sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Skolhuvudmannen behöver inte besöka praoplatsen och göra riskbedömningar i varje enskilt fall. Däremot behöver huvudman- nen ha tillräckligt underlag för att kunna bedöma om det är lämp- ligt att en specifik elev är på en specifik arbetsplats. För att kunna göra en sådan bedömning behöver skolhuvudmannen ta del av den riskbedömning som praktikplatsen gör och utifrån den bedöma om den enskilde eleven är lämplig att placera på den erbjudna prao- platsen. I de flesta fall kan en sådan riskbedömning ske genom ett telefonsamtal till arbetsplatsen. 522 § förordning (2007:913) med instruktion för . Tillämpning av reglerna om riskbedömning enligt föreskrifterna om minderårigas arbetsmiljö vid PRAO, APL och andra praktikplatser avseende kombinerad undervisning och praktik. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval 3.3.4En utökad satsning på yrkestävlingar Utredningens förslag: Det statliga bidraget till organisationen ska höjas med till 7,5 mil- joner kronor . Yrkestävlingar på nationell och internationell nivå skapar uppmärk- samhet om yrkeskunnande och yrkesutbildning och kan bidra till att höja yrkesutbildningarnas kvalitet, status och attraktionskraft. Många EU-länder satsar på yrkestävlingar för att öka attraktiviteten för grundläggande yrkesutbildning. I en kartläggning av olika typer av insatser lyfter Cedefop (Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning) fram yrkestävlingar i som ett framgångs- rikt exempel.55 Erfarenheterna från visar att ett målmed- vetet och långsiktigt statligt stöd är en förutsättning för att yrkes- tävlingar ska ha en positiv effekt på yrkesutbildningens status och attraktionskraft. Cedefop betonar även att en satsning på yrkestäv- lingar inte bör ses som en enskild insats, utan som en del av en bre- dare strategi för attraktiva yrkesutbildningar och för samverkan mellan skola och arbetsliv. I arrangeras och besöks av mellan 10 000 och 20 000 ungdomar i åldrarna 14–. Arrangemanget riktar sig mot elever, lärare, studie- och yrkesvägledare och föräldrar. Att besöka en yrkestävling kan vara ett moment i studie- och yrkes- vägledningen i och kan även fungera som ett komple- ment till praon. Vid besök på yrkestävlingar ges möjlighet att lära sig mer om och prova på olika yrken, vilket kan bidra till mer medvetna studie- och yrkesval. I en enkätundersökning som genomfördes i samband med i uppgav av de till- frågade besökarna att de blivit mer positivt inställda till yrkespro- grammen efter att ha besökt arrangemanget.56 arrangeras av organisationen , som även ansvarar för det svenska yrkeslandslaget som deltar i in- ternationella yrkestävlingar. Uttagningarna till yrkeslandslaget sker i samband med . Attractiveness of Initial Vocational Education and Training: Identifying what matters. – en sammanfattning. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval ett samarbete mellan arbetsmarknadens parter och staten. Det stat- liga bidraget till World Skills uppgår till och betalas ut av . Ett utökat bidrag till World Skills ska syfta till att stimu- lera fler yrkestävlingar på lokal och regional nivå samt att stärka det svenska deltagandet i internationella yrkestävlingar. Yrkestävlingar på lokal och regional nivå kan stärka samverkan mellan skola och arbets- liv. Fler yrkestävlingar på lokal och regional nivå ger även möjlighet för fler personer att besöka yrkestävlingar på fler orter i landet. Utredningen anser att målgruppen för de yrkestävlingar som World Skills arrangerar kan breddas och i större utsträck- ning än rikta sig mot studerande, lärare och studie- och yrkes- vägledare inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom yrkes- högskolan, samt mot vuxna som vill läsa en yrkesutbildning. Utredningen bedömer att branschskolor kan spela en viktig roll för yrkestävlingar inom sina yrkesområden, inte minst för yrkestäv- lingar som arrangeras lokalt och regionalt. arrangeras (EuroSkills) i . Det blir första gången en internationell yrkestävling arrangeras i . Utredningen bedömer att arrangemanget kommer