag till , . Fallhöjden från utlopp är . Älven försörjer även helt eller delvis ett par kommuner uppströms med dricksvatten, som , , och . Vid delar älven upp sig i och , som rinner genom . I finns de så kallade Ormoskärmarna, som till viss del kan styra hur mycket vatten som går i vardera grenen. Medelflödet i Göteborgsgrenen är /s och i /s.68 utgör reservvattentäkt och nödvattentäkt. För nödsituationer finns också en liten grundvattentäkt, källa, med möjlighet att distribuera dricksvatten till de västra delarna. Nödvatten kan också i mindre utsträckning erhållas genom försörjning från grannkommunerna. Ett av vattenverken försörjs normalt med råvatten direkt från älven, det andra verket via råvattenmagasinet i Lilla och Stora Del- sjön. försörjs till med uppumpat älvvatten och är inbördes förbundna med varandra. Vid längre stängningar kan vatten från Mölndalsåsystemet användas.69 Skyddsområde för närområdet uppströms råvattenintaget i fastställdes , skyddsföreskrifterna reviderades 2004. Under ledning av pågår sedan åt- skilliga år ett arbete för att ta fram ett gemensamt skyddsområde för de sex kommunerna längs från till . Skyddsområde för hela avrinningsområde fast- ställdes 1995. Skyddsområde finns även för källa, liksom för . Det senare omfattar dock inte hela tillrinnings- området och kommer att omarbetas under kommuns ledning. Vattenskyddsområden utgör bara en del av det aktuella råvatten- skyddet. Yttranden inför miljötillstånd och uppföljning av att verkningsfulla kontrollprogram fastställs för råvattenpåverkande verksamheter bedöms vara väl så viktiga. Konsekvenserna av skred i området kan bli omfattande, t.ex. genom frisättning av hälso- påverkande kemiska föroreningar. 68SMHI (2016). Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. 69Länsstyrelsen i (2013). Regionala underlag för områden av riks- intresse för dricksvattenförsörjning i . Produktion, distribution och krisberedskap De två ytvattenverken och Lackarebäck uppfördes 1949 respektive 1968 som traditionella fällningsverk med flockning, sedimentering och snabbfiltrering. används aktivt kol i snabbfiltren för att reducera lösta organiska föroreningar. För Lackarebäck gäller det främst algrelaterade luktämnen. Alkalinite- ten höjs med en kombination av kalk, lut och kolsyra för att mini- mera korrosion i distributionssystemet. Desinfektion sker som mellan- respektive förklorering, slutklorering görs med klor/ klordioxid. Riskerna för vattenburen smitta har reducerats genom successiv utbyggnad med ultrafilter som oberoende barriär på Lackarebäck. På lite planeras motsvarande utbyggnad vid med ultrafilter för få en barriär som fungerar oberoende av stör- ningar i råvattenkvalitet och tidigare beredningssteg. För att öka säkerheten försågs med UV-ljus 2013. De två vattenverken levererar till en gemensam lågzon. Ungefär halva leveransen behöver tryckhöjas ytterligare för höglänta om- råden. De större högzonerna har reservoarer och pumpstationer. Distributionsnätet omfattar ledningar, främst av gjutjärn. –1990 lades mycket segjärnsled- ningar, dvs. gjutjärnsledningar med deformationsstålighet. ökar andelen plastledningar (PEH) stadigt, ofta i samband med förnyelse som utförs genom den schaktfria metoden spräck- ning, där den gamla ledningen spräcks upp och en ny dras igenom. Risken för vattenbrist är knuten till om råvattentäkter och vatten- verk inte skyddas tillräckligt väl. Kapacitetsökningar sker nu vid vattenverken, vilket kommer att innebära möjligheter att växla mellan olika vattentäkter. Målsättningen är att ett vattenverk ensamt ska kunna försörja hela i nivå med medelförbrukningen. Råvattenmagasinet i har en vattendom omfattande . Det täcker råvattenbehovet för hela , vilket motsvarar en avsänkning av sjöarna med . Mölndalsåsystemet via sätts vid behov dock in Vattendomen för medger uttag av per tillfälle. som är nödvattentäkt för har mycket lågt flöde och högre föroreningshalter än . Det finns två sjösystem med dammar som kan användas för att fylla på . Staden äger även en grundvattentäkt, källa med till- hörande anordningar, där vatten kan användas vid krisläge. Täkten kan ge tillskott, men har framför allt ett värde som distribuerat vatten till tillfälliga och lokala tappställen i . Täkten kan då användas för fyllning av tankar för nödvattenförsörjning.70 Förvaltningen genomför krisövningar tillsammans