sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Sedan skolan infört smarta lärmiljösystem har en hel del saker änd- rats. visade det sig att resultaten för de elever som satt i lektionssalarna som vätte ut mot den trafikerade vägen presterade något sämre än övriga. Med all sannolikhet berodde det på den sämre ljud- miljön. Sambandet gick att se tydligt visualiserat i systemet. Denna insikt ledde till att schemaläggningen numera har tagit hänsyn till ljudet i dessa klassrum och därför nyttjas de på ett sätt som minskar effekterna av miljön för eleverna. Förvaltningen har också påbörjat ett arbete med att ersätta gamla fönster som läcker ljud, med nya som ska motverka bullret. En annan effekt som många elever och personal har uppskattat är resultatet av trygghetsmätningen. Elever och personal får anonymt svara på hur trygga de känner sig vid olika tillfällen , över . Datan korreleras till var personen befann sig när hen svarade på enkäten, var alla i skolan befinner sig vid det tillfället, vilka som är där, och hur olika rörelsemönster och aktiviteter i skolan ser ut och pågår. All denna olika data skapar en slags dynamisk, föränderlig, trygghetskarta över skolmiljön. Med denna nya data är det numera möjligt att identifiera platser, situationer och sammanhang i skolans miljö som upplevs som mer eller mindre trygga. Den nya informa- tionen har lett till att några enkla förändringar i skolans fysiska miljö har genomförts, och att vissa aktiviteter har förändrats, vilket har bi- dragit till en tryggare och lugnare studiemiljö. kan skolans personal och ledning, med hjälp av detta aktiva analysverktyg, få bättre återkoppling om förändringar som sker samt utveckling som genomförs och därför bättre hantera de behov och önskemål som uppstår i verk- samheten. Det är inte ett arbete som genomförs , utan pågår kontinuerligt för att dynamiskt anpassa sig till skolans komplexa, föränderliga miljö. Efter avstämningen med går mot sin första lektion. Skolans lokaler har inte ändrat sig nämnvärt , med undantag för införandet av ett större antal sensorer som känner av vad som händer i skolmiljöerna. Skolan har aktivt engagerat sig i att skapa en vackrare vardagsmiljö, med mer färg, vackra och funktionella texti- lier och ljuddämpande material. Denna satsning var så klart dyr, men Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande med en gradvis och medveten satsning har miljön blivit bra mycket bättre. kollar sin skolapp igen. Ett par meddelanden från hennes klass- kamrater gör henne uppmärksam. Hon ser vad som väntar henne , vilken mat som erbjuds i skolmatsalen. En väldigt kort feed- backenkät på förra veckans studiebesök pockar på uppmärksamhet. Det får vänta, tänker . Hon kan se vad nästa lektion ska inne- hålla och vad hon tidigare förberett inför lektionen. plockar fram hennes tidigare interaktion med sin lärare och klasskamrater, som löper som en röd tråd genom innehållet. Egna minnesanteckningar varvas med kommentarer från lärare och klasskamrater. Hon stannar upp vid filmen och bilderna som är hämtade från det studiebesök hon var med om, men också ett par tidigare virtuella studiebesök. sveper blicken över sin skriftliga redogörelse som är kopplad till upp- levelserna och känner sig till freds med resultatet. Just när är på väg in i klassrummet surrar skolappen till igen. Läraren har skickat ett meddelande där går att läsa vad som är planerat för lektionen. Hon får även information om innehåll och fördjupning från den inledande föreläsningen samt alla instruktioner och hjälp- medel som behövs för det påföljande fortsatta arbetet med program- meringen. får också info om gruppindelningar, uppgifter och annat som är planerat för förmiddagens arbete. börjar skoldagen på riktigt. Förslag för innovation och nya lösningar Digitaliseringen är en transformerande kraft som även fortsättnings- vis kommer att utveckla och på många sätt förändra såväl vilket innehåll utbildningslandskapet har att förhålla sig till, som vilka verk- tyg, metoder och processer som organiserar skola och undervisning. Vilka är de processer som behöver initieras för att möjliggöra en positiv utveckling, där digitaliseringens förtjänster utnyttjas, och negativa konsekvenser hanteras? Nedanstående lista utgörs av för- slag fördelade i ett antal underrubriker för hur vi kan åstadkomma detta. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande Innovation för en utvecklad digital organisering Stora delar av digitaliseringens möjligheter uppstår på systemnivå, och behöver tillgodoses antingen på nationell nivå, eller samlat för en utbildningsanordnare eller skolhuvudman. Långsiktigt strategiskt förhållningssätt. Dessa behöver vara kon- kreta och tydliga för vad digitaliseringen ska innebära, samt på vilket sätt den kan bidra till bättre verksamhetsmål. De behöver också skapa förutsättningar för utbildningssektorn att verka över längre tidsperioder mot samma mål, över politiska mandatperioder och skapa förutsättningar för investeringsarbete över såväl i kompetens som i verktyg och material. Satsning på svensk utbildningsvetenskaplig forskning kring lärande och IT. Implementeringen av produkter och tjänster kopp- lade till skolans digitalisering drivs av näringslivet. Mot bakgrund av exempelvis (2008) forskning kan vi sluta oss till vikten av att kommersiellt oberoende aktörer bidrar till kunskapsutveck- lingen om skolans digitalisering. Här behövs satsningar på forskning specifikt riktad mot svenska förhållanden genomförd av professio- nella forskare. Utveckling av design- och innovationsmiljöer för att lösa komplexa problem i utbildningssektorn. Utbildning och lärande är komplexa processer som sällan låter sig hanteras med hjälp av enkla, generella, lösningar. Lokal variation, variation och system med många påverkande faktorer innebär att innovation lämpligast sker utifrån insikten att processer är komplexa och lösningar och utveckling bäst sker genom personcentrerade, iterativa processer. Det görs exempelvis genom strukturerat design- och innovations- arbete i innovationslabb med mycket nära koppling till den operativa verksamheten. Exempel på sådan verksamhet finns i (Insights Team3) och (Digital Service4). Ledarskap i en digital tid. Digitalisering förändrar förutsätt- ningar för ledarskap i organisationer. Såväl vad gäller tillgång till data, analysverktyg och beslutsstöd, som möjligheter till kommuni- kation och interaktion. Ledare inom utbildningslandskapet behöver rätt förutsättningar för att leda komplex verksamhet, och en sådan 3http:/// 4https:/// Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande förutsättning är en god digital miljö och kunskaper att nyttja den. Här spelar ledarutbildningar, så som rektorsutbildningen, en viktig roll. En ökad förändringshastighet i samhället, där digitaliseringen är en faktor, innebär nya utbildningsbehov för många, oavsett ålder. Digitaliseringen har möjlighet att stärka våra möjlig- heter att på allvar arbeta och verka för ett livslångt lärande. I takt med demografiska förändringar, det faktum att vi lever , i kombination med en ökad utvecklingshastighet i arbetslivet som en konsekvens av digitaliseringen, ökar behovet av att kunna ställa om i arbetet . Digitaliseringen erbjuder möjligheter för förbätt- rad omställning. Det kan handla om såväl utveckling av utbildningar anpassade efter individens behov, som utvecklingen av bättre system för att känna till kompetens. Vikten av att synliggöra kompetens i digitala gränssnitt ökar. är för många ens Linkedin-profil vik- tigare för rekrytering än betygsdokument utskrivna på papper, eller dolda i databaser. Möjligheten att löpande visualisera och dela ens kunskapsprofil blir allt viktigare och här finns ett stort arbete att göra för hela den formella utbildningssektorn. Skapa incitament för innovation i mikrosystemet. Det finns mycket innovation att utveckla i mötet mellan lärare och elev eller