sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Vidare uppger ca åtta av tio att de aldrig känner sig rädda i skolan; ingen större skillnad syns mellan pojkar och flickor. uppger dock att de oftast eller alltid känner sig rädda i skolan.38 Resultatet bekräftas i Skolinspektionens enkät med elever 2 från 2016.39 Resultatet stämmer också överens med Kommuner och Landstings (SKL) under- sökning från /15. SKL:s mätning redogör visserligen för elever i årskurs 8 men den synliggör att flickor i något mindre utsträckning än pojkar känner sig trygga i skolan.40 34Skolverket: Attityder till skolan 2015, rapport 438. 35Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 36Skolverket: Attityder till skolan 2015, rapport 438. 37OECD: Improving Schools in . 38Skolverket: Attityder till skolan 2015, rapport 438. 39Skolinspektionen: Resultat för elever 2 i samtliga medverkande skolenheter . 40Sveriges Kommuner och Landsting: Öppna jämförelser – grundskola 2016. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval Flickor engagerar sig mer än pojkar i skolarbetet Enligt en studie av återfinns de elever som själva anger att de anstränger sig ”stenhårt” i skolarbetet framför allt på naturvetenskapsprogrammet och hantverksprogrammet medan de elever som i högst uträckning uppger att de inte anstränger sig alls finns på industritekniska programmet.41 attitydstudie visar att tre av fyra av de äldre eleverna (årskurs 7–9 och gymnasie- skolan) uppger att de engagerar sig ganska eller väldigt mycket i skolarbetet. Det syns dock en skillnad från högstadiet till gym- nasieskolan, där elevernas ansträngningar minskar något. I gym- nasieskolan blir också skillnaden mellan pojkar och flickor mer markant.42 I gymnasieskolan engagerar sig flickor betydligt mer än pojkar i skolarbetet.43 Studier visar att det kan finnas en s.k. antipluggkultur bland grupper av pojkar. Skolan utgör för pojkar en plats där de formar sin könsidentitet, och att då visa ansträngning i skolarbetet betraktas som oförenligt med den manliga normen.44 Elever med utländsk bakgrund uppger att de engagerar sig mer i skolarbetet jämfört med elever med svensk bakgrund.45 Av andra studier framgår att elever med utländsk bakgrund vars föräldrar har en låg position på arbetsmarknaden, och därför en sämre ekonomisk situation, arbetar extra vid sidan av studierna för att bidra till familjens gemensamma ekonomi. Vissa flickor kan dessutom ha mer att ta hänsyn till vid sidan av skolan, t.ex. att hjälpa till med hushållssysslor och att ta hand om yngre syskon samt hålla sig hemma , vilket riskerar att påverka skolarbetet.46 41Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers val och etablering. 42Skolverket: Attityder till skolan 2015, rapport 438. Introduktionsprogramselever ingår inte i studien. 43Skolverket: Attityder till skolan 2012, rapport 390. 44SOU 2009:64: Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Se även : Coola killar pluggar inte, 2006, och : Att synas och lära utan att synas lära, . 45Skolverket: Attityder till skolan 2012, rapport 390. 46Lindblad M: De förstod aldrig min historia, . Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval Nästan hälften av flickorna känner sig stressade över skolarbetet Flickor känner sig i högre utsträckning än pojkar stressade över skolan. Sex av tio flickor i gymnasieskolan känner sig ofta eller alltid stressade, vilket kan jämföras med tre av tio av pojkarna. Den främsta orsaken som nämns är läxor och hemuppgifter. Elever med utländsk bakgrund upplever något mer stress kopplat till betyg och förväntningar från föräldrar. Det förekommer mindre stress hos eleverna på yrkesprogrammen jämfört med på de högskoleför- beredande programmen.47 En utredning konstaterade att könsskillnaderna är särskilt stora när det gäller stressen över de egna kraven och för- väntningarna. Totalt av flickorna i gymnasieskolan angav att de känner sig stressade eller minst en gång över just detta, vilket kan jämföras av pojkarna.48 Flickor tenderar också att känna sig mer osäkra på sig själva än vad pojkar gör.49 För en mer fördjupad bild av stress i gymnasieskolan, se avsnitt 5.3.6. 