sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — För att få en mer omfattande finansiering är det vanligt att söka medel för enskilda projekt. Att skriva projektansökningar är dock tidskrävande och därför görs det främst av föreningar med redan Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Detta är ofta föreningar med en nationell förankring och anställd personal så som studieförbund, Rädda barnen och . Den begränsade ekonomiska situationen är ofta förknippad med frustration över att den verksamhet man har inte värderas. Många föreningar upplever att man ”sparar pengar till samhället” () men att ersättningen inte motsvarar den insats man gör. En förening har bett om bidrag att anställa någon som håller ordning på ungdomarna i lokalen eftersom ”det hänger dubbelt så många unga i föreningens lokaler jämfört med fritidsgården runt hörnet” (). Då man nekats är tolkningen att kommunens egen verksamhet prioriteras och att man bättre måste synliggöra vilken betydelse den egna verksamheten har i jämförelse. En annan föreningsaktiv menar att föreningarnas arbete är mer kostnads- effektivt än den offentliga sektorn har möjlighet att vara då den bygger på relationer och förtroende: En kille i fängelse kostar 1 miljon . Ge mig en miljon och jag lovar dig, det blir inget stök i hela Holma. (2014- 05-15) Föreningsverksamheten kan ur ett samhällsekonomiskt perspektiv utgöra en resurs, som föreningarna själva kämpar med den dagliga ekonomin och önskar ersättning för den tid och engagemang arbetet tar. 2.2Lokaler är en förutsättning för verksamheterna Brist på lokaler är ett av de hinder för att bedriva verksamhet som vid sidan av ekonomin oftast nämns av föreningarna. Om man inte har någonstans att samlas är det svårt att hålla föreningen aktiv. [Vi skulle vilja ha] rum till barn att undervisa i, en stor sal till fest och olika kulturaktiviteter. Vi har många kulturaktiviteter men det går inte eftersom vi inte har lokal. Och [Folkets hus] lokal är mycket dyr. plus deposition för en vanlig kväll, var ska pengarna komma ifrån? Om jag hade en lokal skulle jag ordna en fest . Alla människor här vill ha fest för att byta miljö och inte bara sitta hemma. Det finns musik och sångare men det finns ingen lokal. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Fastighetsägarna har nya krav att följa när det kommer till ventilation, utrymningsvägar och handikappanpassning för samlingsutrymmen och flera av de lokaler som tidigare använts av föreningar lever inte upp till de nya kraven. Det skulle innebära en stor investering att anpassa lokalerna, en kostnad föreningarna inte är kapabla att betala. Kommunerna är medvetna om problemet och försöker inventera möjliga lokaler och hitta lösningar för föreningarnas verksamheter. På Kroksbäck och Holma har en del föreningar fått möjlighet att låna skolans lokaler och . Även stadsdelsområdets fritidslokaler samanvänds av flera verksamheter. I samtal med respondenterna blir det klart att förutsättningarna för föreningarna när det kommer till lokaler ser olika ut. En del betalar hyra för sin lokal och andra inte. Vissa föreningar har haft egen lokal länge och lokalen är en viktig del av föreningens identitet. Jag kan inte tänka mig föreningen utan den lokalen, faktiskt. Lokalen ger förutsättningar för verksamheten i den mening att finns det ett kök kan man laga mat tillsammans, ha matlagnings- kurser och erbjuda barnen fika efter skolan. I föreningar där man vill dansa och leka krävs ett större öppet utrymme och en del kvinnoföreningar vill ha avskildhet så medlemmarna kan ta av sig slöjan när de träffas. Lokalbristen är inte lika påtaglig på och Drottninghög, som den är i . På Drottninghög driver kommunen mötes- platsen IdéA där det hålls öppen verksamhet och kurser för vuxna och barn i form av läxhjälp, kurser i hantverk och hälsa, stickcafé, föreläsningar med mera. IdéA har blivit ett nav för civilsamhället på Drottninghög och föreningarnas verksamhet och studiecirklar blandas