sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslag: , bearbetning av Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). förordnades som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet (U 2015:01). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2015:82) till utredningen. Genom tilläggsdirektivet tillkom upp- draget att analysera delbetänkande (SOU 2015:29) och, om utredaren fanns det lämpligt, föreslå hur en yrkesinriktning kan införas inom teknikprogrammet. beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:141). I det tilläggs- direktivet gavs utredaren i uppdrag att analysera för- och nackdelar med ämnesbetyg jämfört med kursbetyg och att utreda möjlighet- erna att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan. I och med de sistnämnda tilläggsdirektiven förlängdes utredningstiden till . Som sakkunniga i utredningen förordnades från ämnesrådet , , och ämnes- rådet , (entledigad ). Departementssekreteraren , Utbild- ningsdepartementet, förordnades som sakkunnig från . , , förord- nades som sakkunnig från (entledigad ). Departementssekreteraren , Finansdeparte- mentet, förordnades som sakkunnig från . Som experter i utredningen förordnades från handläggaren , Skolinspektionen, ämnesrådet , , departementssekreterare , , kanslirådet , (entledigad ), enhetschefen , (entledigad ), biträdande enhetschefen , , ämnessakkunnig , (entledigad ), kanslirådet , Utbild- ningsdepartementet, handläggaren , Skol- inspektionen och kanslirådet , Arbetsmarknads- departementet. Departementssekreteraren , , förordnades som expert från (entledigad ). Departements- sekreteraren , , förordnades som expert från (entledigad ). , , förordnades som expert från (entledigad ). Departementssekreteraren , Utbild- ningsdepartementet, förordnades som expert från . , , förordnades som expert från . Departementssekreteraren , , förordnades som expert från . Som sekreterare i utredningen anställdes (huvud- sekreterare) från till , Liv Hammargren från till , från till , från till och på deltid från till . Som sekreterare i utredningen anställdes även professor på deltid från till , med uppdraget att utarbeta en internat- ionell översikt. Likaså anställdes som sekreterare i utredningen på deltid från till med uppdraget att utarbeta en historik avseende ämnesbetyg. Ett särskilt tack riktas till , , , , och som har varit behjälpliga i sekretariatets arbete. Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)....................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för ............. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen..................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan....... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för Utredningens direktiv och utgångspunkter ........................ Nuvarande modell – en utgångspunkt ................. 2.1.3Vägledande perspektiv och utgångspunkter för utredningens arbete ......................................... 2.2 Ett komplext uppdrag med vissa avgränsningar ................. Metodval och arbetssätt ....................................................... Gymnasieskolan – en kort historik.............................. En längre tillbakablick .......................................................... Programgymnasiet och 1990-talsreformerna...................... Diskussioner om förändringar............................................. Förändringar i samband med Gy11 ..................................... Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan............. 4.1Utvecklingen av behörigheten till gymnasieskolans Ökad andel obehöriga elever från .. 4.1.2De flesta ungdomar börjar gymnasieskolan Nyanlända i gymnasieåldern................................. 4.2Eleverna i gymnasieskolan – vilka är de och vilka utbildningar läser de? Utvecklingen av antalet elever.............................. 4.2.2Utvecklingen av fördelningen av elever på Gymnasieelevernas kön och bakgrund ................ 4.2.4Stor ökning av elever med utländsk bakgrund i 4.3 Genomströmning och betygsresultat i gymnasieskolan .... Andel som får gymnasieexamen ....... 4.3.2Genomströmningen varierar mellan program och programtyp och mellan olika elevgrupper.... Byte av studieväg................................................... 4.4 Sammanfattande iakttagelser ............................................... Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker och 5.1Förbättrad genomströmning och färre studieavbrott – ett syfte med gymnasiereformen 2011................................. 