sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Det förekommer att elever på nationella program som inte fått examen skrivs ut från gymnasieskolan utan att erbjudas möjlighet att gå om en kurs eller att göra om gymnasiearbetet. Elever i gymnasieskolan har som framgått rätt till utbildning i tre år.13 Detta gäller även elever som börjar sent i gymnasieskolan. Elever som har påbörjat en gymnasieutbildning i sen ålder utestängs därmed inte från utbildning när de passerar utan får fortsätta på den utbildning som påbörjats. Det finns indikationer på att elever dock inte alltid får fortsätta sin gymnasieutbildning efter . Utöver bestämmelserna i skollagen14 om rätten att fullfölja utbild- ningen på ett nationellt program hos huvudmannen gäller att elever i gymnasieskolan enligt gymnasieförord- ningen har rätt att gå om en eller flera kurser och att göra om gymnasiearbetet. Det finns ingen bestämmelse som begränsar rät- ten att gå om en kurs till att det måste ske under de tre läsår som en utbildning på ett nationellt program normalt sträcker sig. Bestäm- melsen medför därmed ett ansvar för huvudmannen att de elever 13Huvudmannen kan dock lägga upp utbildningen över än . I sådana fall har eleven rätt till sådan längre utbildningstid. 1416 kap. 37 § skollagen. som behöver får denna rätt tillgodosedd under dessa läsår eller i direkt anslutning därefter. Enligt utredningens bedömning är rät- ten att gå om en kurs en central bestämmelse för att stödja elever- nas måluppfyllelse. Rättigheten ger en struktur för att ta del av motsvarande undervisning en gång till och utredningen menar att det är viktigt att goda organisatoriska förutsättningar ges för att elever ska kunna ta del av sådan undervisning. Åtgärden ersätter inte extra anpassningar och särskilt stöd som eleven ändå kan vara i behov av. Utredningen bedömer att det behöver tydliggöras att en elev på ett nationellt program i gymnasieskolan som inte nått målen för utbildningen kan ha rätt till fortsatt utbildning på pro- grammet, under förutsättning att rätten att gå om en kurs inte redan tillgodosetts under utbildningen. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna om rätten att gå om en kurs införs i skollagen. Bestämmelserna ges på så sätt en mer central plats i lagstiftningen. Det ger bättre förutsättningar för en likvärdig och rättssäker til- lämpning, vilket i sin tur innebär att fler elever än ges möjlig- het att nå målen med utbildningen. Vad gäller stödåtgärden förlängd undervisning, se avsnitt 25.6. I detta sammanhang vill utredningen också peka på att många elever som lämnar gymnasieskolan utan att ha fått examen från ett nationellt program saknar förhållandevis få godkända poäng för att kunna få en examen. Cirka hälften av de elever som studier på ett nationellt program får ett studiebevis har 2 000 eller fler godkända poäng. Detta innebär att många elever genom för- hållandevis begränsade insatser skulle kunna nå målen för en examen genom att erbjudas fortsatta studier i gymnasieskolan. 25.3.2Rätten till utbildning på introduktionsprogram Elever på gymnasieskolans nationella program har som tidigare fram- gått rätt till heltidsutbildning . Motsvarande rätt gäller även elever på introduktionsprogram, eftersom studier på introdukt- ionsprogram ska vara likvärdiga med de som erbjuds på nationella program. Avsikten med utbildningen på introduktionsprogram är dock att eleverna så snabbt som möjligt ska få komma vidare till ett nationellt program eller andra studier eller etablera sig på arbets- marknaden, beroende på syftet med utbildningen. Introduktions- program får därför innebära en utbildning på mindre än . Rätten till utbildning är emellertid viktig att säkerställa för elever på introduktionsprogram just eftersom utbildningens längd kan variera enligt huvudmannens utbildningsplan och enligt den individuella studieplanen. Det är också viktigt i synnerhet med tanke på elever som efter en kortare utbildning på ett introduktionsprogram inte