student. Utveckling och innovation som genomförs i mikrosystemet förblir ofta låst till det, och sprids inte. Här är möjligheter och för- utsättningar att dela och sprida kunskap särskilt viktiga, och system behöver skapas för att stödja detta. Verksamhet och strukturer som stödjer enskilda pedagogers, skolledares och utbildningsarrangörers innovation kan bidra till att stärka den egna och andra verksam- heter, som kan dra nytta av möjligheter som uppstår. Betydelsen av kunskap inom upphand- ling, och förstärkta och förbättrade processer för att genomföra upp- handling inom utbildningssektorn, är tydlig. Inom andra branscher har så kallad innovationsupphandling testats. Möjligheten till en ut- vecklad upphandling som beaktar de särskilda förutsättningar som komplexa system har kan vara en modell för utveckling på system- nivå5. 5 Innovationskraft-i-offentlig-verksamhet1/innovationsupphandling/ Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande Utbildningslandskapet behöver struk- turer för att tillsammans dela goda praktiker, och genom forskning och utveckling kontinuerligt förbättra verksamheter. Det gäller så- väl det formella utbildningssystemet som för det livslånga lärandet. Samverkan på operativ nivå mellan skolhuvudmän, akademi och institut kan bidra till denna utveckling. De senaste årens påbörjade satsningar på nationella testbäddar för att utveckla utbildnings- landskapet, som förestår, är ett viktigt redskap för att åstad- komma detta och bör utvecklas och breddas6. Lärandeanalytik för lärande & AI. Inom områden som lärande- analytik, big data och artificiell intelligens pågår en omfat- tande forskning och utveckling inom en rad områden, däribland utbildning. En större satsning bör göras på nationell nivå, med natio- nella ambitioner, för att stimulera innovation och utveckling inom dessa områden, samt skapa förutsättningar för att implementera goda resultat i operativ verksamhet. Digitaliseringen vidrör själva utbildningsmiljön på många plan, den skapar såväl möjligheter som utmaningar. Flera processer och insat- ser kan öka möjligheterna och minimera risken för problem. Fram tills låg fokus för samtal om skolans digitalisering på frågorna om skolans uppdrag, organisering och pedagogik. har ett skifte kommit att ske, där frågor om skolans innehåll, vilka ämnen som finns och vad skola och utbildningssystem bör tillhandahålla, kommit att träda fram som en viktig diskussion. Det pågående arbetet med skolans nationella it-strategier accentuerar detta. Pågående arbete med att föra in programmering också i är ett viktigt steg. Pro- grammering och annan digital kompetens i skolan bör knytas till respektive ämnes kunskapskrav för att få en mera central plats. Vid sidan av programmering syns också ett behov av ökad kunskap i att skapa med it som material, samt digital samhällskunskap. För att skapa med it som material erbjuder skolans slöjdämne och teknikämne 6 framtidens-skola---Innovativa-Testmiljoer/ Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande båda intressanta öppningar7. Slöjdens designorienterade perspektiv är särskilt intressant och här skulle en mindre förändring i texter rörande slöjdens material kunna göras, för att förstärka ämnets roll i en postindustriell kontext. Samhällsvetenskapen bör utvecklas till att också beakta digitaliseringens samhällspåverkande effekter. Detta är ett komplext och nytt innehåll, som skulle komma att kräva sär- skilda insatser såväl som kontinuerlig lärarfortbildning. Digitaliseringen skapar förutsättningar för att utveckla mötet mellan lärare och elev eller student. Många processer har redan förstärkts eller möjliggjorts genom digitalisering, men mer finns att göra inom området. Personaliserad progression, feedback, bedömning, uppföljning, delandet av kunskap mellan lärare med mera är exempel på processer som alla bidrar till utvecklade lärprocesser. Ett område som syns vara särskilt intressant handlar om mätfrekvens