7.3.2Den psykiska ohälsan ökar som stressen är påtaglig hos gymnasieelever ökar också den psykiska ohälsan bland unga och har så gjort sedan 1990-talet.50 skedde dessutom ett trendbrott avseende den förbättrade hälsan.51 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) visar i sin studie Ung 2015, att andelen unga mellan som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra eller mycket bra har minskat . Andelen som upplever att de mår bra är högre bland pojkar () än bland flickor (). Denna andel har minskat, framför allt för flickor men studien visar att hälsan nu även försämras hos pojkarna.52 Bland unga utrikes födda har emellertid andelen ökat, vilket innebär att andelen unga 47Skolverket: Attityder till skolan 2012, rapport 390. 2013; : Attityder till skolan 2015, rapport 438. 48SOU 2009:64: Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 49Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 50Socialstyrelsen: Psykisk ohälsa bland unga, artikelnummer 2013-5-43. 51www.svd.se/unga-mar-samre-an-sina-foraldrar, hämtad . 52MUCF: Ung . Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval SOU 2016:77 med utländsk bakgrund som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra är större än bland inrikes födda.53 En stor del av den ökade ohälsan handlar om en ökad psykisk ohälsa. var andelen unga mellan med psykiska symtom i form av ängslan, oro eller ångest . Andelen var även här högre bland flickorna () än bland pojkarna ().54 Det är inte ovanligt att symtomen tar sig uttryck på olika sätt hos könen.55 Det blir också allt vanligare att elever använder sig av sociala medier, vilket gör att det är svårare för skolpersonal att få en inblick i den mobbning och kränkande behandling som sker inom dessa forum. Sociala medier har dessutom visat sig vara en bidragande orsak till ungas stress. En studie visade att en stor andel av gymnasieeleverna var aktiva användare av sociala medier under lektionerna (73,) och av mobiltelefoner (60,). Hos flickor fanns en signifikant koppling mellan användandet av sociala medier och stress.56 7.3.3Kunniga lärare motiverar mest I en studie av och Elevkårer uppger fler än hälften av eleverna 3 i gymnasieskolan att de inte är motiverade alls eller bara lite motiverade att gå till skolan; 17 pro- cent uppger att de inte är motiverade alls. Yrkesprogramseleverna är något mindre motiverade än eleverna på de högskoleförbered- ande programmen. av yrkesprogrameleverna anser att skolan gör dem nyfikna så att de vill studera mer, vilket kan jämföras av eleverna på de högskoleförbered- ande programmen. Av studien framgår också att av eleverna på de högskoleförberedande programmen respektive yrkesprogrammen har övervägt att avbryta sina gymnasiestudier. Den främsta anledningen till detta är enligt eleverna att de saknar motivation. Andra orsaker som nämns är 53MUCF: Ung . 54MUCF: Ung . 2015; läs mer i MUCF:s studie: När livet känns fel – ungas upplevelser kring psykisk ohälsa. och : Jobbiga tankar. 56Schlenkert C och : Stress och sociala medier bland gymnasister, . Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval stress på grund av skolarbetet, att man inte klarar av studierna, att man mår psykiskt dåligt eller att man valt fel program.57 Ytterligare faktorer som särskilt kan kopplas till studieavbrott beskrivs i kapitel 5. I samma studie uppger elever också att det som ökar moti- vationen mest är kunniga ämneslärare; av eleverna 3 i gymnasieskolan sätter det skälet främst. Därefter uppger eleverna att förtroendefulla relationer med lärare följt av att man får till- räckligt med stöd i klassrummet ökar motivationen. Därefter upp- ger de att tillgång till extra undervisning och tillgång till elevhälsa är viktiga aspekter för att öka motivationen.58 7.4Ungdomars attityder till att studera vidare, arbetsmarknaden och framtiden Efter gymnasieskolan ställs den unga inför att ta ställning till framtiden och allt vad det kan innebära. Nedan redogörs för några exempel på hur unga resonerar i termer av vidare studier, arbete och sin livssituation. 