med den kommunalt arrangerade verksamheten i IdéA:s terminsprogram. Här finns även ett bibliotek. En tjänsteman berättar hur det kan gå till: Varje förening vill fungera självständigt men så ser man en koppling till IdéA. IdéA skapar ju möjligheter där föreningarna kan verka. Ska vi sätta igång någonting som har med Balkankultur att göra, då gör vi inte det bara för att vi kan göra det utan då tittar vi på vad är det för Balkanföreningar som finns i området. Och bjuder vi in dem och lägger fram idén, så kan de ta hand om det. Sen kan de ju använda våra lokaler när de behöver använda våra lokaler. Vi ger den möjligheten. (Intervju tjänsteman ) Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Genom kommunens insats bidrar de till det lokala nätverkandet, som de får viss överblick, insyn och en nära relation till föreningarna i området. På finns mötesplatsen Kulturpunkten som drivs av Helsingborgshem. Här finns inget bibliotek och Kulturpunkten utgör inte en lika aktiv mötesplats som IdéA men på samma sätt som på IdéA blandas verksamhet med föreningslivets aktiviteter. Förutom de offentliga mötesplatserna har Hyresgäst- föreningarna lokaler de kan hyra ut mot en symbolisk avgift. Andra verksamheter som bouleklubben, odlingslådorna och nattvandrarna har sin verksamhet till stor del utomhus. Vissa av studieförbunden menar dock att lokaler är en utmaning även i och att fler lokaler hade kunnat innebära fler föreningar. En stor del av min arbetstid går åt till att hitta lämpliga lokaler. […]Det är inte bara att hitta lokalen, det är hela förklaringsmodellen. ”Varför ska ni ha det och vi har ju lediga platser?” Det ska till en förståelse, en förklaring. Det känns som den tuffaste utmaningen, lokalbiten. Det är ganska svårt att få lokal, det är det som har hindrat folk [att starta förening]. Man vill inte ha en lägenhet. En försvårande omständighet i sammanhanget är att nya föreningar inte kan få hyresbidrag i respektive i . Lokalfrågan utgör vid sidan om föreningarnas ekonomiska svårigheter den största utmaningen för föreningarna och där de ger uttryck för stort behov av stöd från kommunen och i viss mån även av fastighetsägare. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden 3Civilsamhällets betydelse för lokalsamhället Vilken roll fyller då de lokala föreningarna i de fyra bostadsområdena? Dels fyller de funktioner för sina medlemmar, dels fyller de funktioner för bostadsområdet där de befinner sig. Flera av de äldre kulturföreningarna hade tidigare en stark koppling till hemlandet och ordnade kurser i hemspråks- och koran- undervisning i förhoppning att man skulle åka tillbaka till sitt hemland. Dessa kurser förekommer än men inte i lika stor utsträckning. Folket som kom i början hade en förhoppning om att åka tillbaka till sitt hemland. [Målet med föreningen då] var mer att hålla ihop med varandra, och sedan någon dag åka tillbaka. Det målet kanske har ändrats i och med att vi nu vet att vi är här och vi kommer fortsätta vara här flera generationer till. På det sättet är föreningen mer en bro mellan hemlandet och medlemmarna än det var tidigare. fyller föreningarna ett spektrum av funktioner från gemen- skap och sammanhållning till att skapa arbetstillfällen och främja deltagande i val. Gemenskapen som föreningen erbjuder är en av de viktigaste anledningarna till att man samlas. Oavsett om man organiserar sig utifrån funktionsnedsättning, att man gillar en viss sport eller att man kommer från samma land är gemenskapen i gruppen grund- läggande för att man deltar i föreningen och övrigt engagemang blir avhängig den. En föreningsaktiv berättar: Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden För det första gemenskapen. Vi har möte men efter mötet kan vi sitta och bara umgås. […]Alla kan ju bilda förening men det är det här att man känner gemenskapen, att jag får stöd från medlemmarna oavsett vilket steg jag vill ta inom föreningen. Föreningen blir en plats där man kan känna samhörighet, särskilt