nått målen för utbildningen. Utredningen föreslår därför att det görs ett förtydligande i skollagen om att en elev har rätt till utbildning på introduktionsprogram. Rätten att fullfölja gäller från det att eleven påbörjade utbildningen. Utbildningen på introduktionsprogram bör också i vissa fall kunna utsträckas längre än . För yrkesintroduktion och individuellt alternativ finns inte någon reglering av utbildningens längd. I förarbetena till skollagen betonades dock hemkommunens skyldighet att erbjuda eleverna en gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.15 Det innebär att rätten till utbildning på introduktionsprogram kan utsträckas till utbildning för elever som utbildning är . Utredningen föreslår därför att det ska förtydligas i skollagen att en elev har rätt till utbildning t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller om det innebär en längre utbildningstid än . Utredningen vill understryka att en elev som börjar senare på ett introduktionsprogram, t.ex. , har rätt till utbildning på introduktionsprogram även om 20-årsgränsen passeras. Vidare gäller vad som ovan beskrivits om rätten att gå om en kurs på nationella program även på introduktionsprogram, i de fall det är aktuellt. 25.4Planering av utbildning och undervisningstid Undervisningstiden behöver i vissa fall utökas och eleverna behöver tillförsäkras minst den undervisningstid de har rätt till. Elevernas möjligheter till heltidsutbildning ska förbättras och utbildningen ska inte vara splittrad för eleverna. 2009/10:165. också få en bra start i gymnasieskolan och tillgänglig kunskap om elevers behov ska tas tillvara. 1.Den minsta garanterade undervisningstiden utökas till viss del, detta till följd av ytterligare behov av lärarledd tid på yrkesprogrammen. Ökningen avser även viss lärarledd tid för gymnasiearbetet på alla nationella program. Det kan där- utöver finnas skäl att överväga ytterligare utökningar av undervisningstiden . 2.Huvudmannen ska följa upp och redovisa den faktiska undervisningstid som eleverna har erbjudits, och i den individuella studieplanen ska den faktiska undervisningstid som varje elev har erbjudits redovisas. 3.Skoldagarna ska vara sammanhållna och elevernas skolarbete ska fördelas jämnt . 4.Grundskolan och gymnasieskolan ska sträva efter ett förtro- endefullt samarbete. En systematisk överlämning ska göras när eleverna övergår från till gymnasieskolan. Överlämningen avser relevanta uppgifter som kan behövas för att underlätta elevernas övergång till gymnasieskolan. 25.4.1Den minsta garanterade undervisningstiden på nationella program bör utökas Elever på gymnasieskolans yrkesprogram har rätt till minst och elever på de hög- skoleförberedande program rätt till minst 2 180 undervisningstim- mar om 60 minuter.16 Den minsta garanterade undervisningstiden är en absolut rätt för eleven och ska ge eleven förutsättningar att kunna nå målen med utbildningen. Undervisningstiden är också en förutsättning för att gymnasiestudierna ska kunna bedrivas på hel- tid. Eleverna måste alltså i första hand tillförsäkras den tid de har rätt till. Utredningen bedömer dock att det även finns skäl att höja nivån för den minsta garanterade undervisningstiden. 16 16 kap. 18 § skollagen. Skäl att utöka undervisningstiden på yrkesprogrammen Många av främst yrkesprogrammens intressenter som utredningen har samrått med anser att den minsta garanterade undervisnings- tiden inte är tillräcklig och att mer lärarledd tid behövs för att eleverna ska ges förutsättningar att nå utbildningens mål. Flera branschrepresentanter lyfter också behov av mer mängdträning inom olika yrken. Som tidigare nämnts ryms sådan träning till viss del inom undervisningstiden men den kan också ges utrymme där- utöver, inom ramen för heltidsstudier och elevens utbildning som helhet. Det är viktigt att se att aktiviteter inom yrkesutbildning, exempelvis mängdträning, studiebesök och prov, ska rymmas inom utbildningsbegreppet och inte enbart inom