sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Det kan också finnas kvalitetsbrister i grund- materialet, som påverkar säkerheten i statistikuppgifterna om civil- samhällets deltagande i offentlig upphandling. Den typen av brister bör beskrivas i KKV:s rapportering. Den statistik som tas fram enligt utredningens förslag utgår från verksamhet som upphandlas enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Det innebär att den inte omfattar verksamhet som upphandlas enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Insatser för att höja kvaliteten generellt på upphandlingsstatistiken KKV är inte en s.k. statistikansvarig myndighet enligt förordningen (2001:100) om den offentliga statistiken men har ett ansvar för statistik om offentlig upphandling. KKV har i ett pilotprojekt 2011 sett över möjligheterna att förbättra upphandlingsstatistiken generellt och göra den mer heltäckande och jämförbar (KKV:s rapport 2011:5 Bättre statistik om offentliga upphandlingar). Bland annat föreslog KKV att upphandlingslagstiftningen bör ändras så att upphandlingar ska annonseras i en godkänd databas. Förslagen överlämnades till , som bl.a. hade i uppdrag att se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik. SOU 2016:13 Förslag för att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling har i sin tur lämnat ett antal förslag vad gäller upphandlingsstatistiken (Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling, SOU 2013:12, kapitel 10). Förslagen bereds av . Enligt Utredningen för ett stärkt civilsamhälle är frågan om att generellt höja kvaliteten på upphandlingsstatistiken delvis skild från frågan om hur statistiken kan utvecklas så att uppgifter om civilsamhällets deltagande redovisas. En generellt bättre kvalitet på upphandlingsstatistiken skulle naturligtvis höja kvaliteten även på redovisningen av civilsamhällets deltagande, men är ett större upp- drag som inte ingår i utredningens direktiv. Utredningen lämnar därmed inte några förslag som behandlar frågan om en generell kvalitetshöjning av upphandlingsstatistiken. 7 Förslag om administrativt stöd I utredningens uppdrag ingår att undersöka behovet av administra- tivt stöd till civilsamhällets organisationer. Enligt direktiven ska både små och stora organisationer kunna verka utifrån sina uppdrag utan att den administrativa bördan utgör ett orimligt stort hinder. Direktiven lyfter fram att civilsamhällets organisationer kan ha behov av stöd vad gäller till exempel rättsliga regelverk, ekono- miska frågor och finansieringsmöjligheter. Brist på sådant stöd kan medföra svårigheter för organisationerna att utveckla sin verksam- het. Direktiven anger vidare att det från organisationshåll har fram- förts behov av en funktion där administrativt stöd finns samlat, särskilt när det gäller information om juridiska och ekonomiska regelverk för det civila samhällets organisationer. Även regelverk som berör organisationerna i deras roll som arbetsgivare omnämns (dir. 2014:40). I detta kapitel redogör utredningen först för det befintliga stöd av olika karaktär som finns. Med administrativt stöd avser utred- ningen en bred definition som omfattar såväl information som mer praktiskt inriktat stöd och rådgivning. Utredningen redovisar även sin analys av behovet i civilsamhället samt redogör för förslag och bedömningar i syfte att underlätta för organisationer att bedriva verksamhet. 7.1Det finns mycket information och stöd Utredningen konstaterar att det finns mycket befintlig information och stöd av olika karaktär som vänder sig till civilsamhällets organi- sationer. Det visar den översiktliga kartläggning som utredningen har genomfört. Utredningen noterar att stödet ges av såväl det offent- liga som av civilsamhället. I avsnitten nedan redogör utredningen Förslag om administrativt stöd översiktligt för det stöd som det offentliga, främst i form av statliga myndigheter och kommuner, erbjuder civilsamhällets organisationer. Därefter redovisar utredningen också den bredd som finns i det stöd som civilsamhället själv erbjuder genom riks- och paraply- organisationer m.fl. Utredningen noterar också att det finns stöd som ges i det privata näringslivets regi. Det kan t.ex. handla om privata revisions- och redovisningsbyråer som mot betalning ger rådgivning, anord- nar utbildningar eller ger ut skrifter som rör olika frågor inom skatte- och redovisningsområdet. 