för personer som inte har så många andra sociala sammanhang. A:Det är viktigt att vi träffas och höra ”hur mår du, hur var dagen, vad gjorde du , har du hittat någon du ska gifta dig med?” [skratt] Alltså umgås, inte alla har många att umgås med. B:Jag har ingen [egen familj] här i , jag är själv, jag menar privat. Då har jag min andramamma [här i föreningen] som jag kan prata med och få hjälp och tips från henne. Och de andra också som jag kan prata med och be om hjälp. (2014-05- 08). Sammanhållningen är viktig dels för individen men också för att skapa en känsla av gemenskap i bostadsområdet. På frågan om det huvudsakliga målet med studiecirklar svarar en representant från ett studieförbund så här: Att människorna helt enkelt ska få hitta på saker som de vill hålla på med, att de ska kunna utvecklas. Sedan är det även gemenskapen i området, att det blir bättre och trevligare när man umgås i de formerna. Man träffar grannen på samma cirkel så blir det automatisk att man pratar där, så blir man vänner. Och sedan kan det utökas efter hand. Så den sociala biten är jätteviktig, trivseln. Att engagera sig i en förening kan vara ett sätt att umgås med människor med liknande erfarenheter och intressen. kan deltagandet manifestera en distans till de utanför gruppen. Vem man distanserar sig från kan bero på föreningens platsbundenhet och upptagningsområde, vilka resurser man konkurrerar om med andra föreningar och med vilka aktörer föreningen har samarbetat. Uppdelningen kan vara både uttalad och bero på omedvetna uteslutande mekanismer. Uppdelningen mellan könen är till exempel mer uttalad där det finns fotbollslag för killar, efter- middagsaktiviteter för tjejer etc. Kvinnor organiserar sig ofta i specifika kvinnoföreningar utifrån etnisk tillhörighet. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden organisera sig i kulturföreningar som inte uttalat utesluter kvinnor men där kvinnor i praktiken deltar på männens villkor. De får till exempel låna lokalen vid speciella tillfällen som eller är hänvisade till ett mindre rum i lokalen. Kvinnorna har vissa tillfällen, till exempel eller när något särskilt händer, det är fest eller liknande. Då är det bara att säga till att man vill ha lokalen det datumet så kommer ingen dit, då kan de vara där. Många etniska föreningar är öppna för alla oavsett etnicitet eller nationell bakgrund men lockar naturligt mest folk med den egna gruppen som man organiseras kring, så som afghanska, albanska eller somaliska kulturföreningen. Genom intervjuerna framträder också en uppdelning mellan svenskfödda och utlandsfödda. Bland annat berättas att vissa lokala föreningar har svårt att behålla med- lemmar med annat ursprung än svenskt på grund av exkluderande och fördomsfulla attityder. Inom ungdoms- verksamhet har man arbetat aktivt med dessa frågor. När man märkte av fördomar mot muslimer bland de unga i verksamheten valde man att samarbeta med en palestinsk dansgrupp vilket ledde till ett lyckat möte. efter det mötet så märkte man en förändring bland ungdomarna. Muslimskämten avtog, arabskämten avtog avsevärt. Och skämt är något som används när man inte gillar något, det märker vi. Det finns många exempel i studien där olika aktörer medvetet arbetar för att stärka de överbryggande relationerna genom gemen- samma aktiviteter med grupper med annan religions-tillhörighet, kulturell bakgrund, ålder etc. Detta görs främst av föreningar och andra aktörer som har ett mer övergripande syfte och i någon mening arbetar för att skapa ett bättre samhälle. Genom IdéA har till exempel ett projekt med odlingslådor växt fram och fått en viktig roll för sammanhållningen inom Drottning-hög och . Odlingslådorna finns mitt i bostadsområdet och olika verksam- heter och föreningar ansvarar för en egen låda som det är fritt för allmänheten att hjälpa till med odlingen och vid skörd. Odlingslådorna har lockat boende i olika åldrar och med varierande bakgrund, både föreningsaktiva och andra, och projektet har bidragit SOU 2015:96 Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden till nya möten mellan boende, utbyte av recept och spontana grillkvällar. 