5.2Vad innebär en fullföljd gymnasieutbildning och vad är 5.2.1Måluppfyllelsen definieras ofta som ”examen 5.2.2Många som inte fått examen har inte lämnat När i utbildningen gör eleverna aktiva 5.3 Orsaker till studieavbrott och ofullständiga studier........... 5.3.1Marginalisering och brist på stöd skapar en 5.3.2Brister i skolans systematiska arbete med att förebygga avbrott och ofullständiga studier ........ Olika syn på ansvaret för elevens motivation ...... 5.3.4Känslan av sammanhang viktig för 5.3.5Den sociala situationen i skolan är betydelsefull för motivationen.............................. Stress i gymnasieskolan ......................................... 5.4Frånvaro och sjunkande studieresultat kan vara en Gymnasieelever skyldiga att närvara .................... 5.4.2Bestämmelser om när en elev ska anses ha 5.4.3Frånvaro leder till ökad risk att inte nå 5.4.4Svenska elevers frånvaro i ett internationellt 5.4.5Nationell kartläggning av frånvaro och närvaro i gymnasieskolan ...................................... 5.5 Arbetet med att förebygga studieavbrott 5.5.1Forskning om och praktiska erfarenheter av arbete för att förhindra studieavbrott.................. 5.5.2Ett elevcentrerat arbetssätt – en central 5.5.3Elevhälsans arbete med att förebygga studieavbrott och studiemisslyckanden............... Betydelsen av en god studie- och yrkesvägledning för att förebygga 5.5.5Vikten av att skolan samverkar med andra Arbetsmarknadens utveckling och ungdomars Sysselsättning utifrån yrken ................................. Anknytningsgrad på arbetsmarknaden ................ Kvinnor och män på arbetsmarknaden ................ Grupper som löper högre risk för arbetslöshet... Kommande kompetensbehov och prognoser ..................... Vilka kompetenser behövs?.................................. 6.3.2Prognoser över framtida behov på 6.4Ungas etablering – övergång till arbetsmarknad och 6.4.1Ju i gymnasieskolan, desto sämre 6.4.2Effekterna av kön, bakgrund och konjunkturen för etablering ................................. Skillnader mellan olika program........................... Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval .... Ungdomars attityder till gymnasievalet .............................. 7.2.1Det egna intresset är viktigare än framtida Begränsad kunskap om framtida yrken................ Elevernas bakgrund påverkar valet ....................... Avgörande eller uppskjutna val ............................ 7.3 Attityder till studierna i gymnasieskolan ............................ 7.3.1En majoritet tycker det är roligt att gå till skolan – men inte alla ............................................ Den psykiska ohälsan ökar ................................... Kunniga lärare motiverar mest.............................. 7.4Ungdomars attityder till att studera vidare, arbetsmarknaden och framtiden .......................................... Skolmiljön formar elevernas framtidsplaner........ 7.4.2Studier, jobb och resa är vanligaste planerna 7.4.3Bra betyg anses viktigast för att lyckas i 7.4.4Fritid och ekonomisk trygghet är viktigast Inte alla ser ljust .............................. Mest oro inför bostadsbrist och arbetslöshet ...... En internationell utblick........................................... Systemen har olika karaktär ................................................. 8.2Utbildningsplikt i andra länder – ett antal länder har 8.3Insatser i andra länder för ungdomar med låg utbildning – ovanligt med introduktionsprogram men flera länder har någon form av aktivitetsansvar...................................... 8.4Betyg i andra länder – framstår som ensamt om ett betygsystem där tidiga betyg avgör lika mycket som 8.5Internationella mönster: insatser för att höja studiedeltagandet och yrkesutbildningar som utvecklas.... Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, målgrupp och utbildningstid ..................................... 9.1Gymnasieskolans målgrupp och rätten att påbörja utbildning i gymnasieskolan ................................................ 9.1.2Bakgrunden till 20-årsgränsen för att få påbörja en gymnasieutbildning ............................ Behörighetskravet om avslutad grundskola......... 9.1.4Särskilda bestämmelser om utbildning för 9.1.5Språkintroduktion – en insats för nyanlända 9.2 Rätten att fullfölja en påbörjad gymnasieutbildning .......... Utbildningen är avsedd att genomgås ... 