i uppföljningsarbete. Genom digitaliserade lärpro- cesser och verktyg, skapas förutsättningar för att i princip ha kon- tinuerlig data om elevens eller studentens progression, vilket kan skapa förutsättningar löpande förstå och få feedback på vad eleven eller studenten gör. När varje enskilt lärmoment kan analyseras och jämföras med tiotusentals andras data, blir det möjligt att mycket snabbt identifiera var en elev har utmaningar och behöver stöd, och var det går att öka takten och gå vidare. Detta genomförs av flera läromedelsproducenter, där lärverktyg kanske tillhör de mer kända8. Tillgång till och utveckling av öppna utbildningsresurser är ett nationellt intresse. Genom att erbjuda ut- bildningsresurser som är möjliga att fritt använda, dela och utveckla vidare skapas bättre förutsättningar för lärare, elever och studenter. Det gäller såväl tillgång till öppna läromedel, som ekosystem för öppen hård- och mjukvara. Utvecklingen av BBC:s Microbit, den öppna plattformen Arduino och programmeringsverktyget Scratch är intressanta exempel på koncept, teknologi och därtill kopplad praktik inom detta område. Skolans uppdrag att stödja elevers lärande. utvecklas fan- tastisk teknik för att skapa likvärdiga förutsättningar att tillgodo- göra sig en god utbildning. För personer med olika former av funk- 7http:///slojd-ger-elever-forstaelse-for-programmering/ 8https:/// Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande tionsvariationer är teknik ofta en förutsättning för att ta del av vanliga samhällsfunktioner. Utbildningslandskapet bör följa teknik- utvecklingen på nära håll, för att ta del av allt det som utvecklas och möjliggörs. Här blir samverkan och samordning mellan exempelvis skolhuvudmän, utbildningsanordnare och SPSM9, sjukvård och så vidare central för att vara framgångsrik. Lärarfortbildning måste vara en strategisk, långsiktig process. Den är mer att betrakta som ett marathon än en . Med förbättrade förutsättningar och struk- turer som möjliggör kontinuerlig fortbildning av alla lärare, blir det möjligt att ta del av pågående utveckling, samhällsförändringar och innehållslig förändring i ämnena. Den egna digitala miljön I takt med att allt fler har allt mer teknik i fickan, och även tids nog också på och i kroppen, skapas fler möjligheter att koppla dessa personliga digitala ekosystem till de system som återfinns i utbild- ningslandskapet. En elev, student eller lärare bör kunna nyttja sin egen teknik i de fall hen önskar det, och det är motiverat ur ett utbildningsperspektiv. Det behöver finnas väl utvecklade standarder, säkerhet och integrationer för att möjliggöra detta. All buren tek- nik öppnar upp för att kunna vidga utbildningens ramar i såväl tid och rum. För att det ska vara möjligt behöver strategier, lagar och regler förhålla sig till komplexiteten i att hantera privat och offent- lig teknik. 9 SPSM, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande (2014). En digital agenda i människans tjänst: en ljusnande framtid kan bli vår: delbetänkande. (2015). Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden: slutbetänkande. (2015). Gör : digital kompetens. (2015). Om : en anto- logi om digitaliseringens möjligheter: delbetänkande. (2013). Overview and analysis of 1:1 Learning initiatives in Europe. Halverson, E. & , K. (2014). The Maker Movement in Education. , 84(4), 495–504. (2008). Visible learning: a synthesis of over 800 meta-analyses relating to achievement. Abingdon, Oxon, UK: Routledge. (2011). Digitaliseringen av skolan. (2., [rev.] (i tryck). Lärarens återkomst – från förvirring till upp- rättelse. : Natur och kultur. New Media Center (2016). Technology outlook for Scandinavian schools 2015. Hämtad från publication/2015-nmc-technology-outlook-scandinavianschools/. (2015). Students, computers and learning: making the connection. New Media Center (2016). Player-Koro, och , . Roll-out Neoliberalism’ through one-to-one laptop investments in municipality schools in . Paper presented at the Rethinking Educational Ethno- graphy Conference, 6th to 7th, : , 2013. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande (2013). Learning Analytics: The Emergence of a Discipline. American Behavioral Scientist, 57(10), 1380–1400. (2016). Öppna nätbaserade kurser (MOOCs) i svensk högskola, Hämtad . Consuetudinis magna vis est Vanans makt är stor Denna temarapport handlar om digitaliseringens möjligheter att minska människans påverkan på klimatet. I rapporten belyser fyra för- fattare olika aspekter av detta tema. Artiklarna svarar på frågor som: Hur kan man analysera digitaliseringens effekter på klimatet? Hur stor minskning av de globala utsläppen av växthusgaser skulle digi- talisering kunna leda till? Vilken roll spelar storstäder för klimatför- ändringarna och inom vilka områden har digitaliseringen särskilt stor potential att bidra med lösningar på storstäders problem? Vilken roll spelar kunskapsuppbyggnad och människors beteenden för att för- ändring ska komma till stånd? skriver om hur digitalisering kan göra stor skillnad för att minska viktiga industrisektorers koldioxid- utsläpp, och presenterar forskning som kvantifierar digitaliseringens sannolika effekter på den globala minskningen av växthusgaser . fokuserar på smarta hållbara städer och beskriver hur de möjligheter som digital teknik ger kan tas tillvara för att bidra till att nå städers klimatmål. Artikeln ger ett ramverk för hur digita- liseringens effekter kan analyseras och beskriver möjligheter och hinder för att teknisk innovation i städer ska få ett genomslag. artikel kretsar också kring städer. Han resonerar kring om städers speciella förutsättningar för att skapa ny kunskap, att samarbeta i skapande processer och att driva experiment kan främja nya, mer hållbara, levnadsmönster. Avslutningsvis presenterar ett scenario för digitaliseringen av transportsystemet och hur det skulle kunna påverka vår vardag och vårt samhälle. Han pekar på att mycket av tekniken redan finns, det är snarare affärsmodeller, ramverk och beteenden som måste förändras för att scenariot ska förverkligas. , nationalekonom och processledare vid den oberoende tankesmedjan , har bidragit med värde- fulla synpunkter på artiklarna och kommenterat dem vid ett semina- rium med författarna. Scenariot behandlades inte vid seminariet. har inte tagit ställning till artiklarnas innehåll utan varje författare ansvarar för innehåll, slutsatser och policyrekommendationer i sitt bidrag. Redaktörer för temarapporten och ansvariga för det inledande kapitlet har varit utredningssekreterare och kansli- chef . Den globala uppvärmningen fortsätter och forskningen visar att den till största delen kan knytas till människans aktiviteter. Klimat- scenarier visar på att vi kommer se en fortsatt ökad uppvärmning , till följd av fortsatt ökade halter av växthusgaser.1 Befolk- ningsökning och ekonomisk tillväxt anges vara de bakomliggande drivkrafterna till ökade utsläpp.2 Om tillväxten fortsätter att ske på samma sätt som kommer det att oåterkalleligt skada miljön och medföra stora risker för ekosystem och samhällen. Därför krävs det innovation inom produktion och konsumtion och förändringar i vår livsstil för att ta itu med de utmaningar som väntar. I detta kom- mer teknik att spela en nyckelroll.3 På global nivå finns en tydlig målsättning att minska klimatför- ändringarna. Världens länder enades vid klimatmötet COP21 i om ett nytt globalt klimatavtal, som ska gälla . Enligt avtalet ska ökningen av den globala medeltemperaturen vara väl jämfört med innan industrialismen, och ansträngningar ska göras för att hålla temperaturökningen . Digitalise- ringens potential för att nå målet nämns inte specifikt i avtalet, men länderna är överens om vikten av teknikutveckling, tekniköver- föring och innovation för att förbättra motståndskraft mot klimat- förändringarna och minska utsläppen. I detta inledande kapitel ges en översikt om de möjligheter som digitaliseringen ger att minska utsläppen av växthusgaser och män- niskans klimatpåverkan. 