sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur den interna kontrollen och riskhanteringen ska ordnas. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om informationssäkerhet för arbets- löshetskassor. Denna lag träder i kraft i fråga om 6 a § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken (2010:110) dels att 30 kap. 2, 4, 8, 9 och 11 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 29 kap., till 30 kap. och närmast före 30 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att 25 kap. 9 §, 29 kap. 1 § och 30 kap. 1, 6, 10 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 25 kap. 7 a § av följande För en försäkrad som har inkomst av anställning och som är företagare i den mening som avses i 34 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska, under en tid från och med det att verksamheten startade, komsten beräknas med utgångs- före det att verksamheten startade. ska bestämmas enligt första stycket endast om den därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena efter det att verksamheten startade. För en försäkrad som har För en försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete inkomst av annat förvärvsarbete och som bedriver närings- och som bedriver närings- verksamhet ska, om verksamhet ska, om 24 månader räknat från den 36 månader räknat från den månad då den försäkrade har månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort gjort eller borde ha gjort 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), (2011:1244), till minst vad som motsvarar till minst vad som motsvarar arbete för annans räkning. arbete för annans räkning. fall den försäkrade inte har fall den försäkrade inte har skyldighet att anmäla sig för skyldighet att anmäla sig för registrering, ska tiden om 24 registrering, ska tiden om 36 månader räknas som om en månader räknas som om en sådan skyldighet hade gällt för sådan skyldighet hade gällt för honom eller henne. honom eller henne. III Samverkan, rehabilitering I denna underavdelning finns I denna underavdelning finns – rehabilitering i 30 kap., – samverkan, m.m. i 30 kap., 31 kap., och 31 kap., och 9Senaste lydelse 2011:1434. 10Senaste lydelse 2011:1513. särskilda fall i 31 a kap. särskilda fall i 31 a kap. I detta kapitel finns allmänna I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rehabilitering i bestämmelser om samverkan och 2–11 §§. vissa skyldigheter, m.m. när det gäller försäkrade som har rätt till ersättning vid sjukdom i 3–11 §§. Vidare finns bestämmelser om rehabiliteringsplan i 12–14 §§. Den försäkrades arbetsgivare Den försäkrades arbetsgivare ska efter samråd med den ska efter samråd med den försäkrade lämna de upp- försäkrade svara för att de lysningar till åtgärder vidtas som behövs för som behövs för att den för- en effektiv rehabilitering. säkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och även i övrigt medverka till det. Arbetsgivaren ska också svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehab- ilitering. Bestämmelser om arbetsgivarens skyldigheter avseende arbets- anpassning och rehabilitering finns även i arbetsmiljölagen (1977:1160). den försäkrade medger det, i den försäkrade medger det, sam- arbetet med rehabiliteringen sam- – den försäkrades arbetsgivare – den försäkrades arbetsgivare – hälso- och sjukvården, – hälso- och sjukvården, – Arbetsförmedlingen, och – Arbetsförmedlingen, och berörs av rehabiliteringen av den berörs av rehabiliteringen av den för att de organisationer och följa upp de åtgärder för återgång i myndigheter som anges i första arbete som vidtas och verka för stycket, var och en inom sitt att de organisationer och myndig- heter som anges i första stycket, åtgärder som behövs för en var och en inom sitt verksam- som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. löpande se till att en rehab- löpande verka för att en rehab- iliteringsplan följs och att det iliteringsplan följs och att det vid behov görs ändringar i den. vid behov görs ändringar i den. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 7 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. För veckor som en person Till en person som utför eller utför eller deklarerar deltidsarbete under sammanlagt längst 75 ersätt- manlagt längst för varje ningsdagar inom en ersättnings- dagar i perioden får endast endast användas för veckor då användas för veckor då personen personen inte utför eller deklar- inte utför eller deklarerar något erar något arbete. Med deltidsarbete avses arbete som understiger personens arbetsutbud . Första stycket gäller inte i de fall en företagare som omfattas av 6 § ansöker om ersättning för tillfälligt avbrott i fiskeverksamheten. Denna förordning träder i kraft . Bestäm- melserna i den nya lydelsen ska dock inte tillämpas i fråga om ersättningsperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. 11Senaste lydelse 2010:2023. 2Uppdraget och dess genomförande I kommitténs direktiv framgår att kommittén har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet.1 Kommittén har övervägt förändringar som kan leda till mer håll- bara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De föreslagna förändr- ingarna antas även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna har be- lysts, liksom samspelet mellan dessa försäkringar och ekonomiskt bistånd och aktivitetsstöd. Dessutom har samspelet mellan de all- männa, de kollektivavtalade och de privata försäkringarna belysts. Kommittén har även analyserat möjligheterna att utveckla sam- hällets stöd för återgång i arbete eller studier. Som utgångspunkt för kommitténs arbete har gällt att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds. Båda försäkringarna ska även i fortsättningen ha karaktär av omställningsförsäkringar, sam- tidigt som den som har en permanent avsaknad av arbetsförmåga ska ha en tryggad inkomst. Försäkringarna ska ha en principiell uppbyggnad som medför att det alltid ska löna sig att arbeta. För- säkringarna ska vara transparenta med tydliga tidsgränser för att alla aktörer kring individen ska kunna ge ett gott stöd för återgång i arbete. Kommittén har i sitt arbete tagit sin utgångspunkt i de re- former som genomförts inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen. Kommittén har fått fyra tilläggsdirektiv under arbetets gång. Tilläggsdirektivet som lämnades innebar att utrednings- tiden för uppdraget om att redovisa ett förslag till nya regler för Uppdraget och dess genomförande beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster förlängdes. I stället för att redovisas skulle uppdraget redovisas senast den 31 mars 2012.2 Utred- ningstiden förlängdes igen i och med tilläggsdirektivet som läm- nades . Därmed skulle uppdraget avseende förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomst redovisas senast den 30 juni 2012.3 Tilläggsdirektivet som lämnades innebar att kommittén fick ett utvidgat uppdrag avseende arbetslöshetsförsäk- ringen och de ersättningar som lämnas till stöd för försörjning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program (aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning). I och med detta förlängdes utrednings- tiden för kommitténs arbete. Slutbetänkandet skulle därmed läm- nas i stället för, som tidigare angetts, senast den 15 maj 2013.4 Utredningen förlängdes igen i och med tilläggsdirektivet som lämnades . Uppdraget ska där- med redovisas senast den 2 mars 2015.5 Kommittén har sammanträtt vid 48 heldagsmöten. Tre av dessa kommittémöten har varit internat som löpt över . Följande seminarier (i kronologisk ordning) har hållits vid kom- mittémötena: ∙Anna och om arbetet i Socialförsäk- ringsutredningen och i ∙Bo Könberg om arbetet med pensionsreformen ∙Anna och om arbetet med Socialför- säkringsutredningen Uppdraget och dess genomförande ∙Per , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), om