7.2Stöd och information i statlig regi Många statliga myndigheter har uppdrag som innebär direkta kon- takter med organisationer i civilsamhället. Det kan handla om myndigheter som ansvarar för olika administrativa moment, som t.ex. hantering av ansökan om organisationsnummer och liknande registrering, och som därigenom har kontakter med organisationer. Det kan också handla om myndigheter som administrerar statliga bidrag och som i den rollen på olika sätt kan stödja organisatio- nerna i sina ansökningar. Enligt förvaltningslagen (1986:223, FL) har statliga myndigheter en serviceskyldighet. Det innebär att en myndighet ska lämna upp- lysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet (4 § första stycket FL). Detta kan t.ex. ske över telefon eller e-post. Med enskilda avses i förvaltningslagen inte bara enskilda individer utan även företag, organisationer och andra privaträttsliga subjekt (prop. 1985/86:80, Proposition om ny förvaltningslag, s. 59). Serviceskyldigheten innebär att myndigheten lämnar upplys- ningar om t.ex. hur den enskilde gör en ansökan, vilka handlingar som ska skickas med ansökan eller hur en blankett ska fyllas i. Myndigheten kan också vägleda den enskilde genom att anvisa hur Förslag om administrativt stöd denne bör komplettera ett ärende eller lämna förslag på enklare och bättre sätt för den enskilde att uppnå det som önskas (rättsliga vägledning, 2015, Myndigheternas serviceskyldighet). Utredningen konstaterar att myndigheternas generella service- skyldighet utgår från den konkreta kontakten mellan den enskilde och myndigheten i enskilda fall. Däremot ger serviceskyldigheten inte någon vägledning om hur en myndighet ska utforma den infor- mation som vänder sig till medborgare, organisationer och företag. 7.2.2Webbaserad information som ges av statliga myndigheter Utredningen konstaterar att det finns många statliga myndigheter som på sina webbplatser har dels information som vänder sig direkt till civilsamhällets organisationer, dels information som är mer all- män till sin karaktär men som är relevant även för civilsamhället. Mångfalden i det stöd som ges från statligt håll ställer enligt utred- ningen krav såväl på civilsamhällets organisationer att hitta rätt, som på statliga myndigheter att vid behov hänvisa en organisation vidare till en annan myndighet. Några myndigheter är särskilt centrala för civilsamhället Det finns några myndigheter som utredningen ser som särskilt centrala för civilsamhällets kontakter. En sådan myndighet är , som varje organisation som vill ha organisations- nummer har kontakt med. På , under fliken ”Företag”, finns information som vänder sig till föreningar.1 In- formationen handlar om hur man startar, driver och avvecklar olika slags föreningar och stiftelser samt trossamfund. Det finns också information riktad till föreningar om inkomstskatt för ideell sektor samt vilken lagstiftning som styr olika typer av föreningar. Informa- tionen är uppdelad på bostadsrättsföreningar, ekonomiska föreningar, ideella föreningar, idrottsföreningar, samfällighetsföreningar, stiftelser och trossamfund. Exempelvis finns det under fliken Ideella 1 Information hämtad från , se /foretagorganisationer/foreningar.4.76a43be412206334b89800048202.html Förslag om administrativt stöd föreningar information om bl.a. skatteregler och hur man ansöker om organisationsnummer. erbjuder också kostnadsfria informationsträffar där styrelsemedlemmar i ideella föreningar kan få råd om