med andra aktörer. En övning inriktad på förorenat vatten och nödvatten- försörjning till en större stadsdel genomfördes . Prioritering av nödvattenresurser görs inom ramen för den mer övergripande kris- hanteringen för samhällsviktiga verksamheter. Vid större dricksvattenanknutna kriser kan stöd också behövas från VAKA-grupp. Sådant stöd har redan av- ropats i form av omvärldsbevakning, råd om begränsning av vatten- användning och ytterligare nödvattentankar på plats vid en allvarlig vattenläcka på ringhuvudledningen. Nödvattenförsörjningen har anpassats så att vattentankar av samma typ som VAKA:s tankar nyttjas i den dagliga alternativ- försörjningen av mindre områden. Tröskeln gentemot en stor nödvattenförsörjning, där tankar från VAKA och andra kommuner också behöver användas, blir därmed mindre. Enhetligheten bidrar till förkortade hanteringstider. Egna mobila rostfria tankar kan nyttjas för påfyllning och för större verksamheter. Vattentankar utgör ett komplement, men förslår inte ensamma för att försörja en halv miljon konsumenter och verksamheter, inklusive samhällsviktiga verksamheter som har svårt att upp- rätthålla sin funktion utan vatten i kranen. De mest samhällsviktiga verksamheterna ska kunna få leverans från flera håll. 70 i (2013). Regionala underlag för områden av riksintresse för dricksvattenförsörjning i . Klimatförändringar och andra utmaningar Framtida klimatförändringar kan komma att påverka råvattenkvali- teten. Riskanalyser har främst pekat på vattenburen smitta men även omfattande leveransavbrott kan få allvarliga konsekvenser. Råvattenintaget i älven stänger ett stort antal dagar till följd av föroreningsrisker, t.ex. vid bräddningar. Älven utgör inte bara dricksvattentäkt och farled, utan är även recipient och tar emot behandlat allmänt och industriellt avloppsvatten och dagvatten. är också en av de mest skredfrekventa älvdalarna i landet. Ett skred i kan innebära betydande risker för förorening av råvattnet. Redan med dagens klimatologiska förutsättningar finns bety- dande risker för såväl höga som låga nivåer i . I ett framtida klimat beräknas tillrinningen till öka, vilket medför att sjöns nivå oftare blir högre, vilket i sin tur leder till att det blir van- ligare med hög tappning och ett högre flöde i . som vattennivån oftare beräknas bli hög i , väntas även antalet dagar med låg vattennivå och lägre flöde i bli fler. Det beror främst på ökad avdunstning i ett varmare klimat. De höga vattennivåerna väntas främst inträffa och de låga . Problematiken med och är mycket komplex. Klimatförändringarna bedöms även med- föra ökande risker för saltvatteninträngning vid råvattenintaget i . Fram förutses havsnivåhöjningar som i medeltal kan uppgå till närmare netto i , då hänsyn tagits till landhöjningen.71 Nettoeffekten av en storskalig havs- nivåhöjning skulle som mest kunna ge inemot en meters höjning under perioden.72 Varmare vintrar kan under vissa förutsättningar ge kallare rå- vatten från sjöarna när de inte får ett skyddande istäcke. Kallt råvatten ger lägre kapacitet/sämre reningsresultat och skadorna på gjutjärnsledningar ökar. /15 gav rekordlåg råvatten- 71SMHI (2016). Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. 72SMHI, och (2014). Uppdatering av det klimat- vetenskapliga kunskapsläget. temperatur för Lackarebäck. Klimatscenarierna ger dock inte belägg för att det blir blåsigare i framtiden.73 Betydande satsningar görs i för att anpassa vatten- försörjningen till pågående klimatförändringar och andra risker. Omfattande investeringar har gjorts i s.k. ultrafilter för att avskilja bakterier, virus och parasiter för att säkra dricksvattnets kvalitet. Förutom de förstärkningar som gjorts av de mikrobiologiska barriärerna, ökas kapaciteten på vattenverken för att minska konse- kvenserna vid ansträngda driftfall där råvattentillgången till ett verk begränsas av kvalitet eller kapacitet.74 Förnyelsetakten för rörnätet har ökats som anpassning till den ökande medelåldern för ledningarna, f.n. . Nuvarande förnyelse där förnyas , behöver successivt ökas när rörnätet blir äldre. Rörbrottsfrekvens, antal drabbade brukare och ledningens betydelse för det samlade systemet (konse- kvens vid brott) utgör viktiga prioriteringsunderlag. Aktiv läck- sökning med mätningar och personal i fält för att finna skador är också viktigt. Förnyelsearbetet