undervisningstiden. Utredningen gör dock bedömningen att det är rimligt att till viss del utöka den minsta garanterade undervisningstiden på alla yrkesprogram och föreslår därför en sådan utökning med ytter- ligare . Detta bygger på en samlad bedömning som utgår ifrån de förslag som utredningen lägger kring yrkesprogrammens utveckling i stort, vilka gäller t.ex. en ökad bredd genom garant- erade möjligheter till högskolebehörighet men ett marginellt reviderat yrkesinnehåll. Tillsammans med våra förslag som syftar till att utveckla kvaliteten i all undervisning gynnar en sådan utökning yrkesprogrammen i stort och bidrar till bättre förutsätt- ningar för måluppfyllelse. I sammanhanget bör nämnas att elever som läser utökat program har rätt till ytterligare undervisningstid. Utredningen är medveten om att en utökning av undervisnings- tiden kan innebära vissa utmaningar i tider av lärarbrist. Vi vill understryka att det naturligtvis är önskvärt att lärare i yrkesämnen är behöriga och legitimerade men att de är undantagna från sådana krav. Undervisningstiden utökas även för att viss lärarledd tid ska kunna ges för genomförandet av gymnasiearbetet Utredningen ska föreslå hur ett estetiskt ämne ska kunna ingå i alla nationella program. En utgångspunkt enligt direktiven är att de högre krav på yrkeskunskaper som infördes i samband med gymn- asiereformen Gy11 så långt möjligt ska värnas. Utredningen be- dömer att även de högre krav på högskoleföreberedelse som gäller för högskoleförberedande program bör värnas. Det finns också ett starkt stöd för att behålla dagens gymnasiegemensamma ämnen. Det finns därmed stor utrymmesträngsel inom programmen. Ut- redningen bedömer dock att det är möjligt att i viss mån utöka kunskapsinnehållet i de nationella programmen. Vi föreslår därför att den gemensamma kunskapsbasen på de nationella programmen ska förstärkas genom en viss utökning av kunskapsinnehållet i pro- grammen och genom att de gymnasiegemensamma ämnenas om- fattning utökas. Förslaget innebär förändringar när det gäller gym- nasiearbetet. Utredningen föreslår av denna anledning att den minsta garanterade undervisningstiden ska utökas på alla nationella program för att eleverna ska kunna garanteras viss undervisningstid för att stödja genomförandet av gymnasiearbetet. Ett mer utförligt resonemang om ett estetiskt ämne och gymnasie- arbetet finns i avsnitt 25.12. Med anledning av utredningens förslag om ett estetiskt ämne och förändringar när det gäller gymnasiearbetet föreslås den minsta garanterade undervisningstiden på högskoleförberedande program utökas . Med anledning av utredningens förslag om ett estetiskt ämne och gymnasiearbetet, liksom behovet av en viss ytterligare ut- ökning av undervisningstiden på yrkesprogram föreslås den minsta garanterade undervisningstiden på yrkesprogram utökas med 20 plus , dvs. Förslagen föranleder ändringar i skollagen. Utredningen föreslår också förändringar när det gäller heltidsstudier på introduktions- program, se avsnitt 25.14.1. Det kan finnas skäl att överväga ytterligare utökning av under- visningstiden och i den mån lärartillgången ökar. En sådan utökning skulle kunna ske i samband med en utveckling mot ämnesbetyg, då även frågan om en eventuell timplan för gym- nasieskolan kan övervägas. Se vidare om ämnesbetyg i avsnitt 25.19. 25.4.2Eleverna måste tillförsäkras minst den undervisningstid de har rätt till Att följa upp och redovisa undervisningstiden Utredningen bedömer att det finns en risk att eleverna inte får minst den garanterade undervisningstid de har rätt till. Uppfölj- ningen av undervisningstiden sker ofta inte heller på ett systematiskt sätt. En sådan uppföljning är dock en förutsättning för att elever ska kunna kompenseras om de fått för lite undervisningstid eller för att kunna vidta åtgärder när det gäller en ändamålsenlig schema- läggning. En tydligare uppföljning stärker elevens rättigheter och gör det möjligt att utkräva ansvar av skolan om eleverna inte får de undervisningstimmar