7.4.1Skolmiljön formar elevernas framtidsplaner Unga har ofta svårt att ranka sina viljeuttryck och deras önskelistor innehåller inte sällan flera motsägelser. vittnar forskare om en påtaglig ovisshet och okunskap bland ung- domar inför framtida studier och yrkesliv. För att hantera denna osäkerhet tar de hjälp av den närmaste omgivningens erfarenheter. Forskaren har i sin avhandling kunnat se att elever på ett undersökt högskoleförberedande program i större utsträckning ges utrymme för självständighet och uppmuntras till att göra individuella val, medan elever på ett undersökt yrkesprogram i stället präglades av en mer kollektiv bild av sina framtidsplaner.59 Å ena sidan kan det ses som ett givet resultat när man läser mot ett 57Lärarnas och Elevkårer: Från avhopp till examen. 58Lärarnas och Elevkårer: Från avhopp till examen. 59Puaca G: Educational choices of the future, . Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval yrke, å andra sidan kan man möjligtvis hävda att skolmiljön innebär olika förutsättningar när det gäller hur eleverna ser på sin framtid. 7.4.2Studier, jobb och resa är vanligaste planerna efter gymnasieskolan När det gäller ungdomars planer efter gymnasieskolan uppger sex av tio av eleverna 3 /16 att de planerade att studera på universitet eller högskola inom tre år.60 Resultatet är detsamma som i motsvarande undersökning från /04 medan undersökningen från /02 visade att ca hälften av elev- erna hade planer på att studera vidare inom tre år.61 Av naturliga skäl finns en skillnad mellan elever på yrkes- program och elever på högskoleförberedande program. Bland dem som läser högskoleförberedande program planerar att läsa vidare medan det på yrkesprogrammen handlar om ca 30 pro- cent. En större andel flickor planerar att läsa vidare – jämfört med för pojkarna. På yrkesprogrammen är skillnaden särskilt markant. Bland flickorna planerar att läsa vidare medan motsvarande andel för pojkarna är . Bland eleverna på yrkesprogram är det även en större andel av de utrikes födda eleverna som planerar att läsa vidare jämfört med elever födda i . Motsvarande skillnad är inte lika markant bland elever på högskoleförberedande program. Mest angelägna om att studera vidare är eleverna på naturvetenskapsprogrammet – har undersökt studieintresset för samtliga De program där eleverna i lägst utsträckning uppger att de tror att de absolut kommer att studera vidare är VVS- och fastighetsprogrammet samt bygg- och anlägg- ningsprogrammet.63 Ur () statistik framgår också att av de elever som avslutade gymnasieskolan 2012 60Statistiska centralbyrån: Gymnasieungdomars studieintresse /2016, rapport 2016:2. 61Statistiska centralbyrån: Pressmeddelande nr 2004:099 och 2002:080. 62Statistiska centralbyrån: Gymnasieungdomars studieintresse /2016, rapport 2016:2. 63Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers etablering. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval började att studera , vilket kan jämföras som hade angett att de haft sådana planer.64 7.4.3Bra betyg anses viktigast för att lyckas När unga uppger vad de tror krävs för att uppnå sina drömjobb hamnar bra betyg högst upp. Därefter uppger de hårt arbete, utbild- ning, vilja, engagemang och motivation. Vidare framstår bra betyg som det viktigaste för att kunna lyckas65 ; uppger detta i en undersökning . Pojkar uppger emellertid detta i något högre utsträckning än flickor. Totalt uppger att de tror att kontakter är viktigast och uppger att könet är viktigast, vilket är något vanligare hos pojkar än hos flickor. Totalt anser att namnet spelar roll medan 7 pro- cent menar att utseendet är viktigast för att lyckas . Värt att notera är också att den upplevda betydelsen av kontakter ökar med stigande ålder, som den upplevda betydelsen av bra betyg