3.2Aktiviteter som meningsskapande och vägledande Föreningarna erbjuder sina medlemmar meningsfulla aktiviteter, inte minst för de som är gamla, ensamma, arbetslösa, sjukskrivna eller av andra anledningar saknar ett sammanhang. En sjukskriven kvinna berättar: Jag ville jobba, jag ville inte stanna hemma. Så jag började komma [till föreningen] , om jag stannat hemma skulle jag blivit deprimerad. Jag kommer hit, vi snackar, vi dricker kaffe, te... Om jag skulle stannat hemma skulle jag bli galen. En del föreningsaktiva beskriver sin verksamhet som en alternativ sysselsättning till destruktiva aktiviteter. De är medvetna om de problem som finns i området och risken för barn och unga att dras in i kriminalitet och drogförsäljning. Genom att erbjuda en alternativ aktivitet är förhoppningen att barn och unga i riskzonen ska hamna i bättre sammanhang. I och med att det är ett utsatt, omtalat område där det är mycket droger och mycket kriminalitet, men förhåller de sig till fotbollen så kanske det kan få dem att komma väck från den världen helt enkelt. Medvetenheten om att området är stigmatiserat gör föreningarna extra medvetna om att ungdomar måste ges andra förebilder, och där spelar civilsamhället en viktig roll. En del föreningar menar att de aktivt förmedlar normer, upprätthåller en social ordning och utöva en social kontroll inom gruppen. En respondent berättar: Vi finns mitt i Kroksbäck. Skulle någon [av våra ungdomar] göra något dumt så är det folk som ser dem direkt, pappas kompisar eller någon som sitter där. Och kommer den informationen ut direkt till föräldrarna. Ingen ungdom vågar ens hänga där på gatan. Så de är tvungna att komma in till föreningen i stället och hänga där, även om det kanske inte är kul i början. Men börjar man vänja sig och så hamnar man i bra spår. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Genom att hjälpas åt att ha koll på varandras barn kan man upprätthålla en social ordning bland föreningsmedlemmarna och i närområdet. I stället för att hänga på gatan deltar ungdomarna i föreningen och får där ett socialt sammanhang genom vilket det förmedlas normer. I detta sammanhang menade den förenings- aktiva att de normer som förmedlades, och som gör att man hamnar ”i bra spår”, är uppfattningen att man ska plugga hårt för att få ett bra jobb. I förlängningen kan sammanhållningen leda till ett grupptryck och förväntningar om de val man gör. Det som är positivt med att alla känner alla i föreningen är att man börjar konkurrera mot varandra på ett positivt sätt, alltså en positiv tävling. I vem som kan få bäst utbildning, vem som kan få bäst liv, vem som kan tjäna mest pengar. I stället för att göra något kriminellt. Hon blev tandläkare, då ska jag bli hjärnkirurg. Så här uttalade normer eller utövande av kontroll är det inte alla föreningar som ger uttryck för. För de flesta föreningar handlar det snarare om att hantera vardagsbekymmer som hur man beter sig mot varandra i området. En föreningsaktiv förmedlar till sina vänner inom föreningen att man borde interagera mer med ung- domarna i området. Man ska inte vara rädd, inte undvika dem, träffar man en eller två på gården kan man säga hej. Hälsar inte han så hälsar jag, då hälsar han nästa gång. På så vis förmedlar hon att man bör hälsa på varandra i området. Flera andra föreningsaktiva berättar om hur de beter sig mot sina grannar i form av att småprata med grannen, hjälpa till att bära matkassar och tvättkorgar eller visa hur man sopsorterar. Många av kulturföreningarna fungerar på liknande sätt som vägledare in i det svenska samhället och erbjuder stöd och hjälp att avkoda kulturella skillnader. De har lättare att anpassa sig in i samhället med hjälp av de som redan […]De flesta kommer bara ut i skolorna och läser sin SFI och så är det färdigt med det. Men det är mycket mer än att bara lära sig språket som man måste kunna förstå. Hur själva samhället fungerar, från det enkla som att gå till affären, det kan vara en enkelt grej som man gör som man inte tänker på. Gå till och få rätt medicin. Man får brev från läkaren och ska göra en hälsoundersökning. Sådant kan skapa konflikt. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Även andra föreningar försöker underlätta integrationen för nyanlända. Till exempel anordnar Individuell människohjälp cykel- skola för kvinnor i vilket underlättar för att få jobb inom bland annat . Cykelskolan är emellertid i andra delar av staden men information om kurserna förmedlas via bland annat Infocenter i Holma. Ett studieförbund upplevde ett annat bekymmer som man försökte lösa: Det uppstod ett bekymmer när kvinnorna skulle gå på SFI och männen gärna följde med. De var osäkra på vad det var på gång och så stod man utanför vid staketet vid de här lektionssalarna. Och hade jag tillsammans med en muslimsk man en mansgrupp så att vi i alla fall samlade ihop dem och satte oss i samma byggnad. Och kände man sig lite lugnare. På andra sätt bidrar flera föreningar till att förbättra utemiljön och tryggheten i närområdet. Hyresgästföreningarna går genom bo- inflytandeavtal tillsammans med fastighetsägaren regelbundet och går igenom utemiljön och ser över buskage och belysning för att skapa ett tryggt och trivsamt område. Självförvaltarna fyller samma funktion i Holma och Kroksbäck men är begränsat till ett fåtal fastigheter. Utemiljön kan därför vara väl omhändertaget i vissa delar av området och eftersatt på andra intilliggande platser. Odlingslådorna på Drottninghög är centralt placerade i området och bidrar också till närområdets utformning och att fler männi- skor rör sig i detta område under odling- och skördesäsong. Natt- vandrarna på Drottninghög och arbetar också för att stärka tryggheten i bostadsområdet genom att synas ute och att ”störa” verksamhet som i annat fall bidrar till otrygghet. Inom områdena i studien finns ett fåtal föreningar som har verksamhet riktad specifikt till barn och unga, men barn och ungdomars relation till föreningslivet påverkas av att de oftast är deltagare i aktiviteter som anordnas av vuxna. På Drottninghög har barn- och ungdomsverksamhet. De når dock främst barn och unga från andra delar av . Även en nystartad fotbollsförening på Drottninghög och en nystartad mötesplats på vänder sig till ungdomar som främsta Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden Rädda barnen driver projektet ”Do It” i Holma och Kroksbäck där två Engagemangsguider guidar och uppmuntrar barn att delta i föreningar i syfte att ge dem en meningsfull och långsiktig fritidssysselsättning. Rädda barnens Engagemangsguider arbetar till stor del gentemot föreningar med barn- och ungdomsverksamhet i andra delar av för att uppmuntra barn att röra sig utanför sitt bostadsområde och få andra vuxna förebilder. Man ska inte göra allt i Holma och Kroksbäck, det blir fel. Det har också varit en grej att kommunen har försökt göra allting i området, för barnen i området, att det ska vara lokalt. Men barn och unga går inte utanför området, de föds där och stannar tills de är vuxna och det är inte bra. (Intervju Rädda barnen ) En av Engagemangsguiderna menar att intresset för att delta i föreningar är lika stort om man jämför pojkar och flickor men att det kan vara viss skillnad i vilka aktiviteter de engagerar sig i. Många föreningar kan ange i siffror hur många flickor respektive pojkar de når med sin verksamhet men någon kvalitativ uppfattning om deltagande, inkludering eller utestängande mekanismer är ovanligt. Endast en respondent talar om ett medvetet arbete för att lyfta fram kvinnor och ungdomar i föreningen. [I början var det] bara föräldrarna som var aktiva och så men tycker de att vi har gjort vårt. Det får vara ungdomarna och kvinnorna som ska komma fram. […] Man har lyft fram barn och ungdomarna, att de är aktiva och får vara med