att gene- rera ett ökat intresse för yrkestävlingar i och medföra gynn- samma förutsättningar för en utökad satsning på yrkestävlingar som genomförs eller 2017. Satsningen ska finansieras med medel som avsatts för att öka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft Utredningen föreslår att höjningen av det statliga bidraget till orga- nisationen World Skills ska finansieras inom ramen för de medel som avsatts för att öka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft.57 Dessa medel ska användas för insatser riktade till elever på landets grundskolor för att informera om yrkesprogram- men och om karriärmöjligheter inom olika yrken. För ändamålet har regeringen avsatt . 2015/16:1, utgiftområde 16, s. 188. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval 3.3.5En utredning ska få i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i Utredningens förslag: En statlig utredning ska få i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . Större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkes- vägledningen i kräver en grundligare analys än vad som varit möjlig att genomföra inom ramen för Yrkesprogramsutred- ningens uppdrag, som i huvudsak berör gymnasieskolan. Även betonade i sitt slutbetänkande den viktiga roll som studie- och yrkesvägledning i spelar för gym- nasieskolan och menade att det var hög tid att klargöra hur studie- och yrkesvägledningen ska se ut i framtiden.58 En statlig utredning bör därför tillsättas med uppdrag att utveck- la studie- och yrkesvägledningen i . En sådan utredning bör bl.a. få i uppdrag att överväga arbetslivskunskap som nytt ämne i , lämna förslag som syftar till att tydliggöra ansvars- fördelningen för studie- och yrkesvägledningen, belysa fördelar och nackdelar med hur studie- och yrkesvägledningen organiseras i kommunen, lämna förslag som syftar till att säkerställa elevernas rätt till vägledningssamtal, se över studie- och yrkesvägledarutbild- ningen samt föreslå hur fler studie- och yrkesvägledare kan utbildas. Överväga arbetslivskunskap som nytt ämne i En ny utredning bör ta ställning till om ett nytt ämne, arbetslivs- kunskap, ska införas i . Att införa ett nytt ämne där eleverna utvecklar kunskaper om arbetslivets förväntningar och möj- ligheter samt gör eleverna medvetna om vilka arbeten som finns och som kan tänkas finnas , skulle skapa möjligheter för eleverna att skaffa sig tillräckligt underlag för att kunna fatta bättre beslut angående framtida val. 58 SOU 2008:27. – en reformerad gymnasieskola. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval En förebild för ett sådant ämne skulle kunna vara system där delar av vägledningen utgörs av lektionsbaserad elev- handledning med olika innehåll beroende på årskurs. Det finns ock- så aktuella erfarenheter att inhämta från , där ämnet Utdan- ningsvalg infördes i 2008.59 Tydliggöra ansvarsfördelningen för studie- och yrkesvägledningen En ny utredning bör komma med förslag för att förtydliga och konkretisera vilket ansvar huvudmännen och skolans olika yrkes- kategorier har när det gäller studie- och yrkesvägledning. har ambitionen varit att göra studie- och yrkesvägledning till ett uppdrag för hela skolan och att kun- skapsområdet skola–arbetsliv ska ingå i undervisningen. Att studie- och yrkesvägledning är hela skolans ansvar innebär dock i prak- tiken att uppdraget lätt faller mellan stolarna.60 Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledning i pekar ut just ansvarsfördelningen som ett av skolans mest centrala utvecklingsområden. Enligt Skolinspektionen framstår studie- och yrkesvägledning som ”ett uppdrag som ingen vill ta ansvar för”.61 De brister i studie- och yrkesvägledningen som framkommer på de granskade skolorna kan i hög grad härledas till bristen på styrning och ledning i verksamheten. Detta leder i sin tur till att eleverna inte får den studie- och yrkesvägledning som de har rätt till. Enligt läroplanen ska alla som arbetar i bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund.62 Detta är alltså hela skolans ansvar, inte bara studie- och yrkesvägledarens. Trots detta förläggs ofta hela arbetet med att motverka traditionella utbildningsval till elevernas enskilda vägledningssamtal med studie- och yrkesvägledaren.63 Väg- ledningssamtalet, ett möte som sällan varar än , räcker dock knappast till för att vidga eller förändra uppfattningar 59Se exempelvis Lödding & Holen 2012 och Utdanningsdirektoratet 2013. En forskningsöversikt, s. 23. i , s. 30. 62Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, avsnitt 2.6. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval som eleven bär med sig från hela sin uppväxt och skolgång. Därför måste fler delar av skolan engageras i denna uppgift. Studie- och yrkesvägledaren har dock en nyckelroll att stödja den övriga perso- nalens studie- och yrkesvägledande insatser. Belysa fördelar och nackdelar med hur studie- och yrkesvägledningen organiseras i kommunen Hur studie- och yrkesvägledningen organiseras i en kommun har stor betydelse för elevens tillgång till likvärdig vägledning av hög kvalitet. En ny utredning bör belysa för- och nackdelar med att organisera studie- och yrkesvägledningen lokalt på skolan, respek- tive samlad vägledning, exempelvis i form av ett vägledningscent- rum. Att vägledaren är anställd på en skola är den dominerande organisationsformen även om samlad vägledning har blivit vanligare under senare år.64 Det finns ingen aktuell kartläggning av hur studie- och yrkesvägled- ningen är organiserad i kommunerna. av de 1 385 studie- och yrkesvägledare som deltog i Syvbarometern uppgav att vägledningen i deras kommun var organiserad i form av en samlad vägledning eller ett vägledningscenter. av studie- och yrkesvägledarna uppgav att vägledningen fanns på en skola med rek- tor som chef.65 utredning om vuxenutbildning på grundläggande nivå () undersöktes hur väg- ledningen inom vuxenutbildningen organiserades i kommunerna.66 I enkätstudie angav cirka en tredjedel av kom- munerna att det fanns en oberoende funktion för studie- och yrkesvägledning för vuxenstuderande i kommunen. Med oberoende avsågs att funktionen inte var knuten till en viss utbildningsanord- nare. I de flesta kommuner med en oberoende funktion fanns även tillgång till vägledare på plats hos utbildningsanordnarna. Några kommuner beskrev att vägledare från en central enhet även hade i uppdrag att befinna sig på plats hos utbildningsanordnare. Gruv- utredningens enkät visade även att det var vanligare med en obe- Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning, s. 32. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval roende vägledningsfunktion i kommuner med fler invånare än i kommuner med färre invånare. Till fördelarna med samlad vägledning hör att professionen kan samlas till ett och samma ställe, vilket uppmuntrar till kollegialt lärande. En samlad vägledning tydliggör även oberoendet gentemot skolhuvudmännen. kan en centralt organiserad vägled- ning innebära att avståndet mellan vägledare och elev, både mentalt och fysiskt, blir längre. Ett sådant avstånd kan i synnerhet vara pro- blematiskt för vägledningen i grund- och gymnasieskolan där studie- och yrkesvägledaren och skolans lärare behöver samarbeta för att uppnå läroplanens och kursplanernas krav inom kunskaps- området skola–arbetsliv. Om studie- och yrkesvägledaren inte är placerad i skolans lokaler minskar förutsättningarna för att detta samarbete åstadkoms. Säkerställa elevernas rätt till vägledningssamtal Många elever får inte tillräckligt med tid för samtal med en studie- och yrkesvägledare och vägledningsinsatserna kommer ofta sent. En ny utredning bör därför se över hur elevernas rätt till kontinuer- lig studie- och yrkesvägledning under utbildningen kan säkerställas. Ofta organiseras vägledningen genom att eleverna själva kan teckna sig för hos vägledaren för samtal. På detta sätt får vägledaren möjlighet att ägna mer tid åt de elever som har de största problemen med sina studier eller med olika val. Nackdelen med ett sådant system är att elever som inte självmant tar kontakt med en vägledare inte får ett samtal även om de faktiskt skulle ha stort utbyte av ett sådant. Situationen