9.2.3Ny behörighetsprövning vid övergång till 9.2.4Nyanländas rätt att fullfölja 9.3Nyanlända elevers möjlighet att bli behöriga till 9.3.1Svårigheten att bli behörig till nationellt Rätten att fullfölja en påbörjad utbildning efter och ansvaret för ungdomar som inte nått målen för sin utbildning................. Frågan om gymnasieskolan ska vara obligatorisk ......... Gymnasieutbildning motverkar ekonomiskt och socialt Starkt samband mellan utbildning och Stora kostnader för individ och samhälle............. Utbildningsplikt upp till i vissa länder ....................... Utbildningsplikt – några internationella Forskning om effekterna av höjd skolpliktsålder ............... förslag om höjd ålder för skolplikt för vissa elever ....................................................... Alla ungdomar ska gå i gymnasieskolan – men ska det vara obligatoriskt?................................................................. Obligatorium ger en tydlig signal om vikten 10.5.2Frågan om myndighetsåldern i förhållande till 10.5.3Behov av dispens från ett 10.5.4Sanktioner mot vårdnadshavare och ungdomar riskerar att inte få avsedd effekt ........................... 10.5.5 Minskad valfrihet – minskad motivation?............ 10.6 Utredningens sammanfattande iakttagelser och 10.6.1 Ett obligatorium signalerar vikten av en 10.6.2 Behov av dispenser vid ett obligatorium .............. 10.6.3 Andra åtgärder än ett obligatorium är att Undervisning, undervisningstid och heltidsstudier....... Undervisning i gymnasieskolan........................................... 11.1.1 En bred syn på undervisning ................................ 11.1.2 Vad har framkommit när det gäller undervisning och lärarstöd? Undervisningstid och heltidsstudier ................................... 11.2.1 Införandet av en minsta garanterad 11.2.2 Dagens reglering av den minsta garanterade undervisningstiden och gymnasiepoäng .............. 11.2.3 Undervisningstid i andra länder ........................... 11.2.4 Utbildning på heltid.............................................. 11.2.5 Får eleverna minst den undervisningstid de har rätt till? 11.2.6 Ger mer undervisningstid bättre resultat?........... Allt fler elever i gymnasieskolan behöver stöd ................... 12.1.1 Elever som kan ha svårt att nå målen med 12.1.2 Allt fler nyanlända elever ...................................... Övergången från till gymnasieskolan ............ 12.2.1 Dokumentation vid överlämning mellan grundskola och gymnasieskola............................. 12.2.2 Svårigheter när det gäller överlämning från Regleringen av stöd i gymnasieskolan................................. 12.3.1 Stöd i form av extra anpassningar ........................ 12.3.3 Huvudmannens och rektorns ansvar för Stödåtgärder enligt gymnasieförordningen ......... Hur långt sträcker sig elevens rätt till stöd? Begränsad kunskap om vilka stödinsatser som fungerar ... Hur fungerar arbetet med stöd i gymnasieskolan? 12.6.1 Mer av samma sorts stöd....................................... 12.6.3 Stödet utgår inte från utbildningen som helhet... 12.6.4 saknas rimliga förutsättningar och 12.6.5 Elevhälsan används alltför sällan som resurs........ 12.6.6 Förändringar av studievägen i stället för stöd...... 12.6.7 Brister i arbetet med resursfördelning ................. 12.6.8 Mycket ansvar läggs på eleven .............................. 12.6.9 Finns det ibland en läroverkssyn i Stöd i gymnasiesärskolan...................................................... 12.7.1 Gymnasiesärskolan omfattas av skollagens Behörighetskraven till gymnasieskolans nationella Behörighetskraven före Gy11 .............................................. 13.2I Gy11 infördes skärpta och differentierade behörighetskrav till gymnasieskolans nationella Krav på godkända betyg i fler ämnen roll i att förbereda för 13.2.3Olika behörighetskrav för yrkesprogram och 13.2.4 Dagens regler ......................................................... 13.3 Elevgruppen i relation till olika behörighetskrav ................ 13.3.1De flesta elever på nationella program har godkänt i alla ämnen från ................ 13.3.2 Andelen obehöriga elever...................................... 13.3.3 Andelen som tar examen är avsevärt högre bland elever med minst 16 Hur ser olika intressenter på behovet av förändrade Nyanlända elever och behörighetskraven till nationella Nationella program – utveckling ..................... Gymnasieskolans nationella program under förändring.... 14.1.1 Från yrkesförberedande program till 14.1.2 Bättre förberedelse för högskolestudier på de 14.1.3 Högskoleförberedande examen och De nationella programmen ......................................... 14.2.1 Övergripande om omfattning och innehåll ......... 