sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Drygt 1 100 arbetsställen har längre än till sitt närmaste serviceställe för dagskasse- hantering.118 Så länge kontanthanteringen finns är det viktigt för såväl företag som ideella föreningar att kunna lämna in sin dag- kassa. Flera mil till närmaste kontanthanterande bank försvårar inläm- ning av dagskassan varför den i stället förvaras i butiken eller hemma vilket kan öka säkerhetsriskerna. Många betaltjänster tillhandahålls sedan Svensk kassaservice av- veckling på rent kommersiella grunder. För att dessa funktioner ska ha fullgod funktion är en förutsättning att det finns tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet i hela landet. Enligt ett nytt direktiv från EU ska banker tillhandahålla betal- konton och betalkort och därmed ge alla rätt att öppna konto till vilka grundläggande betaltjänster är kopplade.119 Betalkontodirektivet ska vara genomfört i nationell rätt senast den 18 september 2016.120 117Länsstyrelserna (2015), Bevakning av grundläggande betaltjänster. 118Tillväxtanalys (2015), Tillgång till grundläggande betaltjänster – slutrapport, Rapport 2015:20. 119Direktiv /92/EU, och rådets direktiv /92/EU av om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. 120SOU 2015:02, Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Delrapport 2 års betaltjänstutredning (Fi 2015:02). Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital 5.4.2Offentliga aktörer, statliga bolag och statliga stöd inom området för kommersiell service Kommersiell service tillhandahålls av aktörer på en konkurrens- utsatt marknad. identifieras viss kommersiell service som grundläggande för lokalsamhällets funktion. I vissa områden i sviktar kundunderlaget i sådan omfattning att det blir ekonomiskt olönsamt för kommersiella aktörer att verka. Då marknaden blivit för liten för aktörerna att tillhandahålla servicen kan det finnas skäl för offentliga ingripanden för att upprätthålla service, till exempel genom stöd eller ägaranvisningar. Ett stöd till kommersiell service infördes i och byggde redan då på samverkan mellan statliga, kommunala och kommersiella intressen.121 Nedan beskri- ver vi övergripande delar av de statliga insatserna inom området. Regionala serviceprogram, regional samordning och kommuner Regeringen har beslutat att varje län ska ta fram ett regionalt serviceprogram med insatser för att stärka tillgången till service. Programmen ska utgå från tillgången till service i länet och tas fram i samverkan med kommuner och berörda aktörer. Ambitionen är att programmen även ska samverka med övriga regionala strategier och program för regional tillväxt såsom de regionala utvecklings- strategierna. har det nationella samordningsansvaret för kommersiell service och följer upp programmen och deras genom- förande. Lärdomarna från förra programperioden är genomgående posi- tiva då programmet har skapat förutsättningar för en sammanhållen syn på servicen i länen. Programmen har också fungerat som stöd för genomförandet av specifika insatser.122 Beslut om stöd till kommersiell service inom ramen för an- slag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fattas av landsting med regionalt utvecklingsansvar, samverkansorganet i och länsstyrelserna. Det är den enskilda kommunen som ansvarar för plane- ring och bedömning av behov av kommersiell service i kommunen. Kommunen ansvarar även för att tillhandahålla viss offentlig service 121Konsumentverket (2008), Kommersiell service i alla delar av landet, Rapport 2008:6. 122Tillväxtverket (2014), Slutrapport serviceprogram 2009–2013, Rapport 0164. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital åt sina medborgare. I de fall den kommunala verksamheten på en ort är liten kan kommunen sluta avtal med exempelvis en lanthand- lare om att erbjuda vissa kommunala tjänster. Kommunens engage- mang i utveckling av servicelösningar är därför central. Statliga bolag och ersättning till ombud för utförande av bolagens tjänster Som vi har nämnt har vissa statliga bolag ombudsverk- samhet i glesbygd. Apoteksombud säljer receptfria läkemedel och lämnar ut receptbelagda läkemedel. Ombuden får en viss ersättning för tjänsten och per utlämnat paket samt provision på försäljningen av receptfria läkemedel. har ett samhällsuppdrag att svara för den samhälls- omfattande posttjänsten.123 För att göra detta har bolaget etablerat ett ombudsnät och ingått ramavtal med olika dagligvaruhandlare. Avtalen är femåriga och ombuden ersätts med en i största delen rörlig ersättning. var antalet ombud för de fyra statliga bolagen124 totalt 5 598 stycken, varav 534 stycken låg i områden med låg och mycket låg tillgänglighet. Försök har tidigare genom- förts för att öka samverkan mellan de statliga bolagens ombuds- verksamhet. Försöken har också fallit väl ut. finns ett centralt samordningsforum för detta arbete som hålls samman av Tillväxt- verket. Forumen syftar framför allt till att förbättra erfarenhets- utbyten mellan aktörerna. 