med en ökad valfrihet i kom- bination med en osäkerhet gör att själva valproces- sen har blivit mer komplicerad för många elever, även för de elever med god tillgång till information och orientering. Dessa elever har också behov av enskilda samtal och uppföljningssamtal med en väg- ledare. Skolinspektionens granskning av studie- och yrkesvägledning i visade att vägledande insatser på de granskade skolorna i hög grad koncentrerades till tidpunkten för elevernas gymnasieval Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval i årskurs 9.67 är sannolikheten stor att eleven redan hunnit sortera bort många möjliga yrken av skäl som tas för givna, såsom ”fel” kön eller ”fel” social bakgrund. föreslog att elevernas rätt till vägledning inför valet av studieväg i gymnasieskolan skulle skrivas in i skol- lagen.68 Förslaget, som inte realiserades, lades i väntan på vidare ut- redning av studie- och yrkesvägledningen. anser att en ny utredning inte en- bart bör ta ställning till om elevernas rätt till studie- och yrkesväg- ledning ska garanteras i skollagen utan även om en reglering ska ange antalet vägledningssamtal eller antalet timmar för vägledning som eleverna i har rätt till. Utredningen bör även redovisa vilken roll de regionala kom- petensplattformarna kan spela för att stimulera tillgången till studie- och yrkesvägledning i hela landet. Se över studie- och yrkesvägledarutbildningen Studie- och yrkesvägledarutbildningen har inte setts över . har utbildningsväsendet, lärarutbildningen och arbetsmarknaden genomgått flera stora förändringar. En ny utred- ning bör därför få i uppdrag att, utifrån skolans mål och behovet av studie- och yrkesvägledning, se över och vid behov lämna förslag till en ny studie- och yrkesvägledarutbildning. Förslagen bör inne- fatta utbildningens mål, innehåll, struktur, omfattning, dimensio- nering och styrning. Det är även av stor vikt att en översyn av studie- och yrkesvägledarutbildningen syftar till att utbildningen ska ge bättre kompetens att bredda elevernas förhållningssätt till olika yrken och utbildningar och att främja otraditionella val. kan vara en nyckelfaktor för att främja otraditionella val. En bra studie- och yrkesvägledning kan lyfta fram individens intressen och inspirera och motivera till att pröva nya tankar och alternativ. För detta krävs att studie- och yrkesvägledaren har en förmåga att känna igen och ifrågasätta stereotypa bilder av olika yrken och utbildningar. – en reformerad gymnasieskola, s. 596. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval en god kännedom om arbetsmarknaden och en aktuell bild av vad olika yrken innebär – annars riskerar vägledningen att grundas i förlegade föreställningar. Utredningen har mött kvinnliga elever som berättat att både deras föräldrar och studie- och yrkesvägledare avrått dem från att välja det industritekniska pro- grammet eftersom arbeten inom industrin är för tunga för kvinnor. Det verkar som att vägledaren i dessa fall har bristfällig kunskap om de arbeten som finns inom industrin och den teknikutveckling som skett i branschen, men även har stereotypa föreställningar om vilka människor som bör arbeta inom industrin. Ett huvudresultat av Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledning i var att de granskade skolorna inte arbetar aktivt för att motverka begränsningar i elevernas studie- och yrkesval utifrån kön och social eller kulturell bakgrund. 69 Skolinspektionen konstaterar att skolorna inte har gett eleverna redskap att problematisera tankemönster, attityder eller traditioner som kan ha begränsande inverkan på individers hand- lingar och livsval. Möjligen kan detta förklaras av att skolans perso- nal själva ofta saknar dessa redskap. Ett lärosäte som kommit långt i arbetet med att inkludera norm- kritiska perspektiv i studie- och yrkesvägledarutbildningen är . har högskolans fakultet för läran- de och samhälle genomfört flera förändringar av studie- och yrkes- vägledarutbildningen. Bland annat har en kurs med titeln ”i ett normkritiskt perspektiv” införts. Kursens fokus är att synliggöra och problematisera socialt och kontextuellt skapade föreställningar och normer.70 I undervisningen behandlas perspektiv på genus, migration och generation med utgångspunkt i hur studentens föreställningar och normer kring dessa kan påverka individen i ett vägledningssammanhang. är den enda av de tre studie- och yrkesvägledarutbildningarna i landet som har en kurs av detta slag. Med tanke på skolans uppdrag att mot- verka begränsande normer är det rimligt att alla studie- och yrkes- vägledarutbildningar innehåller utbildning i dessa frågor. 