de har rätt till. Att följa upp undervisningstiden är en förutsättning för att kunna redovisa vilken tid som faktiskt har erbjudits eleverna. Ut- redningen föreslår därför att kravet i gymnasieförordningen att huvudmannen ska redovisa hur eleverna har fått sin garanterade undervisningstid förtydligas när det gäller krav på att huvudman- nen ska följa upp det faktiska utfallet, dvs. vilken undervisningstid som faktiskt genomförts. Detta bör ingå i det systematiska kvali- tetsarbetet. Eftersom den minsta garanterade undervisningstiden är en rät- tighet på individnivå bör den individuella studieplanen användas för att dokumentera uppföljningen av den undervisningstid som eleven erbjudits. En individuell uppföljning är enligt utredningens bedöm- ning också nödvändig för att huvudmannen ska kunna göra en korrekt uppföljning på aggregerad nivå. Utredningen föreslår därför att det i den individuella studieplanen ska redovisas vilken under- visningstid eleven har erbjudits, dvs. den undervisning som faktiskt genomförts, och därav vilken faktisk undervisningstid eleven erbjudits som arbetsplatsförlagt lärande (APL). Redovisning av den genomförda undervisningstiden bör göras kontinuerligt, exempelvis i samband med avslutande av kurs. Förslagen föranleder ändringar i gymnasieförordningen. Det bör påpekas att den undervisningstid som eleven erbjudits inte behöver innebära samma sak som vilken undervisning eleven faktiskt deltagit i. Uppföljning av elevers frånvaro kan därmed inte ersätta uppföljning av den faktiska undervisning som har genom- förts. Det har i utredningens arbete framkommit önskemål från vissa aktörer om ett slags timplan för gymnasieskolan. Utredningens bedömning är dock att det finns flera skäl att inte göra någon sådan förändring. Dels kan det finnas skäl att behålla den flexibilitet som det innebär att kunna minska antalet timmar för en kurs som bedöms enklare för en viss elevgrupp, under förutsättning att eleverna får fler timmar i andra kurser. Dels har ett önskemål om en timplan ibland hängt samman med ett önske- mål om att varje kurs om 100 gymnasiepoäng borde garanteras . Det är dock av flera skäl inte praktiskt möjligt att genomföra en så kraftig utökning av undervisningstiden. Bristen på behöriga och legitimerade lärare är ett sådant skäl.17 Det kan dock som nämnts övervägas hur gymnasieskolans undervisningstimmar bör disponeras om gymnasieskolan går i en riktning mot ämnesbetyg. Ämnens omfattning behöver då eventu- ellt inte längre anges i poäng utan skulle kunna kopplas till ett visst minsta antal undervisningstimmar. Frågan om en eventuell timplan kan därför lämpligen utredas i samband med en sådan förändring. Gymnasieskolan är en plats för att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Det är också en viktig social arena. Ur det perspektivet är det synnerligen viktigt att eleverna verkligen befinner sig i skolan, har sammanhållna skoldagar samt får en kvalitativt god undervisning och minst den garanterade undervisningstid de har rätt till. God schemaläggning med t.ex. få håltimmar är i sammanhanget en viktig åtgärd som bl.a. främjar närvaro. Huvudmannens ansvar för att utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier och vara i huvudsak skolförlagd (med undantag för lärlingsutbildning på yrkesprogram) bör innebära skäl för rektorn att organisera utbildningen som sammanhållna skol- dagar där håltimmar undviks. För nationella program gäller därut- 17 Det bör i sammanhanget påpekas att de timplaner som fanns i linjegymnasiet och som jämförelser ibland görs med inte omfattades av dagens definitioner av undervisning respektive utbildning, vilket kan göra jämförelser med dessa äldre timplaner missvisande. över att examensmålen ska ligga till grund för planeringen av ut- bildningen och undervisningen från elevens första dag på program- met, vilket ytterligare ger stöd för att planera utbildningen som en sammanhållen helhet. Utbildning på heltid rymmer som tidigare nämnts mer