123Den samhällsomfattande posttjänsten i regleras i postlagen (2010:1045), postför- ordningen (2010:1049) och i de tillståndsvillkor som utfärdas av (). 124Apoteket , , och . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Utveckling av stöd till kommersiell service Tillgången till kommersiell service är av stor betydelse för att stärka utvecklingskraften i landsbygder och en förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet.125 finns det ett antal stat- liga stöd till kommersiell service. Stöd enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell ser- vice i form av investeringsbidrag, servicebidrag och hemsändnings- bidrag samt investeringslån med finansiering från anslag 1:1 Regio- nala tillväxtåtgärder. Stöd enligt förordning (2003:596) om bidrag för projektverk- samhet. Särskilda insatser med finansiering från anslag 1:1 Regionala till- växtåtgärder. Exempelvis 2016–2019 till stöd till kommersiell service i de glesbygdsområden som är sär- skilt sårbara och utsatta. Stöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 bland annat i form av investeringsstöd och stöd till lokal serviceutveckling. har staten gjort extra satsningar till kommersiell service om sammanlagt , vilka finan- sierats genom anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. De består av öronmärkta stöd till kommersiell service som syftar till att skapa lokala servicelösningar och hitta innovativa former för ökad samver- kan med andra serviceaktörer. 125 (2015),Uppdrag att fördela medel till insatser inom området kommersiell ser- vice i gles- och landsbygder, 2011–2014, Info 0612. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Tabell 5.8 Stöd till kommersiell service enligt förordning 2000:284, fördelat på stödform, beviljat –2014, (inklusive utökade medel –2010 och 2011–2014) *6,9 *12,7 Källa: (2015), Uppdrag att fördela medel till insatser inom området kommersiell service i gles- och landsbygder, 2011–2014. Kommentar: *Avser regeringens tidigare extra stöd till kommersiell service för åren 2009–2010. I tabell 5.8 visar vi stöden till kommersiell service . Av tabellen framgår att av stöden har gått till in- vesteringsbidrag. Av de totala stöden går till dagligvaru- handel, resterande del går till drivmedelstationer. har totalt 487 olika företag tagit emot ett eller flera stöd. Av dessa ligger i områden klassi- ficerade med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätort, medan bedriver sin verksamhet i områden med hög eller mellan tillgänglighet. Efterfrågan på servicebidraget har ökat vilket kan bero på både ökade medel och lönsamhetsproblem bland butiker.126 Hemsändningsbidraget, vilket ges till kommuner som bekostar hemsändning av varor, ligger relativt , men förväntas öka då många orter står inför en åldrande befolkning med mindre möjligheter att ta sig till affären. Kriterierna för stöden är framför allt reglerade i förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service. Det finns dock regio- nala skillnader i dess tillämpning, till exempel när det gäller minsta avståndsbedömning. Det är även möjligt att göra individuella bedöm- ningar av butikernas situation, bland annat beroende på länens spe- cifika utmaningar och behov. Kommunerna beslutar om ersättning för hemsändning och där varierar belopp och kriterier mellan kom- 126 SOU 2015:35, Service i glesbygd. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital muner, men förutsättningarna skiljer sig också mellan kommuner. Även när det gäller de utökade medlen har användningen skilt sig mellan länen.127 Enligt uppföljningen av stöden kan de ha bidragit till att bromsa en negativ trend med nedläggningar av butiker och drivmedels- stationer. Medlen har visat sig vara betydelsefulla och ibland avgör- ande för länens arbete att utveckla och samordna kommersiell och offentlig service. Även nyutvecklade insatser har genomförts, som till exempel servicepunkter.128 Framöver kommer investeringsstöden till kommersiell service att hanteras inom ramen för landsbygdsprogrammet –2020. Inom programmet kommer det vara möjligt att få stöd för investe- ringar i befintliga eller nyöppnade verksamheter som dagligvaru- handel, drivmedelsstation eller serviceställen.129 Även stöd till logi- stik och distributionslösningar kommer att ingå. Som vi har redogjort för tidigare är det