sjunker.66 7.4.4Fritid och ekonomisk trygghet är viktigast just nu När ungdomar mellan får uttrycka vad som är viktigast för dem just nu är fritiden är viktigast för . därefter uttrycks att leva i ett parförhållande – . Vikten av fritid för ungdomsgruppen 16 till har fortsatt att öka vid samtliga mätningar sedan dessa startade , förutom vid den senaste mätningen när den aspekten hade minskat något. Det tydligaste trendbrottet är att dagens generation unga värdesätter ekonomisk trygghet högt. Fast anställning som alltid har legat högt upp sjönk något men är nu åter mycket eftertraktat hos de unga och intar en tredjeplats.67 Pojkar uttrycker i något större utsträckning än flickor att fritid, fast arbete, yrkesställning och samhällsställning är viktigt, medan 64Statistiska centralbyrån: Gymnasieungdomars studieintresse /2016, rapport 2016:2. 65Begreppet lyckas har dock inte definierats i undersökningen. och : Jobbiga tankar. 67MUCF: Unga med attityd, rapport 2013:3. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval flickor uttrycker att parförhållande, familjebildning och barnens framtid är något viktigare. Skillnaderna är emellertid marginella.68 7.4.5Inte alla ser ljust Vad gäller synen uppger unga mellan att de är relativt optimistiska; omdömet blir 5,3 på en sjugradig skala. Margiellt är flickor något mer positiva än pojkar.69 Statistik från Ungdomsbarometern visar att det inte finns några skillnader när det gäller synen mellan eleverna på högskoleförbered- ande program respektive yrkesprogram.70 Andra studier ger emellertid en mer dyster bild. Enligt en studie av och uppger av de unga mellan att de antingen känner sig oroliga och ångest- fulla eller ledsna och nedstämda vid tanken . Variationen är dock stor, och uppger att de känner sig hoppfulla och glada inför framtiden.71 I en annan studie från Linnéuniversitet uppger av den något äldre ungdomsgruppen, 18 till , att de känner oro inför att inte ”lyckas” i framtiden.72 7.4.6Mest oro inför bostadsbrist och arbetslöshet Linnéuniversitetets studie visar att tycker att bostads- bristen är en mycket eller ganska svår utmaning; anger den som en mycket stor utmaning. Hos de flesta svarande handlar det om en oro över att inte kunna hitta en bostad över huvud taget, men några anger också en oro inför att inte hitta en bostad som passar önskemålen. Det senare är vanligare i större städer. De unga anser också att arbetslösheten är en stor utmaning; anger det som en stor eller ganska stor utmaning, och oron handlar främst om att kunna hitta ett jobb över huvud taget, följt av en oro att jobbet inte ska passa önskemålen. Några anger också en oro över att man valt fel yrkesinriktning. 68MUCF: Unga med attityd, rapport 2013:3. 69MUCF: Unga med attityd, rapport 2013:3. 70Statistik från Ungdomsbarometern på uppdrag av utredningen, dnr Komm 2016/00891. och : Jobbiga tankar. 72Linnéuniversitetet: ungdomar om framtiden; Från YOLO till oro. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval de unga klimatförändringar, diskriminering och psykisk ohälsa till följd av stress som utmaningar.73 Resultatet ligger i linje med Forum för levade historias under- sökning 2014 om vad elever i årskurs 9 och gymnasieskolan känner mest oro inför. Enligt studien känner de svarande mest oro över arbete och bostad samt ökad främlingsfientlighet och ökad in- vandring. Sammantaget visar dock studien att negativa attityder mot olika minoritetsgrupper i samhället minskar.74 Den samlade bilden av det refererade materialet är att ungas syn är splittrad. Många är optimistiska och ser flera vägar medan andra känner oro vid tanken . Mest oro upplevs vad gäller arbete och bostad, vilka utgör grundläggande förut- sättningar för att bygga upp ett eget liv. Detta återspeglas också i synen på ekonomisk trygghet och den ökande strävan efter en fast anställning. Synen kan också präglas till stor del av traditionella synsätt. En majoritet av alla elever trivs i skolan – men inte alla. Andelen unga som lider