strävar mot mer långsiktig plane- ring och minskade akuta åtgärder. Det samlade arbetet bidrar också till ett mer begränsat vattenbehov och möjligheter att hitta svag- heter som kan ge förorening av drickvattnet under distribution. Planerad utveckling av försörjningen Sammantaget sker en betydande utveckling av dricks- vattenförsörjning, vilket framgått under ovanstående avsnitt. För- utom den tekniska uppgradering som pågår, gäller det främst att tillsammans med andra kommuner säkra tillgången till bra råvatten. Bedömningar av smittorisker för olika råvattnen är avgörande och förutsätter täta mikrobiologiska analyser. Det krävs också in- formation om infektionsläget i närområdet, eftersom avlopps- utsläpp kan påverka täkterna. Samarbete sker med med bearbetad statistik från sjukvårdsupplysningen 1177 avseende magtarmsymtom. Det ger underlag för val av bästa till- 74http:///wps/portal/invanare/bygga-o-bo/vatten-och-avlopp/dricksvatten, gängliga råvatten och för att snabbt kunna sätta in relevanta åtgärder vid eventuella dricksvattenburna utbrott i . I det långsiktiga utvecklingsarbetet betonas kontaktytor mot forskarvärlden, som kan bidra till ny och tillämpbar kun- skap. Samverkan sker med ett antal högskolor, där främst sam- verkan med forskargruppen DRICKS gett tillämpbara resultat. Den långsiktiga åtgärdsplanen för vattenförsörjning omfattar bland annat förbättringar avseende nyttjande av alternativa vattenverk, reduktion av organiskt material, dricksvattentillskott från grannkommuner, ultrafiltrering och justeringar vid vattenverk, samt förstärkningar av distributionsnätet. Utveckling som särskilt anknyter till klimatförändringarna Ökad nederbörd och mer extrema väderhändelser riskerar att leda till problem på avloppssidan genom ökad nödavledning och brädd- ning samt mer spillvatten till råvattentäkterna. En ökande mark- avrinning riskerar också att öka föroreningsmängderna. Ultrafiltrering ger förutom kraftigt ökade mikrobiologisk barriärverkan också möjlighet att tillsammans med andra kapaci- tetsförstärkningar producera mer dricksvatten vid respektive vattenverk. Möjligheterna att optimera beredningen för reduktion av algrelaterad lukt och kemisk barriärverkan ökar också. Utveckling av råvattenövervakningen och bearbetning av data från sjukvårdsupplysningen utgör viktiga underlag för val av bästa råvatten och optimering av beredningen. Nederbördsmönster, kon- tinuerliga turbiditetsmätningar och automatiska analyser av av- föringspåverkan ger tillsammans med information om utsläpps- händelser ytterligare underlag. Löst organiskt material förbrukar fällningskemikalier som behövs för avskiljningen av partiklar, t.ex. smittämnen. En plötslig ökning av färgtal kan därmed slå ut de mikrobiologiska barriärerna, förutom den oberoende avskiljningen med membran/ultrafilter. Kontinuerlig färgmätning har därför införts på råvattnet, det planeras även längs älven för tidig förvarning. Det organiska innehållet visar en långsam ökning som kan accelerera med mer regn och varmare vintrar. Med ultrafilter som oberoende mikrobiologisk barriär inriktas nu optimeringen vid det ena verket på att minimera algrelaterade luktstörningar samt att öka reduktion av organiskt material. De åtgärder som utprovas, t.ex. påfyllning av kol med god adsorptionsförmåga, kan också nyttjas för att vid behov förstärka den kemiska barriärverkan. Mer extremt väder kan leda till ökat vattenbehov, t.ex. genom skador i distributionssystemet, men framför allt leda till fler till- fällen då vattenverken måste drivas med störningar. Risken för störningar i distributionsnätet hänger bland annat samman med förbrukning, läckage, produktionsbalanser och därmed tryckför- hållanden. Vattentemperaturen påverkar både vattnets organiska innehåll och hur det upplevs att dricka. överskrids gränsvärdet på för dricksvattentemperatur under varma somrar och är tillsammans med redundansbehovet ett skäl till att ett rå- vatten/grundvattenkomplement behövs. Planen för regional dricksvattenförsörjning som antagits av kom- munerna inom ger en god grund för en vidareutvecklad samverkan. Råvattenövervakningen utvecklas tillsammans med vattenvårdsförbund där alla berörda kommuner är medlemmar, liksom en rad andra verksamhetsutövare i avrinningsområdet. storlek innebär att sammankopplingar av distri- butionsnäten med andra kommuner är av mindre