länsstyrelserna som hand- lägger investeringsstödet till kommersiell service inom landsbygds- programmet. är stödmyndighet och Statens jord- bruksverk är förvaltande myndighet för dessa stöd. Stöd inom an- slag 1:1 handläggs av landsting som har regionalt utvecklingsansvar, region och regionförbundet i . I övrigt är det läns- styrelser som handägger dessa stöd.130 Stödordningarna ställer krav på samverkan mellan aktörer på nationell nivå, men framför allt på regional samverkan. Särskilt stöd till apotek i glesbygd införde regeringen ett särskilt stöd för apotek i glesbygd med låg omsättning och långt avstånd till nästa apotek. Syftet med stödet var att skapa förutsättningar för god läkemedelsförsörjning och farmaceutisk kompetens i glesbygd. 127Tillväxtverket (2015), Uppdrag att fördela medel till insatser inom området kommersiell ser- vice i gles- och landsbygder, 2011–2014, Info 0612. 129Med serviceställen avses en kombination av kommersiell service med annan offentlig ser- vice som bibliotek, medborgarinformation eller apotek. 130Länsstyrelserna i , , , , , , , , och . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital betalades de första stöden ut av Tandvårds- och läke- medelsförmånsverket. Sedan stödets infördes har fyra apotek i gles- bygd lagts ner. Gemensamt för de fyra var begränsat kundunder- lag.131 Stöd har betalats ut till 29 apotek i 12 län till en kostnad av . har på uppdrag av regeringen utrett alternativ till det nuvarande bidra- get (tjänstekoncession, enhetlig basersättning och ett utökat upp- drag till ). Myndigheten menar dock att det existe- rande stödet är det mest ändamålsenliga och förordar därför att det ska finnas kvar, men med vissa justeringar. Enligt myndigheten har stödet bidragit till att skapa ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet i orter med litet eller minskande kundunderlag.132 Stöd till insatser och ombud som tillhandahåller grundläggande betaltjänster Alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster. I de delar av landet där marknaden inte tillgodoser behovet av grund- läggande betaltjänster finns det möjlighet för staten att gå in med stödjande insatser eller ekonomiska bidrag. Insatserna hanteras regionalt genom länsstyrelserna och det är länsstyrelsernas roll att bedöma vilka insatser som ska genomföras för att motsvara sam- hällets behov. Ombud som tillhandahåller grundläggande betaltjänster kan få ekonomisk ersättning för tjänsten. Ersättningen betalas ut av länsstyrelserna.133 Liksom för andra stöd är avstånd en faktor för stöd, men även antalet användare. har arbetet med grundläggande betaltjänster fått en sådan bredd att det utöver det arbete som utförs regionalt även behöver ske på nationell och nivå. Arbetet förutsätter att berörda aktörer på nationell, regional och nivå kan utveckla ett effektivt samarbete inom ramen för flernivåsamverkan. har i uppdrag att i samverkan med Till- växtverket och Tillväxtanalys samt i stödja 131Tand- och läkemedelsförmånsverket (2015), Redovisning av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd, Diarienummer: 3781/2015. 133Förordning (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital länsstyrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser.134 Utredningen i glesbygd har föreslagit nya stödformer tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett stöd riktat till kommersiell service och viss offentlig service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta.135 I betänkandet föreslår utredaren två nya stödformer. Dels ett stöd till dagligvaruställen med ett mång- sidigt utbud av dagligvaror, dels ett stöd till små försäljningsställen med mindre utbud och låg omsättning, men som ändå anses be- tydelsefulla för annan kommersiell service. Stöden ska utgå i områ- den med mycket låg eller låg tillgänglighet till service eller angrän- sande områden. Butikernas årliga omsättning ska vara mellan 2– . Utredningen bedömer också att avståndet mellan butiker bör vara . Det finns 134 butiker som skulle kunna bli föremål för stödprövning med denna gräns. Stödet ska vara högst och utformat i en först stigande sedan fallande stödnivå för att undvika konkurrenssnedvridningar och stödoptimerande beteenden.136 fattade regeringen beslut om –2019 för stöd till kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta. Medlen ska fördelas av till de aktörer på länsnivå som ansvarar för insatser inom området stöd till kommersiell service.137 Det är inte klarlagt vad som utgör som offentlig service. Det huvudsakliga kriteriet är att servicen ska vara finansierad av statliga, landstingskommunala eller kommunala medel, oavsett vem som är 134Post- och (2015), Återrapportering av PTS regeringsuppdrag inom Grund- läggande betaltjänster. 