myndighetens tillkomst och uppbyggnad ∙Gunnar , akademikers centralorganisation (), om socialförsäkringarnas historia ∙Bertil , , om arbetslöshetsförsäk- ringens effekter ∙Mats och om arbetet i den parla- mentariska ∙Jan , , om arbetet med myndighetens arbetsförmågebedömningar ∙Lotta , vid , om rättsliga och etiska aspekter på arbetsoförmåga på grund av sjukdom ∙Mats och om Månadsuppgiftsutred- ningen ∙Eva om underlagsrapporten arbetslöshets- försäkringen optimalt utformad? ∙Charlotte , Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO), om underlagspromemorian Administrativt betungande pro- blem i arbetslöshetsförsäkringen ∙Ann-Kristin , , om EU:s samord- ningsbestämmelser ∙Pär , , om omställningsavtal på arbetsmarknaden ∙Ann , (), om omställningsavtal mellan och ∙Pär , , och , Lands- organisationen (LO), om omställningsförsäkring SAF-LO ∙Cajsa , och , LO, om mellan och Offentliganställ- das förhandlingsråd (OFR) Uppdraget och dess genomförande ∙Catharina , Kommuner och Landsting (SKL), och , Akademikeralliansen, om omställningsavtal ∙Claes , (), om TRR:s verksamhet och arbete med omställning ∙Tomas Petti, Trygghetsfonden TSL, om TSL:s verksamhet och arbete med omställning ∙Elisabeth och , förenade student- kårer (SFS), om underlagsrapporten socialförsäk- ringen ∙Siri , Arbetsförmedlingen, och , Försäk- ringskassan, om underlagsrapporten mellan och ∙Per , ISF, om sjukskrivningsprocessen samt om underlagsrapporten rehabilitering ∙Jon Dutrieux och , ISF, om tillämpning av den nya sjukskrivningsprocessen ∙Stefan Svallfors, , om underlagsrapporten , stöttande, tillitsfull? ∙Ingrid , och , Handikapp- förbunden, om underlagsrapporten socialförsäkring för alla ∙Jonas , , och , , om underlagsrapporten av unga ∙Joakim , , om underlagsrapporten i jämförande perspektiv ∙Peter , och utvärdering (IFAU), om underlagsrapporten inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ∙Gabriella och , , om underlagsrapporten alternativ arbetsskade- försäkring Uppdraget och dess genomförande ∙Renate Minas, , om underlags- rapporten ∙Lars Calmfors, , om arbetslöshetsförsäk- ringens finansiering ∙Fredrik , Arbetsförmedlingen, om underlags- promemorian Andel av öppet arbetslösa och deltagare i program som får ersättning ∙Carl le Grand, och , univsersitet, om underlagsrapporten Vid arbetslivets gränser ∙Susanne Ackum, , om syfte och utveckling av trepartssamtalen ∙Christer , , och , PTK, om pågående förhandlingar om omställningsavtalet ∙Erik , SFS, om förslag till jobbgaranti för studerande ∙Maria Ehlin Kolk, Studentråd, om förslag till matchnings- lån för studerande ∙Gabriella och , , om underlagsrapporten alternativ arbetsskade- försäkring (repris) ∙Maj-Charlotte , , och , Försäkring, om arbetsskadeförsäk- ringen i kollektivavtal inom den privata sektorn och kommuner, landsting och regioner ∙Kristian och , ISF, om under- lagsrapporten Den låga rörligheten mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen ∙Ingemar , och om ∙Jan , , om nya be- dömningsinstrument ∙Anders , (), om arbetets betydelse för uppkomst av besvär och sjuk- domar Uppdraget och dess genomförande ∙Kristina , , om forsknings- läget rörande hälso- och sjukvårdens roll för återgång i arbete ∙Kristina , , och , , om underlagsrappor- terna Unga vuxna med aktivitetsersättning – risk för suicidförsök och suicid samt Sjukfrånvaro efter ∙Jonas , , om underlagsrapporten munala ungdomsanställningar ∙Henrietta och , Arbetsförmedlingen, om Arbetsförmedlingens uppdrag och arbete med återgång i arbete ∙Susanne , , , och , , om Försäk- ringskassans uppdrag och arbete med återgång i arbete ∙Mikael och , , om arbetsmiljöfrågorna i relation till arbetsskadeförsäkringen, sjukförsäkringen och återgång i arbete ∙Cecilia Unge och , SKL, om hälso- och sjuk- vårdens roll i återgång i arbete ∙Eva , , om oförsäkrade arbetslösa och kommunernas arbetsmarknadspolitik ∙Kerstin , för