än under- visningstid, t.ex. introduktion, friluftsverksamhet, mängdträning, prov, studie- och yrkesvägledning och andra aktiviteter. På intro- duktionsprogram kan även t.ex. praktik vara ett viktigt inslag. De aktiviteter som ingår utöver undervisningstiden bidrar till utbild- ningen som helhet. Det gäller alla elever, inte minst nyanlända elever där sådana aktiviteter kan vara viktiga ur ett inkluderingsperspektiv, för att skapa en närmare koppling till det omgivande samhället och för att ge ökade kontakter med elever som har svenska som modersmål. Att få till stånd såväl en schemaläggning som en organisation som skapar helhet i elevernas lärande är därför en viktig del i det pedagogiska uppdraget och kan bidra till mål- uppfyllelsen i gymnasieskolan. Uppsplittrade dagar med håltimmar i schemat när eleverna inte har någon meningsfull sysselsättning bidrar däremot inte till det. Dagar som i form av sammanpressad tid helt saknar eller har mycket korta raster, eller där det saknas tid för t.ex. förflyttning mellan klassrum, bidrar inte heller till en pedagogisk helhet för eleven utan kan skapa en stressande situation där undervisning och kunskapsutveckling riskerar att hamna i skymundan. Att befästa kunskaper kräver tid, och arbetsbelastningen inom utbildningen som helhet behöver enligt utredningens mening anpassas så att tid ges t.ex. för sådan mängdträning eller färdighetsträning som ligger utanför ordinarie undervisning men inom ramen för heltidsstudier. Skoldagens planering är helt enkelt ett viktigt pedagogiskt verktyg. Utredningen föreslår därför att en bestämmelse införs i gymn- asieförordningen om att utbildningen som helhet ska planeras med sammanhållna skoldagar. Ett förtydligande med denna innebörd kan bidra till arbetet med att skapa en tydligare struktur och bättre förutsättningar för helhet och sammanhang i utbild- ningen. Med en sammanhållen skoldag kan lärarna bättre planera elevernas dag och skapa bättre förutsättningar för att alla elever ska lära sig så mycket som möjligt. En sammanhållen verksamhet gör också att eleverna får mer tid tillsammans. Det föreslås även att elevernas skolarbete ska vara jämnt fördelat . tydlig riktning i planeringsarbetet och det systematiska kvalitets- arbetet som ligger väl i linje med bestämmelsen om att studierna ska bedrivas som heltidsstudier. Hur elevernas utbildning organiseras som heltidsstudier och bör rimligen dokumenteras inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet. Stöd för sådan dokumentation kan ges i form av allmänna råd. Att genom schemaläggning ta vara som står till buds innebär inte någon en merkostnad, vilket utbildningsutskott kon- staterade vid införandet av den garanterade undervisningstiden.18 25.4.4Överlämning mellan grundskola och gymnasieskola Utredningen anser att elevers övergång från till gymn- asieskolan behöver förbättras. I vilken mån relevanta uppgifter om elevers behov av t.ex. insatser och stöd som de fått i lämnas över till gymnasieskolan varierar på ett betydande sätt. På många håll fungerar överlämnandet bra och överlämningen sker på ett systematiskt sätt. På andra håll förekommer dock brister i över- lämningen. Det är heller inte ovanligt att ingen överlämning alls görs. Bristerna har olika orsaker och kan bero på en osäkerhet om vilka sekretessbestämmelser som gäller vid överlämning av upp- gifter mellan olika kommunala förvaltningar eller mellan kom- munen och enskilda skolhuvudmän. I andra fall handlar det om att gymnasieskolan vill bilda sig en egen uppfattning om eleven utan att bedömningen påverkas av det som hänt i . En bristfällig överlämning av relevanta uppgifter kan emellertid inne- bära att viktig kunskap som har om elever och som skulle kunna hjälpa eleverna att lyckas i sina gymnasiestudier inte tas tillvara. Att gymnasieskolan inte får kännedom om elevers behov kan medföra att de inte får det stöd och de anpassningar som de haft i . Det kan t.ex. också försvåra upprättandet av den individuella studieplanen