135Direktiv 2014:4, Stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden, . 136SOU 2015:35, Service i glesbygd. 137Regeringsbeslut (2015), Uppdrag att fördela medel för stöd till kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden, N2015/08916/HL. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Bland de viktigaste kommunala åtagandena finns grund- skola, förskola, socialtjänst och äldreomsorg. Hälso- och sjukvården är ett landstingskommunalt åtagande. Inom statens ansvar gentemot medborgarna återfinns service och välfärdstjänster som till exempel , , , Arbetsförmed- lingen, och tillhandahåller. Tillgänglighet till grundskolor är viktig för barnfamiljer vid val av bostadsort. Under större delen av minskade antalet grund- skolor. Minskningen var särskilt tydlig i vissa typer av landsbygder. avtog dock minskningen. Antalet skolor i områden med låg och mycket låg tillgänglighet har dock fortsatt minska –2014 (tabell 5.9). Antal grundskolor per tillgänglighetsklass 2004 och 2014 Skolor med 50 eller Skolor med 50 eller Källa: Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. Många mindre skolor har försvunnit. Detta bland annat som en följd av att vissa skolor har vuxit. Skälen till det minskande antalet små skolor kan vara svåra att identifiera eftersom de kan följa av så- väl kommunekonomiska faktorer som ett minskat elevunderlag. Med färre skolor ökar avstånden. Vissa kommuner väljer att lösa de ökade avstånden med skolskjuts. hade över 600 elever i årskurs 1-6 mer än 20 minuters resa till skolan. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital främst i de nordligaste länen samt i och läns skärgårdar.138 För grundskolor i landsbygderna kan även rekrytering av behö- riga lärare vara ett problem. kan dock en skol- huvudman träffa avtal med staten om viss fjärrundervisning i ämnena modersmål, samiska i sameskolan, moderna språk och teckenspråk. Exempelvis erbjuder Sameskolstyrelsen fjärrundervisning i samiska.139 Det är regeringen som fattar beslut om vilka ämnen som får om- fattas av fjärrundervisning. bedriver ytterligare försök med fjärrundervisning inom fler ämnesområden dock med ett antal begränsningar.140 Försöksverksamheten regleras i förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Denna upphör i juni 2018.141 Utbudet av vårdcentraler och filialer har ökat totalt i landet, mest i de tätbefolkade delarna. Utvecklingen i glesbygd har varit i stort sett oförändrad och vårdvalsreformen verkar inte ha på- verkat utbudet.142 En procent av befolkningen har mer än 20 minuters resväg till närmsta vårdcentral. har i en rapport konstaterat att det behövs fler vårdcentraler i de glesa områdena för att de boende i dessa delar av landet ska erbjudas vård på liknande villkor. Av vårdcentralerna ligger i glesa områden. I dessa områden bor av befolkningen.143 Tillgänglighet till en vårdcentral behöver emellertid inte innebära att behovet av den efter- frågade vården är täckt. 138Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014, Rapport 2015:04. 141Förordning (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. 142Tillväxtanalys rapporter Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2010, 2011, 2012. 143Konkurrensverket (2014), Etablering och konkurrens bland vårdcentraler, Rapport 2014:2. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital 5.4.4Statlig närvaro och service har det förekommit en relativt livlig debatt om statens närvaro i hela landet och att staten driver på urbaniseringen och avfolkningen av landsbygder. Inom ramen för arbetet med delbetänkandet har vi därför ägnat frågan om statlig närvaro viss uppmärksamhet. har Statskontoret fått i uppdrag att kartlägga den statliga närvaron regionalt och lokalt samt följa upp vilken påverkan statliga myndigheters beslut om lokalisering har på lokal och regional arbetsmarknad.144 Mot bakgrund av Statskonto- rets pågående uppdrag har vi valt att inte göra några mer utförliga analyser gällande statlig närvaro i detta betänkande. 5.4.5Statliga myndigheter och arbetstillfällen finns främst i Den statliga förvaltningen och sysselsättningen i förvaltningen är spridd över hela landet. Som framgår av tabell 5.10 finns det dock stora regionala skillnader när det gäller var i landet som de statliga arbetstillfällena finns. De statliga och regionala145 arbetstillfällena koncentreras också allt mer till storstadsregionerna och de regio- nala centralorterna. Detta är delvis en följd av förvaltningspolitiken som har varit inriktad mot effektivisering och olika former av reformer som syftar till att dra nytta av stordrift. 