1FN:s klimatpanel, Klimatförändring 2013, Den naturvetenskapliga grunden. Sammanfatt- ning för beslutsfattare. , Rapport 6592, . 2FN:s klimatpanel, Sammanfattning för beslutsfattare. Att begränsa klimatförändringarna. och , Klimatologi nr 8 2015. 3OECD, Greener and Smarter ICTs, the Environment and Climate Change. Digitaliseringens potential att begränsa klimatförändringar Digitaliseringen har potential att begränsa klimatförändringar, miljö- påverkan och resursanvändning i många delar av samhället. Allt fler organisationer uppmärksammar nu de möjligheter digitaliseringen ger och gör uppskattningar av hur stor potentialen är. Enligt Global e-Sustainbility Initiative (GeSI)4 kan it möjliggöra en 20-procentig minskning av CO2-utsläpp till 2030, så att de globala utsläppen hålls nivå, med bibehållen ekonomisk tillväxt. Enligt rapporten har it-branschen en potential att minska utsläppen av växthusgaser med nära tio gånger it-branschens egna utsläpp.5 Företaget uppskattar att de globala utsläppen av växthusgaser kan minska som ett resultat av it-använd- ning.6 pekar också på att digitaliseringen har en viktig roll att spela när det gäller att möta klimatutmaningen och de globala målen för hållbar utveckling (Agenda 2030).7 Miljömålsberedningen bedömer att världens samhällen måste ställa om till nollutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser, och att utsläppen behöver övergå till negativa nivåer under andra hälften av det här århundradet.8 Miljömålsberedningen menar att digitaliseringen kan ha en betydan- de potential för en global minskning av utsläppen av växthusgaser, som utvecklingen medför frågor, t.ex. om digitaliseringen kan medföra ökad elanvändning eller användning av fossila bränslen på andra områden.9 gör dock bedömningen att det svenska miljökvalitetsmålet ”Begränsad klimatpåverkan” inte kom- mer att kunna nås med befintliga och beslutade styrmedel och åt- gärder. för fram att förändringar och en mix av nya styrmedel krävs, både på nationell och på internationell nivå. 4GeSI är en internationell medlemsorganisation som driver hållbarhetsfrågor utifrån en hel- hetssyn. De stödjer arbetet med att integrera miljömässig och social hållbarhet med it- och telekommunikationslösningar. 5GeSI och Accenture Strategy (2015), #SMARTer2030. ICT Soulitions for 21st . 6Malmodin, J. and , P. (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emis- sions in 2030, Proceedings for ICT for Sustainability Conference. 2016/17:1, Utgiftsområde 22. 8SOU 2016:21, Ett klimatpolitiskt ramverk för . 9SOU 2016:47, En klimat- och luftvårdsstrategi för . Såväl teknikutveckling, hållbart samhällsbyggande som beteende- förändringar måste till.10 På vilket sätt kan digitalisering ha effekt? Digitalisering kan ha såväl positiva som negativa effekter på miljön, och båda aspekterna behöver analyseras för att bedöma digitalise- ringens nettoeffekt. Nettoeffekten av en it-produkt eller applikation är summan av alla interaktioner med miljön. Detta innebär till exem- pel att man behöver balansera de utsläpp av växthusgaser som sker till följd av utveckling, produktion och drift av it-produkter mot de utsläppsminskningar som kan hänföras till att användningen av pro- dukterna förbättrar effektiviteten på annat håll, t.ex. i byggnader, transportsystem eller eldistribution. Förutom dessa omedelbara effekter så påverkar digitaliseringen även hur människor lever och arbetar och hur varor och tjänster pro- duceras och levereras. Vilken miljöpåverkan dessa förändringar leder till är svårare att spåra och beräkna, men de måste också ingå i analysen.11 Vidare leder varje effektivisering till att resurser frigörs, exempelvis kan man resa mer när man sparar tid och/eller pengar tack vare digitaliseringen. En utmaning blir att de resurser som fri- gjorts används på ett hållbart sätt.