av stress och psykisk ohälsa är större . Skolarbetet och strävan att nå höga betyg är en av de bidragande orsakerna. Mobiltelefoner och sociala medier – som är en självklar del i vardagen för dagens generation unga – verkar också utgöra en bidragande faktor. Stress hos elever, påverkan av sociala medier och mönster kopplade till social bakgrund är således exempel på attity- der som skolan har att möta. Många unga vill också nå långt och uppskattar lärares stimulans och utmaningar. Skolans sociala miljö samt lärares förmåga att vända attityder och engagera har en avgör- ande betydelse för en elevs framtid. Skolan har också ett mycket viktigt kompensatoriskt uppdrag. När det gäller ungdomars val av gymnasieutbildning fram- kommer att ett stort fokus ligger på att inte riskera återvänds- gränder utan i stället välja utbildningar som man upplever håller dörrar öppna . Det kan också konstateras att dagens 73Linnéuniversitetet: ungdomar om framtiden; Från YOLO till oro. 74Forum för levande historia: Tid för tolerans. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval unga generellt anser sig först och främst göra ”roliga” val. Men i valen avspeglar sig kulturella och sociala normer – möjligtvis i så pass hög grad att det egna intresset begränsas. Det kan därmed diskuteras i vilken utsträckning alla alternativ framstår som reella valmöjligheter för den unga . 8 En internationell utblick I detta kapitel gör utredningen en kort internationell utblick. Kapitlet utgår i huvudsak från den rapport om utbildning motsvar- ande gymnasieskolan i sex olika länder1 som professor låtit göra för utredningen. Rapporten sammanfattas i bilaga 72 och behandlar bl.a. systemens karaktär och insatser för att höja utbildningsdeltagande. Därutöver har även vissa andra upp- gifter tagits fram. Ett underlag om betyg i andra länder har vidare utarbetats och redovisas i bilaga 8. 8.1Systemen har olika karaktär I studier av utbildningsförhållanden i olika länder görs ofta en åtskill- nad mellan integrerade och differentierade system. I de nordiska länderna och är utbildningarna relativt väl integrerade och likvärdiga upp till och med gymnasial nivå. Uppdelningen mellan olika skolformer och utbildningsinriktningar är begränsad och möj- ligheterna för dem som väljer yrkesorienterad utbildning att söka vidare till utbildning på eftergymnasial nivå är relativt goda. I det finska exemplet ger såväl högskoleförberedande utbildningar som yrkesutbildningar grundläggande behörighet för utbildning på efter- gymnasial nivå. Det norska systemet ger denna möjlighet genom att eleven väljer ett kompletterande spår på ett yrkes- program. I länder med en mer reglerad arbetsmarknad, som och , är utbildningssystemet i stället differentierat, dvs. 1Finland, , , , och . 2Olofsson J: Underlagsrapport: Grundläggande utbildning och utbildning motsvarande gymnasieskolan i sex länder – olika system inför likartade utmaningar. Dnr Komm2016/01549. uppdelat i parallella spår. I dessa länder ställs elever i tidig ålder inför avgörande val mellan yrkesförberedande eller studieförbered- ande utbildning. Men som utbildningarna är differenti- erade anses de vara likvärdiga, generellt erkända och ha en hög status. I utbildningssystemen i anglosaxiska länder som och , där arbetsmarknaden är mindre reglerad, karaktäriseras utbild- ningarna som begränsat differentierade. I t.ex. innebär ett high school-diplom (motsvarande gymnasial nivå) en grundläggande behörighet för eftergymnasiala studier. College och universitet sätter dock sina egna kriterier för vad som krävs för att antas till läro- anstalten. I dessa länder är ansvaret för utbud och utbildnings- organisation också starkt decentraliserat. Yrkesutbildningarna har i och traditionellt sett haft en svag ställning. Det hänger samman med att yrkesutbildning i huvudsak ses som ett ansvar för den enskilde individen och arbets- givaren. I dessa länder söker sig en betydande andel till utbildning på eftergymnasial nivå, bl.a. för att få