14.2.2 Vissa kvalitetsutmaningar på de nationella Sökmönster och förskjutningar mellan programtyper 14.3.1 Flest elever väljer högskoleförberedande program och en minskande andel väljer 14.3.2 Elevantalet skiljer sig kraftigt mellan olika 14.3.3 Ökad sortering utifrån studiemeriter .................. 14.3.4 Vad är känt om orsaker till ändrade Matchning mot arbetsmarknadens behov........................... 14.5.1 Gymnasieskolan syftar inte enbart till 14.5.2 Matchning i relation till högskolans Sammanfattande diskussion om utveckling i fråga om sökmönster med mera .......................................................... 14.6.1 Spänningar mellan reformens utgångspunkter om yrkesprogram och den faktiska 14.6.2 Uppdelningen i två programtyper är problematisk i relation till elevernas Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram ... Övergripande om regler om högskolebehörighet före och efter 2011........................................................................ 15.1.1 Grundläggande högskolebehörighet före 15.1.2 Gymnasiereformen 2011 – yrkesprogram ger Olika intressenters syn på frågan om grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram ................................. 15.2.1 Branscher värnar omfattningen av yrkeskurser ... 15.3Dagens situation för elevernas möjligheter att uppnå grundläggande högskolebehörighet på de olika Allmänt om yrkesprogrammens struktur ............ En viss förstärkning av möjligheten till 15.3.3Olika grad av utrymmeskonkurrens på olika 15.3.4Praktiska svårigheter med de behörighetsgivande kurserna på yrkesprogram ... 435 Möjliga modeller för att stärka rätten till grundläggande högskolebehörighet inom yrkesprogrammen..................... 15.4.1 Möjliga modeller för placering av de tre 15.4.2 Möjliga sätt att skapa utrymme för de 15.4.3 Argument för och emot enhetliga respektive differentierade regler om grundläggande Särskild högskolebehörighet på yrkesprogram ............. Särskild behörighet till högskoleutbildningar..................... 16.1.1 Utbildningar till lärare, sjuksköterska och ingenjör samt fristående kurser som kan leda till generell högskoleexamen är vanligast bland dem som går till högskolan efter yrkesprogram i gymnasieskolan ........................... 16.1.2 Kurser som ger särskild behörighet ingår i varierande grad i yrkesprogrammen..................... 16.1.3 Omfattningen av de särskilda behörighetskraven ofta relativt begränsad Erfarenheter och synpunkter............................................... Utbudet av nationella program och inriktningar – situation och synpunkter .......................................... 17.1Programmens karaktär samt synpunkter från intressenter inom skola och arbetsliv – övergripande 17.1.1Yrkesprogrammen är olika sinsemellan, sett till karaktär och elevgrupp .................................... 17.1.2Även de högskoleförberedande programmen har till viss del olika karaktär och elevgrupper .... 452 17.1.3Många idéer om möjliga justeringar i utbudet har diskuterats av olika intressenter sedan Yrkesprogram – beskrivning av de enskilda programmen samt synpunkter från intressenter inom skola och arbetsliv................................................................. Barn- och fritidsprogrammet................................ Bygg- och anläggningsprogrammet...................... El- och energiprogrammet .................................... Fordons- och transportprogrammet .................... Handels- och administrationsprogrammet .......... Hotell- och turismprogrammet ............................ Restaurang- och livsmedelsprogrammet .............. VVS- och fastighetsprogrammet .......................... Vård- och omsorgsprogrammet ........................... Högskoleförberedande program – beskrivning av de enskilda programmen samt synpunkter från intressenter inom skola, högskola och arbetsliv ................. Utbildningsutbud – förnyelse och allsidighet i Fortlöpande hantering av behov av förnyelse och anpassningar av programmen ............................................... 18.1.1Beslut om förändringar avseende olika nivåer av utbildningarna ligger hos olika aktörer............ 18.1.2 Det förekommer viss diskussion om förändrad beslutsnivå för vissa frågor .................. 18.1.3Arbetet med fortlöpande förnyelse och 18.1.4 Förnyelse kontra stabilitet.................................... 18.1.5De nationella programråden är viktiga fora för att identifiera behov av förändringar.................... 18.2 Ett allsidigt utbildningsutbud ur ett regionalt 18.2.1Det breda nationella utbildningsutbudet är svårt att upprätthålla i hela landet ........................ 