arbetslivsinriktad rehabilite- ring (), om sjukskrivnings- och rehab- iliteringsprocessen för återgång i arbete ∙Charlotte , SBU, om arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom ∙Irene Wennemo om underlagspromemorian Omställningsavtalens ökade roll på den svenska arbetsmarknaden Kommittén har genomfört tre hearings. hölls en hearing om sjukförsäkringen och återgång i arbete. Samtliga in- bjudna gavs tio minuters talartid vardera för att redogöra för de tre viktigaste konkreta åtgärder som de bedömer bör beaktas i Uppdraget och dess genomförande översynen av den allmänna sjukförsäkringen och samhällets stöd för återgång i arbete eller studier. Representanter för , , , , , , , , , , , , , , , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan och SFS talade vid hearingen. hölls en liknande hearing om arbetslöshets- försäkringen där de inbjudna talarna hade möjlighet att besvara frågan om vilka de tre viktigaste konkreta åtgärderna de bedömer bör beaktas när det gäller arbetslöshetsförsäkringens utformning och organisation. Representanter från IFAU, , , Arbetsförmedlingen, SO, IAF, SKL, , , (), SFS, Före- tagarna, , och talade vid hearingen. arrangerade kommittén ett probleminventerande seminarium om social trygghet inom EU och de allmänna för- säkringarna vid sjukdom och arbetslöshet vid rörlighet mellan de nordiska länderna. Vid seminariet deltog representanter för För- säkringskassan, IAF, Arbetsförmedlingen, (), , , Öresund- direkt, Grensetjensten, Crossborder , SO, TCO och LO. Kommitténs ordförande och sekretariatet har hållit tolv möten med referensgrupper under arbetets gång. Referensgrupperna har haft olika sammansättning beroende på berörd fråga, men har i huvudsak bestått av representanter för arbetsmarknadens central- organisationer. Utöver detta deltog representanter från referens- grupperna på kommittémötet . Uppdraget och dess genomförande Kommittén besökte och i samband med kommittémöten för att träffa myndigheter och departement. Sekretariatet besökte myndigheter och en arbetslöshetskassa i . Sekretariatet besökte även Arbejds- skadestyrelsen i för att studera det danska arbetsskadeförsäkringssystemet. Sekretariatet har även gjort studie- besök i . Ett besök för att lära mer om den brittiska arbetsmarknadspolitiken och ett besök för att lära mer om de brittiska månatliga inkomstuppgifterna. Sekretariatet deltog i en konferens om gränshinder i , där delbetänkandet I gränslandet presenterades.6 Sekretariatet besökte även igen för att lära mer om införandet av Elektronisk Dialog med ArbeidsGiver, EDAG, dvs. de norska månatliga inkomstuppgifterna. Sekretariatet har gjort ett studiebesök vid avdelningen Reha- bilitering till arbete vid Arbetsförmedlingen för att lära mer om avdelningens verksamhet. Sekretariatet besökte Reha- biliteringsmedicinska Universitetskliniken vid Dande- ryds sjukhus för att studera klinikens verksamhet. Sekretariatet besökte och för att lära mer om bl.a. hälso- och sjukvårdens kontakter med arbetsgivare i dessa landsting. Sekretariatet besökte Akademikernas erkända arbetslöshets- kassa för att lära mer om dess verksamhet. Sekretariatet har gjort ett studiebesök vid för att lära mer om dess verksamhet. Sekretariatet besökte kontor i och huvud- kontor för att lära mer om aktivitetsstödet. Dess- utom besökte sekretariatet i för att lära mer om arbetsskadeförsäkringen. Sekretariatet har gjort ett studiebesök hos Hogia i för att lära mer om lönesystem. Ordförande och delar av sekretariatet har också närvarat i Alme- dalen under de år som kommitténs arbete har bedrivits. Uppdraget och dess genomförande 2.1.5Vidtalade myndigheter, organisationer och forskare Sekretariatet har under arbetets gång vidtalat följande myndigheter och organisationer: försäkring, , Arbetsförmedlingen, Arbetslöshetskassan Vision, SO, Crossborder , Folk- partiets