och bestämma. […] Vi ser till att det alltid finns en kvinna och en ungdom med. Det är mycket att oftast är det ju bara männen som är med. Vi försöker lyfta, hela , hela . I andra fall är barnen en del av föreningens återkommande verk- samhet. I många av kvinnoföreningarna deltar barnen tillsammans med sina mammor och barnens närvaro blir en naturlig del av verk- samheten. En mamma berättar: Jag kan inte komma själv och lämna min dotter hemma, hon är . Så jag kommer med min dotter hit, hon ritar och leker. En av de äldre kvinnoföreningarna på Kroksbäck har satsat på barnverksamhet och erbjuder flickor att vara i lokalen efter skoltid och . Intresset har varit större än väntat Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden och har man delat in flickorna i grupper efter ålder eftersom alla inte får plats i lokalen . Läxhjälp är också en vanlig aktivitet för barn och unga som organiseras inom olika föreningar. Dessa verksamheter är till för att stärka barnen och ungdomarnas förutsättningar i skolan vilket ses som avgörande för framgång i livet. Andra kulturföreningar arbetar med förebilder och bjuder in framgångsrika personer att hålla föreläsningar som ett sätt att inspirera barn och ungdomar i föreningen. Konferensen vi ska ha , internationell kulturdag kallar vi det. Syftet är att presentera kultur för varandra, förebilder. Vi har fyra gäster från olika länder. […] Vi ska bjuda politiker också. De är också förebilder och jag vill använda eftersom det är val . De ska berätta vad de gjort och hur de kommit till den här nivån som politiker. Att de nu vill bli valda till eller fullmäktige. Flera föreningar med förankring i centrala delar av vänder sig till barn och unga i Holma och Kroksbäck. Det kan vara föreningar som Rädda barnen, korset och Scouterna som vill nå denna målgrupp. Vanligt är då att verksamheten organiseras i projektform där aktiviteter pågår för en grupp barn och unga under . Efterfrågan på sådana aktiviteter sägs vara stor och det kan uppstå ett tomrum för barnen när olika projekt tar slut. Flera organiserade föreningar i Holma och Kroksbäcks periferi har visat intresse av att nå barn och ungdomar i områdena som sin målgrupp. Här finns utrymme att skapa förutsättningar för fler aktörer och aktiviteter i området som riktar sig till barn och unga. Lokala föreningar och demokrati i socialt utsatta bostadsområden 4Lokal, regional och nationell förankring Det lokala föreningslivet har en tonvikt på mindre och områdesförankrade föreningar. Det gör att föreningar med liten koppling till den lokala nivån, till exempel fackföreningar, sällan förekommer i underlaget. Föreningar med kopplingar till människors fritid har starkare kopplingar till grannskapet och denna typ av föreningar förekommer därför oftare i materialet. Det förekommer också ett samspel mellan föreningar på lokal, regional och nationell nivå. Vissa av de lokala föreningarna är en del av en institutionaliserad riksorganisation med långa anor. Andra är nya och utvecklade ur specifika behov eller idéer som kan kopplas till den lokala platsen. Engagemanget i de lokala föreningarna är dessutom ofta personbundet i större utsträckning än i föreningar med regional eller nationell förankring. Verksamheter kan därmed läggas ner om en central person försvinner från området eller minskar sitt engagemang. I vilken utsträckning föreningen tillhör en nationell eller regional organisation påverkar föreningens resurser. Föreningar som , Rädda barnen och Studieförbunden har i större utsträckning resurser att tillgå i form av anställd personal, lokaler och intern finansiering. Bryggan i och Antidiskrimineringsbyrån i är exempel på nyare föreningar med nationell förankring som ännu inte etablerat dessa resurser. För dessa föreningar är personalkostnaden den största utgiften och då det är svårt att få täckning för personalkostnader står föreningen inför en osäkerhet gällande hur omfattande verksamheten kommer vara och om personalen kan jobba kvar.