för en elev som börjar på ett intro- duktionsprogram. En dålig start i gymnasieskolan försämrar elevernas förutsättningar att nå utbildningens mål. I syfte att stödja elevernas lärande och utveckling i ett lång- siktigt perspektiv, och för att de ska få en bra start i gymnasie- 1990/91:UBU16. skolan där deras behov möts redan från början, bedömer utred- ningen att det är av stor vikt att överlämnandet av relevanta upp- gifter om elever mellan grund- och gymnasieskola genomförs på ett ordnat och systematiskt sätt. Utredningen föreslår därför att grund- skolan och gymnasieskolan ska sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete. Utredningen föreslår även att en systematisk överläm- ning ska genomföras när elever övergår från till gym- nasieskolan. Kravet på överlämning avser relevanta uppgifter som kan behövas för att underlätta elevernas övergång till gymnasie- skolan. De bestämmelser om samarbete och samverkan mellan grund- skolan och gymnasieskolan som finns i läroplanerna för respektive skolform föreslås lyftas upp i skollagen. Den grund- respektive gymnasieskola mellan vilka övergången gäller ska system- atiskt överföra och ta emot uppgifter om elever inför gymnasie- starten. Formerna för överlämningen bör bestämmas lokalt. Utred- ningen bedömer dock att det bör vara rektorn vid gymnasieskolan som efterfrågar uppgifterna hos den grundskola där eleven tidigare gått. Uppgifter om vilken grundskola en elev gått i bör normalt sett finnas lättillgängliga inom antagningssystemet. måste å sin sida vara redo att överlämna relevanta uppgifter. Det kan ibland behövas samtycke från vårdnadshavare och elev till att uppgifter lämnas till en annan skola. I detta sammanhang vill utredningen dock peka på att uppgifter om bl.a. betyg, frånvaro, åtgärdsprogram samt bedömning av nyanlända elevers kunskaper som inte innehåller känsliga uppgifter inte kräver samtycke för att de ska kunna lämnas över. När det gäller skolor med enskild huvudman innebär förslaget att motsvarande uppgifter kan lämnas ut med stöd av bestämmelsen om överlämning.19 Regeln om ett förtroendefullt samarbete och en systematisk över- lämning av uppgifter bör förutom för och gymnasie- skolan gälla även för grundsärskolan, specialskolan och gymnasiesär- skolan. Bestämmelsen bör införas i skollagen. Förslaget medför att motsvarande formuleringar om samverkan i läroplanen för re- spektive skolform behöver ses över. 19 Om åtgärdsprogram innehåller känsliga uppgifter kan samtycke krävas från vårdnads- havare och elev. är det dock inte nödvändigt att sådana uppgifter förs över vid en överlämning. 25.5Undervisningen och alla elevers utveckling mot målen Skolan behöver arbeta elevcentrerat. Genom en strukturerad undervisning ska eleverna ges ett kontinuerligt och aktivt lärar- stöd för att kunna nå utbildningens mål. Samverkan mellan elev- hälsa, studie- och yrkesvägledning samt lärare behöver stödjas. 1.Alla elever ska ha en som samlat ska följa elevens ut- veckling och studiesituation. 2.I likhet med vad som gäller i ska bestämmelser om strukturerad undervisning gälla även i gymnasieskolan. 3.En främjandeinsats för kompetenssamverkan mellan elev- hälsa, studie- och yrkesvägledning samt lärare bör genom- föras. 25.5.1Alla elever ska ha en Forskning och beprövad erfarenhet visar att en central del i att främja elevers möjlighet att lyckas i gymnasieskolan är att skolan arbetar elevcentrerat. Ett elevcentrerat arbetssätt innebär bl.a. att skolan löpande följer elevens utveckling och stärker elevens del- aktighet. Detta är viktigt inte minst då studieavbrott sällan inträffar plötsligt utan föregås av varningssignaler, t.ex. i form av ökad frånvaro eller försämrade studieresultat. Det är viktigt att skolan arbetar systematiskt med att följa de enskilda elevernas utveckling så att skolan snabbt kan reagera på dessa varningssignaler och sätta in de åtgärder som behövs för att förhindra att elever avbryter sina studier eller inte når målen för utbildningen.