ledning, Företagarna, arbetslöshetskassa, Handikappförbunden, IAF, IFAU, ISF, Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa, SBU, LO, Lärarnas arbetslöshetskassas styrelse, , , , , , , , , Unionens arbetslöshetskassa, och Öresunddirekt. Följande forskare har särskilt bistått kommittén i arbetet: Per , , , , och . Under arbetets gång har kommittén utbytt information med föl- jande utredningar ∙E-delegationen (Fi 2009:01) ∙FunkA-utredningen (A 2011:03) ∙FörMed-utredningen, Utredningen om ansvar för försäkrings- medicinska utredningar (S 2014:09) ∙Kommittén för cirkulär migration (Ju 2009:13) ∙Pensionsåldersutredningen (S 2011:05) ∙ToR-utredningen, Utredningen om trygghetssystemen och internationell rörlighet (S 2014:17) ∙Uppgiftlämnarutredningen (N 2012:01) ∙Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning (Fö 2013:03) ∙Utredningen om en nationell samordnare för effektivare resurs- utnyttjande inom hälso- och sjukvården (S 2013:14) ∙Utredningen om stöd och krav avseende arbetslösa personer som tar emot ekonomiskt bistånd (S 2014:08) Uppdraget och dess genomförande ∙Utredningen om översyn av Arbetsförmedlingen (A 2014:02) Regeringen har genom beslut till kommittén överlämnat ett antal ärenden som omfattas av kommitténs upp- drag.7 En förteckning över ärendena finns i kommitténs diarium. Kommittén har också mottagit ett flertal skrivelser från myn- digheter, organisationer och enskilda som innehåller förslag m.m. rörande frågor som omfattas av kommitténs uppdrag. En fullständig förteckning över dessa skrivelser finns i kommitténs diarium. Kommittén har publicerat tre delbetänkanden: –Social trygghet vid gränsarbete i (SOU 2011:74) I delbetänkandet redovisar kommittén uppdraget om social trygg- het vid gränsarbete i . Kommittén har delat in de gräns- hinder som har identifierats utifrån hur de bedöms kunna åtgärdas enligt följande. ∙Gränshinder där arbete pågår med att lösa dem. ∙Gränshinder som bedöms kunna undanröjas eller reduceras på annat sätt än genom rättslig reglering. ∙Gränshinder som bedöms möjliga att lösa genom rättslig regle- ring. S1994/6125/SF S 1997/4928/SF S 1999/4431/SF. Uppdraget och dess genomförande ∙Gränshinder på grund av andra länders rättsliga reglering och tillämpning. Harmoniserat inkomstbegrepp – Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna (SOU 2012:47) I delbetänkandet presenteras en konkretisering av hur månads- uppgiften bör utformas och ett förslag till harmoniserat inkomst- begrepp. Vidare presenteras analyser av hur månadsuppgifterna skulle kunna användas i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. Kommittén tar emellertid inte ställning till om detta ska göras, utan pekar bara på olika möjligheter och problem. Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64) I delbetänkandet presenteras förslag på tydligare och mer enhetliga regler för pensionärers ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom föreslås en lagstadgad reglering av förtroendevaldas ersättningsrätt, något som hanteras enligt praxis och utan uttryckligt lagstöd. Kommittén har publicerat sexton underlagsrapporter: Studerande och socialförsäkringen av SFS Rapporten kartlägger de situationer då studerande saknar ett eko- nomiskt skydd vid sjukdom och arbetslöshet. Syftet med rapporten är att beskriva de problem som finns i dagens sjuk- och arbets- löshetsförsäkringar utifrån ett studerandeperspektiv. Vid sidan av att redogöra för existerande problem presenteras också förslag på möjliga lösningar. Uppdraget och dess genomförande 2Samverkan mellan Arbetsförmedlingen och av och Arbetsförmedlingen I rapporten redovisas olika former av samverkan mellan och , men också med andra aktö- rer, för att stödja individers återgång i arbete eller studier. Rappor- ten fokuserar på hur det ser ut nu och hur samverkan har utvecklats samt hur de olika samverkansformerna har visat sig fungera i praktiken. Avslutningsvis redovisas resultat av den handlingsplansamverkan som myndigheterna har bedrivit. 