del av den yrkesutbildning som saknas på gymnasial nivå. 8.2Utbildningsplikt i andra länder – ett antal länder har krav Bland länderna i är det vanligast att börja i och därefter gå nio eller i obligatorisk skola. Flera länder i har dock någon form av krav på utbildning upp till ålder.3 Att notera är att dessa oftare är kopplade till upp- följningssystem än sanktion. I de nordiska länderna finns inte sådana krav. I och varar skolplikten till respektive till . När det gäller de andra länderna som beskrivs i bilaga 7 syns en större spridning och en utveckling mot en höjd pliktålder. I och börjar fler- talet barn skolan det år de fyller 6 respektive . Vid 15 respektive sker en övergång till studier på gymnasial nivå. 3 – Facts and figures: Compulsory Education in Europe 2014/15. domar i dessa länder är skyldiga att delta i någon form av utbild- ning på minst halvtid . I infördes en utbildningsplikt för 17- och 18- åringar. Reformen innebär inte någon skolplikt i egentlig mening utan snarare ett krav på att 17- och 18-åringar ska delta i utbild- ningsaktiviteter, antingen på heltid eller på halvtid. Sanktionen utgörs av indragna eller reducerade understöd för dem som inte del- tar i utbildning. Hur kravet på utbildningsdeltagande upp till skulle utformas diskuterades i . I ett ursprung- ligt förslag var en utgångspunkt att det skulle finnas tvingande regler och större sanktionsmöjligheter men som reformen har genomförts har denna del inte förverkligats. I det förslag som införts betonas i stället att skolorna bör arbeta med olika former av motivations- höjande och stödjande insatser i stället för tvång. I varierar skolplikten. I flertalet delstater är det valfritt att studera på high school men det finns också exempel på delstater med 12-årig skolplikt. I 20 av totalt 50 delstater gäller skolplikten till dess att ungdomarna fyllt 17 respektive . Utbildningsplikt behandlas närmare i kapitel 10. 8.3Insatser i andra länder för ungdomar med låg utbildning – ovanligt med introduktionsprogram men flera länder har någon form av aktivitetsansvar Det är ovanligt med direkta motsvarigheter till de svenska intro- duktionsprogrammen. I och finns dock någon form av ett tionde frivilligt påbyggnadsår i för dem som behöver. I är andelen som inte fullföljer en grundskole- utbildning låg men har eleverna generösa möjligheter att komplettera sin utbildning inom gymnasieskolan. I vissa länder finns motsvarigheter till det svenska kommunala aktivitetsansvaret. I är detta väl utbyggt och det finns även i . I däremot finns inte någon motsvarighet till aktivi- tetsansvaret, men för att förebygga utbildningsmisslyckanden har kortare och mindre krävande yrkesutbildningsvägar etablerats. I finns ett utvidgat aktivitetsansvar. Som ett komple- ment till skol- och utbildningsplikten infördes särskilda regio- nala registrerings- och samordningscenter. Det s.k. uppföljnings- ansvaret täcker alla unga samt unga vuxna upp till och med , dvs. även unga som har passerat åldersgränsen för utbild- ningsplikten i . Unga och unga vuxna som har avbrutit sin utbildning ska i första hand slussas tillbaka till utbild- ning eller till praktik. I har stora resurser avsatts för lokala jobbcenter som arbetar med att hitta lösningar för unga i åldrarna 18–som varken arbetar eller studerar. Dessutom finns det, som tidigare nämnts, regler kopplade till arbetslöshetsunderstödet, vilka innebär både en rätt till och ett krav på utbildning för arbetslösa och understöds- beroende ungdomar som saknar kvalifikationer i engelska och mate- matik på grundläggande nivå. De unga som trots krav inte kommer till skolan, fångas upp av kommunala insatser som liknar det svenska kommunala aktivitetsansvaret. I handlar de federala insatserna för att fler unga ska utbilda sig inte om några systematiska eller samordnade insatser utan mer om fristående program- och projektsatsningar. 8.4Betyg i andra länder – framstår som ensamt om ett betygsystem där tidiga betyg avgör lika mycket som slutbetyg