bland annat kontrolluppgift, arbetsgivaravgifter och deklarationer för föreningar. En annan myndighet som har mer generell information som vänder sig till civilsamhället är . På webb- plats, under fliken Företags- och föreningsformer, finns information om olika föreningsformer och när de kan vara lämpliga att an- vända.2 Det finns även information som rör föreningar som bedri- ver näringsverksamhet, vilka kontakter dessa föreningar ska ha med och vad olika ansökningar till kostar. Vidare hänvisas besökaren även till andra myndigheter och informa- tionsplatser, som till och (se nedan). En tredje kategori myndigheter är de myndigheter som vissa delar av civilsamhället har särskild kontakt med. Trossamfund ska t.ex. registrera sig hos Kammarkollegiet medan samfällighetsföre- ningar ska registreras hos Lantmäteriet. På Lantmäteriets webb- plats finns informationen som beskriver detta under fliken ”Fastig- heter”.3 På Kammarkollegiets webbplats4 finns information som rör civilsamhället dels under fliken ”Föreningar och stiftelser”, dels under mer sakorienterade rubriker som ”Resegaranti”. Via Kammar- kollegiet finner man också information om Allmänna arvsfonden, som har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsätt- ningar. Information i form av samlade webbplatser För delar av det civila samhällets organisationer finns information från flera myndigheter i samlade webbplatser. Det handlar om webbplatserna och . En fördel med att samla information från flera myndigheter på en webbplats 2Information hämtad från , se 3Information hämtad från , se /sv/Fastigheter/samfalligheter/ 4Information hämtad från , se / Förslag om administrativt stöd är att det underlättar för den som söker information, som därmed finner mycket av den information som behövs i ett visst samman- hang på en och samma plats. Webbplatsen är ett samarbete mellan Bolags- verket, och och vänder sig till den som vill starta, utveckla eller avveckla företag. På webbplatsen finns information om viktiga steg i ett företags utveckling, samt ett antal tjänster som kan utföras via webbplatsen (till exempel registrera företagsnamn och ansöka om F-skatt). På finns också information om idéburna/sociala företag inom vård och om- sorg samt om arbetsintegrerande sociala företag som också räknas till civilsamhället. Om man som besökare på webbplatsen söker på ”ideell förening” får man också fram viss information, bl.a. om hur man startar en ideell förening och om ideella föreningar som driver näringsverksamhet. Webbplatsen samlar information om arbets- integrerande socialt företagande, som också räknas till civilsamhället. Arbetsförmedlingen, , , Social- styrelsen, Kommuner och Landsting (SKL) och Sociala arbetskooperativens () driver webb- platsen tillsammans. På webbplatsen finns bl.a. information om förekomsten av sociala företag, handböcker och guider till den som vill driva sociala företag, samt exempel på redan verksamma sociala företag och den verksamhet som dessa driver. Delar av civilsamhällets organisationer lämnar anbud i offentliga upphandlingar. I den statliga webbaserade informationen finns också upphandlingsstöd. Under större delen av utredningstiden har upphandlingsstödet varit ett ansvar för . överfördes upphandlingsstödet till Upphandlings- myndigheten. I avsnitt 6.2.4 beskriver utredningen upphandlings- stödets utformning. Förslag om administrativt stöd 7.2.3Stöd i samband med att söka statliga bidrag Utredningens direktiv lyfter i frågan om administrativt stöd bl.a. fram att civilsamhällets organisationer kan ha behov av stöd när det gäller finansieringsmöjligheter. Det finns flera myndigheter som har en roll när det gäller finansiering av civilsamhällets verksamhet. Till exempel har alla myndigheter som administrerar statliga bidrag till civilsamhällets organisationer en stödjande roll i enlighet med myndigheternas generella serviceskyldighet (se avsnitt 7.2.1). Exempel på myndigheter som ger stöd vid bidragsansökningar Några myndigheter har särskilt tagit fram ett stöd för civilsamhällets organisationer som avser att söka bidrag. Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har på sin webbplats, förutom information om de bidrag som MUCF fördelar, en kort film med tips om hur man skriver en bra projektansökan och vad som ska bifogas.5 Tipsen handlar specifikt om ansökningar till MUCF:s bidrag. Utöver detta erbjuder myndigheten stöd till orga- nisationer som vill ansöka om de bidrag som MUCF administrerar. Det omfattar bl.a. skrivarstugor för organisationerna, informations- möten, träffar med organisationer som fått avslag och tematiska träffar kring föreningskunskap. Även Arvfondsdelegationen fördelar efter ansökan stöd ur Allmänna arvsfonden till ideella föreningar för verksamhet som är ny- skapande och utvecklande till förmån för någon av fondens tre mål- grupper barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. På fondens webbplats () finns också några råd till den som söker. Det finns även information om hur man som sök- ande också kan testa sin projektidé. Det gör man genom att ringa en av fondens handläggare på ett särskilt angivet telefonnummer under vissa telefontider (–11.00).6 5Information från , se /bidrag 6Information på Allmänna arvsfondens webbplats, se /sok-pengar och /sok-pengar/testa-din-ide Förslag om administrativt stöd Vägledning till statsbidragsgivande myndigheter Flera av civilsamhällets organisationer har till utredningen framfört synpunkter på de problem som man upplever i samband med ansö- kan om bidrag (se avsnitt 5.4). Myndigheterna Ekonomistyrnings- verket (ESV) och MUCF har i ett gemensamt projekt tagit fram en vägledning till statsbidragsgivande myndigheter (ESV 2015:43 Att ge statligt stöd till civila samhällets organisationer – Hur myndigheter kan planera, genomföra och följa upp sin bidragsgivning till ideella organisationer). Ett råd i vägledningen är att utforma en strategi för att informera och kommunicera med de sökande organisationerna på ett konsekvent och tydligt sätt. Andra råd är att överväga riktad information till de målgrupper som ska nås och att ta hand om mål- gruppernas synpunkter på eventuella brister i informationen. Verksamheten som en civilsamhällsorganisation driver är ofta till sin karaktär lokal och för många organisationer är kommunen en viktig aktör när det gäller information och stöd. Kommunernas befogenheter regleras i kommunallagen (1991:900, KomL). Där framgår att kommuner och landsting själva får ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar och som inte ska handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan (2 kap. 1 § KomL). Befogenheter och skyldigheter på vissa områden regleras i särskilda föreskrifter (2 kap. 4 § KomL). Någon särskild lagreglering av kommunens ansvar i relation till civilsamhället finns inte. Tvärtom ses kultur och fritid, dit frågor som rör civilsamhället ofta räknas, som ett fri- villigt åtagande för kommunen. Därmed är det också upp till den enskilda kommunen att besluta om utformning och omfattning av ett eventuellt stöd till civilsamhället lokalt. Utredningen noterar också mot bakgrund av genomförda kommunbesök att det finns en variation i omfattningen av olika kommuners information och stöd till civilsamhället. Förslag om administrativt stöd 7.3.2Exempel på stöd i regi Kommuner och Landsting (SKL) beskriver i sitt underlag till utredningen det stöd som kommunerna ger till civilsamhällets organisationer. Vid sidan av olika kommunala bidrag och reducerad avgift för föreningars användning av kommunala anläggningar, kan kommunerna genomföra stödinsatser som exempelvis olika former av arrangemang som föreningsmässor i syfte att synliggöra före- ningslivet och frivilliginsatser. Även stöd till föreningsråd och andra paraplyorganisationer som lokalt driver föreningsgemensamma frågor är exempel på kommunalt stöd till