betydelse för staden. I ansträngda lägen kan det dock vara avgörande för att und- vika dricksvattenbrist. Sammankopplingar mellan grannkommu- nerna och planerade nya vattenverk ökar dock dessa kommuners möjligheter, i de fall leveranser från uteblir. efterfrågas ett oberoende råvattenkomplement, om möjligt konstgjort grundvatten eftersom det innebär en stabilare kvalitet i ett förändrat klimat. Inom regionen finns andra kom- muner med lämpliga sjöar som har anknytande grusförekomster. Vattenuttag kan där vara möjliga och överläggningar pågår mellan kommunerna om det framtida nyttjandet. Fallstudien motiveras genom ytvattenförekomsten stora omfattning och betydelse för en tätbefolkad region. Sjön är landets tredje i storlek och utgör ett exempel på hotat ytvatten med speciella förutsättningar, t.ex. brunifiering, utsläpp av dag- och av- loppsvatten samt klimatgenererad ökning av föroreningar, ökande befolkning, omfattande båttrafik och på hot om salt- vatteninträngning. Inom tillrinningsområde finns en befolkning på cirka tre miljoner människor, ökningen är snabb och beräknas nå cirka fem miljoner om 20 år.75 dricksvattenförsörjning omfattar mer än två miljoner människor. Beroendet beräknas också öka genom utbygg- naden av och överföringsledningar till Sträng- näs/, och anslutning av till Norr- vatten.76 En förbindelse diskuteras även mellan och försörjningssystem via . Det sociotekniska värdet av som dricksvattenresurs har uppskattats ligga i storleks- ordningen , eller totalt till , i den förstudie som det s.k. lät genomföra 2008.77 En senare studie, baserad på uppskattade förädlingsvärden ur olika aktörsperspektiv, indikerar väsentligt högre årliga värden av tillgången på rent vatten om 127 miljarder.78 Råvattnet i har en speciell sammansättning av naturligt organiskt material som är svårrenat och där klimatförändringarna utgör en faktor som kan påverka utvecklingen. represen- terar även andra problem som t.ex. rör risk för föroreningar, regle- 75Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från Vatten, , och , . 76Kommunförbundet (2009). Prioriteringar för långsiktigt skydd. rapporter nr 6. 77Kommunförbundet (2009). 78Svenskt Vatten Utveckling (2014). Samhällsekonomisk värdering av rent vatten. Rapport nr 2014-14. ringen i förhållande till och behovet av reservvatten. Hanteringen av som dricksvattenresurs är starkt relaterad till regionens utveckling i övrigt, med känsliga avvägningar gent- emot bebyggelseplanering, andra samhällsbehov och känsliga eko- system. Betydande arbete i samverkan mellan länsstyrelser, vattenmyn- digheten, kommuner och andra aktörer har redan gjorts kring , dess speciella förutsättningar , behovet av vattenskyddsområden, etc. – förstudie om dricks- vattentäkten togs fram i samverkan mellan de fem berörda länsstyrelserna. En särskild skrivelse i frågan riktades därefter till regeringen med förslag om fortsatta och fördjupade utred- ningsfaser. Till de mer påtagliga klimathoten hör de uppskattade havsnivåhöjningar som hotar sötvatten.79 En samman- ställning av kunskapsläget, som genomförts av på uppdrag av i , indikerar att den globala havsnivå- höjningen under detta sekel kan uppgå till närmare en meter, vilket med hänsyn till landhöjningen innebär en höjning 2100.80 En förhöjd havsnivå kan dock få betydande effekter för och inte bara ur ett dricksvattenperspektiv. Det förutsätter en samlad bedömning av lämpliga åtgärder i ett mycket större samhällsperspektiv. Omfattande underlag har redan tagits fram kring , en rad fortsatta frågor har också formulerats. Hittillsvarande rapporter avser bland annat konsekvens- och sårbarhetsanalyser, klimat- anpassningsplaner, regionala översikter kring pågående klimat- anpassningar samt planeringsunderlag kring ras, erosion och över- svämningar i området.81 Ett par större dricksvattenproducenter är verksamma i regionen, där , kommun samt ytterligare ett antal kommuner försörjs med dricksvatten genom , medan kommunalförbundet försörjer medlemskom- muner i norra . Regionen försörjs genom tre större vattenverk som tar sitt råvatten från – 79Länsstyrelserna (2013). och framtid i ett brett perspektiv – dricksvatten, bebyggelse, ekosystem. 80SMHI (2013). Rapport nr 2013-13. 81Se bl.a. rapporter från i . och vattenverk () samt (Norrvatten). En avgörande fråga gäller reservvattenförsörjningen, som är otillräcklig.