3Hur bör arbetslöshetsförsäkringen utformas? Några personliga reflektioner kring alliansens arbetslöshetsförsäkring av I rapporten beskrivs bakgrunden till förändringar i allian- sens arbetslöshetsförsäkring. Författaren går igenom den etable- rade forskningen på området och möjliga utvecklingsmöjligheter i arbetslöshetsförsäkringen. 4Trygg, stöttande, tillitsfull? Svenskarnas syn på socialförsäkringarna av Rapporten behandlar svenskarnas syn på välfärdsstaten och social- försäkringarna, baserad på en serie enkätundersökningar som gjorts . Rapporten analyserar olika gruppers syn på välfärdspolitiken samt hur attityderna och skillnaderna mellan olika grupper har ändrats . 5Förtidspensionering av unga – En fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? Rapporten bekräftar att unga med låg utbildning, tidigare arbets- löshetsperioder och försörjningsproblem är överrepresenterade bland dem som beviljas aktivitetsersättning. Författarnas slutsats är att den ökning av antalet unga och unga vuxna med aktivitetsersätt- Uppdraget och dess genomförande ning som har kunnat urskiljas med stor sannolikhet kan relateras till inträdeshinder på arbetsmarknaden och en benägenhet att medi- kalisera i grunden sociala problem. 6En socialförsäkring för alla – Handikappförbundens förslag till en hållbar socialförsäkring I rapporten presenterar Handikappförbunden sina erfarenheter av hur sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna fungerar för människor med medfödd eller förvärvad funktionsnedsättning, samt ger en rad konkreta förslag till förändringar. Arbetslivsinriktad rehabilitering av ISF Rapporten slår bl.a. fast att det inte går att belägga tydliga effekter av arbetslivsinriktad rehabilitering, samt att saknar medel för att uppnå sina mål. Författarna framhåller även att arbetsgivare i har litet ansvar för arbetstagarens återgång i arbete och jämförelsevis låga kostnader för sjukfrånvaro och för- tidspensioner. I rapporten tas ett helhetsgrepp om dagens arbetsskadeförsäkring. Författarna betonar för det första att det behövs en ny arbets- skadeförsäkring som täcker en större del av kostnaderna för arbets- skadorna och som ger arbetsgivarna incitament att arbeta före- byggande. För det andra betonas att det behövs en bättre statistik över arbetsskadorna och deras kostnader. 9Ekonomiska incitament inom arbetslöshets- Författaren visar att den empiriska forskningen bekräftar att er- sättningsnivån har betydelse för hur länge personer är arbetslösa. Uppdraget och dess genomförande Inom sjukförsäkringen påverkar ersättningsnivå sannolikheten att sjukskriva sig medan effekterna på hur länge man är sjukskriven är mindre. Inom arbetslöshetsförsäkringen finns i forskningen stöd för att sannolikheten att lämna arbetslösheten ökar när den arbets- löse närmar sig tidpunkten för utförsäkring. finns även en risk att matchningen försämras om den arbetslöse accepterar arbetserbjudanden för snabbt. Forskningen visar också att benä- genheten att som arbetslös bli sjukskriven ökar betydligt om er- sättningen är högre vid sjukskrivning än vid arbetslöshet. 10Sveriges socialförsäkringar i jämförande perspektiv. En institutionell analys av sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna i 18 1930 till 2010 av , , och I rapporten redovisas både långsiktiga trender och skillnader mellan länder i de tre socialförsäkringarnas ersättningsnivåer, ersättnings- tak, varaktighet, karensdagar och kvalificeringsvillkor. Författarna visar att de faktiska ersättningsnivåerna har sjunkit i i samtliga tre socialförsäkringar och att även arbetslöshetsförsäk- ringens ersättningsnivå i ligger under genomsnittet för . Mot denna bakgrund menar författarna att om ersättningarna inte räknas upp med reallöneutveck- lingen innebär det ett avsteg från den modell som genom lagstift- ning tidigare gett inkomstbortfallsskydd för de allra flesta heltids- arbetande.