civilsamhället. Enligt SKL finns det också kommuner som likt exemplet nedan har föreningskontor, men det är inte så vanligt förekommande. Några kvantitativa uppgifter på t.ex. antalet kommuner som ger en viss typ av stöd till civilsamhället, finns emellertid inte. Det har inte heller ingått i utredningens uppdrag att kvantitativt kartlägga kommunernas samarbete med civilsamhället. Det finns indikationer på att det kommunala stöd som ges lokalt inte når ut till alla delar i civilsamhället. För att ta del av det stöd som finns krävs bl.a. en viss kunskap och förmåga hos de som är engagerade i civilsamhället, något som alla i civilsamhället kanske inte har. Det kan t.ex. handla om kunskap om hur kommunen fungerar och vem man ska kontakta i olika frågor (, 2015, Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden). Webbaserad information till civilsamhället lokalt Utredningens översiktliga kartläggning av befintligt stöd visar att det förekommer att kommuner har information som vänder sig till civila samhällets organisationer. Det förekommer ibland på kom- munens webbplats information om t.ex. hur man startar föreningar, hur man bokar lokaler och vilka bidrag som finns att söka. Hur informationen placeras och tillgängliggörs för civilsamhället varie- rar. I exemplet kommun finns t.ex. Föreningsstöd7, som man finner i en meny på startsidan på kommunens webbplats, för den typen av frågor. I andra fall, som t.ex. , kan man via kommunens webbplats söka under Kultur & fritid, och Före- 7 Information från kommunens webbplats, se /44.html Förslag om administrativt stöd ningar, för att finna information som rör föreningar.8 En förening i kommuner som placerar sin information på annat sätt än på kom- munens startsida förutsätts veta var föreningen ska leta för att finna informationen i fråga. Andra alternativ är att använda webb- platsens sökfunktion eller ringa kommunens växel. Föreningsbyrå – ett exempel på lokalt stöd i regi Utredningen har vid sitt besök i bl.a. tagit del av kommunens stöd till civilsamhället lokalt. I finns Föreningsbyrån9 som enligt kommunens webbplats är ”föreningarnas enkla väg att komma i kontakt med kommunen och få hjälp i frågor som rör föreningarnas verksamheter”. Före- ningsbyrån finner man genom att från kommunens webbplats klicka på ”Uppleva och göra” och ”Föreningar och föreningsstöd”. Föreningsbyrån ligger under som är ansvarig som rör civilsamhället. Föreningsbyrån hanterar alla kommunala bidrag till civilsamhället. Föreningsbyrån ger också visst praktiskt stöd till civilsamhället, bl.a. i form av utbildning i föreningsfrågor och andra mer riktade utbildningar. I frågor som rör arkivering, hänvisar kommunen civilsamhället till föreningsarkivet i länet. Även lokalbokning sköts via Föreningsbyrån, antingen på traditionell blankett eller via ett webbaserat system, Interbook. Syftet med Föreningsbyrån är att utgöra en gemensam ingång för civilsamhället i kommunen. Det innebär emellertid inte att civilsamhällets alla kontakter med kommunen går den vägen. I ser man t.ex. att några av de mer etablerade organi- sationerna tenderar att ha direktkontakt med andra delar av den kommunala organisationen och/eller ansvarig politiker, i stället för att använda sig av kommunens samlade kontaktingång för civil- samhället. 8Information från kommunens webbplats, se 9Information från kommunens webbplats, se /upplevaochgora/foreningarochforeningsstod.4.33413099136f658053c2 f28.html Förslag om administrativt stöd 7.4Stöd i civilsamhällets regi Av utredningens material och analys av befintligt stöd fram- kommer att civilsamhället ger mycket information och stöd till enskilda organisationer. Stödet och informationen är såväl av mer föreningsintern art, som stöd i olika situationer som exempelvis arbetsgivarrollen. Utredningen noterar också att mycket av stödet utgår från medlemskap, dvs. att en organisation som väljer att vara medlem i exempelvis en paraply- eller arbetsgivarorganisation där- med har tillgång till ett mer omfattande stöd än den som inte är medlem. Utredningen ser en naturlig koppling mellan medlems- avgift och utökad service, och menar att det är viktigt att eventuella förändringar i det offentliga stödet inte rubbar denna relation. I avsnitten nedan redogör utredningen för delar av det civil- samhällesinterna stödet. Redogörelsen gör inte anspråk på att vara fullständig. 