144Finansdepartementet (2015), Uppdrag till Statskontoret avseende statliga myndigheters beslut om lokalisering. Fi2015/2870 (delvis). 145Kulturgeograferna vid och vid pekar på en sådan utveckling i en ännu inte publicerad studie av de offentliga arbetstillfällenas lokalisering. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital SOU 2016:26 Tabell 5.10 Fördelning av arbetstillfällen vid statliga myndigheter mellan länen 1990, 1995, 2000, 2004 och 2014 (procent) Källa: Statskontoret (2005) utveckling –2005 (2005:31) och . (2014) finns över hälften () av de statligt syssel- satta i de tre storstadslänen , och . Om vi dessutom lägger till de två län som ligger inom pendlings- avstånd från , det vill säga och , finns av de statligt sysselsatta i dessa fem län. Vi kan med andra ord konstatera att de statliga arbetstillfällena är koncen- trerade till ett fåtal län, men att också av befolk- ning bor i dessa län. har en särställning när det gäller de statliga arbets- tillfällena. Det finns flera förklaringar till detta, bland annat att det finns många myndigheter som har ett behov av en närhet till reger- ing och riksdag. I andra fall handlar det mer om tillfälligheter och Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital bristande kunskap om andra alternativ att myndigheten har blivit lokaliserad till . andel av sysselsätt- ningen har också ökat . var av de statligt sysselsatta verksamma i och är verksamma i länet. Med undantag av , och hade övriga län en mindre andel av den statliga sysselsättningen 2014 än vad de hade 1990.146 5.4.6Statliga myndigheter ska förmedla service till medborgare och företag De offentliga myndigheterna är enligt förvaltningslagen (1986:223) skyldiga att förmedla service till medborgare och företag. Myndig- heterna ska ge enskilda upplysningar, vägledning, råd och annan hjälp som rör myndighetens verksamhetsområde. Service ska ges i den grad som behövs med tanke på frågans art och den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhetsområde. Även frågan om myndigheternas tillgänglighet är reglerad i lag. Kraven på tillgänglighet innebär att medborgare och företag ska ha möjlighet att ta del av den service myndigheter ger. Myndigheterna ska ta emot besök och telefonsamtal och se till att enskilda kan komma i kontakt med myndigheten. En myndighet har dock vissa möjligheter att begränsa tillgäng- ligheten.147 Detta kan till exempel ske genom att myndigheten min- skar öppettiderna på ett kontor i syfte att minska antalet spontana besök som den har generösa telefontider. Enligt regeringen är det upp till de enskilda myndigheterna att utveckla servicen utifrån principen om att medborgare och företag ska ha tillgång till likvärdig service oavsett var i landet som de bor och verkar. I den förvaltningspolitiska propositionen betonar reger- ingen framför allt geografisk och social likvärdighet.148 Geografisk likvärdighet kan innebära att oavsett var i landet som en person bor så bör hen vara garanterad viss tillgång till myndighetsservice när det gäller avstånd eller öppettider. Med social likvärdighet avses att 146Blekinge, , , , och hade samma andel av de statligt sysselsatta 1990 som 2014 om vi ser till avrundade procentsatser. 147Hellners, T och , B (2007), Förvaltningslagen med kommentarer. 148Regeringens proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital alla grupper i samhället ska ha samma förutsättningar. Det innebär att även mindre resursstarka grupper eller människor med särskilda behov har rätt att få tillgång till myndigheternas service. Och det oavsett var i landet som personen i fråga bor. Detta ställer krav på myndigheter att erbjuda möjligheter till fysiska möten med mera även i områden präglade av mer glesa strukturer. 5.4.7Vi saknar information om hur tillgänglig de statliga myndigheternas service är förmedlar de statliga myndigheterna sin service främst via tele- fon, internet och olika former av digitala tjänster. Ett antal myn- digheter med mer omfattande kontaker med medborgare, allmän- het och företag har också lokala kontor där de erbjuder service. Det finns ingen sammanställning över hur pass till- gänglig statliga myndigheters service är. Det gäller särskilt möjlig- heter till fysiska möten. Anledningen till detta är att det inte finns någon förteckning över vilka myndighetskontor runt om i landet som tar emot personliga besök i syfte att ge service till allmänhet och företag. Kulturgeograferna har visat hur den statliga servicen förändrades . Enligt rapporten hade medborgare, oavsett var i landet de bodde men framför allt i norra , fått en försämrad tillgång till myndig- heternas service.