18.3.1 Förnyelse och fortlöpande anpassningar ............. 18.3.2 Allsidigt utbud ur ett regionalt perspektiv .......... Ett estetiskt ämne.................................................... Estetisk verksamhet var tidigare ett kärnämne i 19.1.1 Motiv för att ta bort ämnet estetisk 19.1.3 En gymnasieskola utan estetisk verksamhet ....... Vikten av estetiska ämnen för kreativitet och bildning...... Förutsättningar för att införa ett estetiskt ämne på alla 19.3.2 Ett eller flera ämnen? 20.1.1 Fem nya introduktionsprogram införs ................ Erfarenheter av introduktionsprogram................ Stora utmaningar – en fördjupad bild.................................. Programinriktat individuellt val............................ Kursbetyg och ämnesbetyg ....................................... Betyg i den kursutformade gymnasieskolan ....................... 21.1.1 Ämnen, kurser och ämnesplaner .......................... 21.1.2 Betyg kan ha flera syften....................................... 21.1.3 Hur betyg sätts – en sammanfattning .................. En internationell utblick ....................................... 21.1.5 Utmaningar när det gäller betyg och bedömning i gymnasieskolan................................ Stress i gymnasieskolan – en komplex bild ......................... Ämnesbetyg och kursbetyg i gymnasieskolan – en kort Ämnesbetyg i linjegymnasiet................................ 21.3.2Införande av den kursutformade gymnasieskolan och kursbetyg ............................. 21.3.3Vilka förslag har tidigare funnits om ämnesbetyg och vilka bedömningar har gjorts? 21.3.4 Vad hände med ämnesbetygen i Gy11?................ 21.3.5 Nya diskussioner om ämnesbetyg........................ 21.4 Fördelar och nackdelar med kursbetyg jämfört med Fördelar med kursbetyg ........................................ Nackdelar med kursbetyg ..................................... Fördelar med ämnesbetyg..................................... Nackdelar med ämnesbetyg .................................. 21.5 Två möjliga modeller för att införa ämnesbetyg ................. 21.5.1 Ämnesbetyg i progressiva ämnen med obligatoriska förlopp och kursbetyg i övriga 21.5.2 Ämnesbetyg i en ämnesutformad 21.5.3 Konsekvenser om en modell med ämnesbetyg En aktuell bild av gymnasiesärskolan .................................. Vissa behov av justeringar av gymnasiesärskolans Utbildningar utanför gymnasieskolan och åtgärder för ungdomar som inte studerar ..................................... International Baccalaureate (IB).......................................... Gymnasieutbildning för sjuka ungdomar och ungdomar Möjligheter för ungdomar att gå en Det kommunala aktivitetsansvaret ...................................... Arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade mot Utredningens samlade bedömningar .......................... Sammanfattande problemanalys – vilka utmaningar står gymnasieskolan inför?.......................................................... 24.1.1 De flesta ungdomar deltar i gymnasieutbildning men en stor andel når inte 24.1.2 Vissa av gymnasieskolans arbetssätt behöver 24.1.3 Elevers attityder påverkar utbildningsvalen i ett brett och finfördelat utbildningsutbud........... I vilken riktning utvecklas gymnasieutbildning Utvecklingsriktningar i tidigare gymnasiereformer ........... Inriktning på utredningens förslag ...................................... En gymnasieskola för alla ungdomar ................................... 25.1.1 Ett mål för samhällets åtagande vad gäller 25.1.2 Alla unga ska vägledas mot gymnasieskolan i första hand – en ny uppgift för 25.1.3 Huvudmannens ansvar för att alla elever ges möjligheter att nå målen för sin utbildning 25.1.4 Förebyggande åtgärder krävs för att förhindra att elever avbryter utbildningen............................ 25.1.5 Kommunernas aktivitetsansvar............................. 25.1.6 Hemkommunens, huvudmannens och rektorn Krav på vårdnadshavares medverkan och elevers engagemang och närvaro ...................................................... 25.2.1 Vårdnadshavarna spelar en viktig roll................... 25.2.2 Elever ska närvara och delta aktivt i sin Tydligare möjligheter att gå längre i gymnasieskolan......... 25.3.1 Rätten att gå om en kurs kan innebära rätt till fortsatt utbildning på programmet....................... 25.3.2 Rätten till utbildning på Planering av utbildning och undervisningstid..................... 25.4.1 Den minsta garanterade undervisningstiden på nationella program bör utökas..............................