7.4.1Stöd från riks- och paraplyorganisationer Riks- och paraplyorganisationer ger stöd till sina medlemmar i olika frågor, beroende på organisationens inriktning. Att ge stöd till lokalföreningar och motsvarande är ofta en av de viktigaste uppgifterna för en riksorganisation. Det handlar både om utbild- ningar för förtroendevalda, vägledningar och mer handfast rådgiv- ning i specifika situationer. Frågorna kan handla om stadgar, skatte- frågor, finansiering, arbetsgivarfrågor och mycket annat utöver de frågor som rör föreningens egen verksamhet. Som exempel kan nämnas LSU – Ungdomsorganisationer och Ideell Arena, som anordnar utbildningar och nätverk för erfarenhetsutbyte i frågor som rör organisationsutveckling och ledarskap m.m. och Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, som genom verksamheten Techsoup möjliggör för ideella organisa- tioner och allmännyttiga stiftelser att ta del av donerade IT- produkter. Andra exempel är , som bl.a. har en stadgemall för idrottsföreningar, och Unizon som erbjuder såväl kurser för nystartade kvinno- och tjejjourer som tillgång till jurist- jour och metodmaterial. Frivilligorganisationernas insamlingsråd (FRII) ger råd i fråga om redovisning för insamlingsorganisationer och har utvecklat en kvalitetskod för sina medlemsorganisationer Förslag om administrativt stöd medan Föreningar stödjer lokala paraplyorganisationer. , som samlar enskilda väghållare i , bistår sina medlemmar bl.a. i tekniska frågor och erbjuder utbildningar i syfte att höja kompetensen hos dem som arbetar med enskild väghållning. 7.4.2Stöd från arbetsgivarorganisationer och studieförbund En annan form av nationella organisationer som erbjuder stöd är arbetsgivarorganisationer respektive studieförbund. I utredningens direktiv nämns särskilt att organisationernas roll som arbetsgivare kan innebära behov av stöd. Många av de civilsamhällsorganisationer som har anställda är också medlemmar i en arbetsgivarorganisation. Arbetsgivarorganisationerna Arbetsgivar- alliansen, och samlar tillsammans drygt 8 000 medlems- organisationer från olika delar av civilsamhället. samlar arbetsgivare på olika nivåer inom . Svensk scenkonst är en femte arbetsgivar- organisation som betjänar delar av civilsamhället. Till utredningen har Arbetsgivaralliansen, och fram- fört att många av deras medlemmar i civilsamhället är relativt små arbetsgivare, som ofta saknar en HR-/personalfunktion. Det ställer särskilda krav på stöd från respektive arbetsgivarorganisation. Det är också ofta ett stort steg för en organisation med endast någon anställd på hel- eller deltid att ta kostnaden för att vara med i en arbetsgivarorganisation. Kostnaden för medlemskap i en arbets- givarorganisation varierar något, och utgörs av en fast avgift alter- nativt en andel av lönesumman. Det finns en strävan mot låga avgifter, då kostnaden kan utgöra en tröskel för medlemskap. Arbetsgivarorganisationerna uppger att de främst får frågor som handlar om anställningsformer, kollektivavtal och arbetstid. Medlem- marna är enligt interna undersökningar nöjda med den service de får från sin arbetsgivarorganisation. Fackföreningar som , Vision och Unionen är exem- pel på fackföreningar som organiserar anställda i civilsamhällets Förslag om administrativt stöd Från fackligt håll har man till utredningen bl.a. framfört synpunkter på gränsdragningen mellan anställda och ideellt engagerade/volontärer i civilsamhällets organisationer, något som exempelvis kan påverka synen på arbetstid.