70Malmö högskola 2014. i ett normkritiskt perspektiv. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Föreslå hur fler studie- och yrkesvägledare kan utbildas Det råder brist på studie- och yrkesvägledare med studie- och yrkes- vägledarutbildning i , även om andelen utbildade har ökat . Enligt statistik saknar av studie- och yrkesvägledarna i (omräknat till heltidstjänster) studie- och yrkesvägledarutbildning. I gymnasie- skolan är andelen och inom vuxenutbildningen 17 pro- cent.71 En ny utredning bör komma med förslag om hur fler studie- och yrkesvägledare kan utbildas samt hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare kan öka. Inte minst behöver det bli lättare för studie- och yrkesvägledare som är verksamma som vägledare men som saknar rätt utbildning att skaffa sig en sådan och där- igenom få möjlighet att bli tillsvidareanställda. En möjlig åtgärd för en ny utredning att överväga är en särskild satsning i form av en förkortad studie- och yrkesvägledarutbildning som genomförs med särskilda medel. 3.4Ekonomiska konsekvenser och finansiering av förslaget om prao Utredningen föreslår att det i skollagen införs en bestämmelse om att eleverna i årskurs 8 och 9 i och årskurs 9 och 10 i specialskolan ska få möjlighet till minst två veckors praktisk arbets- livsorientering (prao). Enligt utredningens förslag ska praon kunna förläggas till en arbetsplats eller till undervisningen på gymnasie- skolans yrkesprogram. Praon ska genomföras inom ramen för och specialskolans timplaner. Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finansiering. Förslaget om prao i och special- skolan innebär ett utökat åtagande för huvudmännen, även om de flesta huvudmän i tillämpar prao i någon form. Kostnadsökningen kommer att bestå av utökade utgifter i form av lönekostnader för administration av praon samt i vissa fall 71 statistik för /14. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval utgifter för elevernas måltider och resor. Utredningen anser att för- och efterarbete i samband med praon som genomförs inom ramen för undervisningen inte bör betraktas som ökade kostnader för huvudmännen eftersom sådan undervisning omfattas av läroplanen. Utredningen uppskattar att de sammanlagda kostnaderna för administration, måltider och resor i samband med praon kommer att uppgå till om cirka 110 000 ele- ver praoar under ett år.72 Av dessa kostnader utgör kostnader för administration och kostnader för måltider och resor . Beräkningarna bygger på ett antagande om att praon genomförs i antingen årskurs 8 eller 9 i eller i årskurs 9 eller 10 i specialskolan. Enligt utredningens förslag bör det dock inte finnas något hinder att praon delas upp på andra sätt. Skolhuvudmännens kostnader för administration Med administration av prao avses arbetsuppgifter som att hitta prao- platser, att bedöma risker på arbetsplatserna samt att samordna prao mellan grundskola, arbetsplats och gymnasieskola. Utredningen har genom kontakter med och med huvudmän inom grund- skolan försökt uppskatta huvudmännens kostnader i samband med praon. Utredningen konstaterar att kostnaderna kan variera stort eftersom huvudmän som tillämpar prao administrerar praon på olika sätt. I vissa kommuner samordnas praon på central nivå i kom- munen eller i ett kommunalförbund, vilket medför skalfördelar.73 I administration av praon ingår att göra riskbedömningar i enlig- het med föreskrifter. Skolhuvudmannen behö- ver dock inte besöka arbetsplatsen och göra riskbedömningar i varje enskilt fall.74 Däremot behöver huvudmannen ha tillräckligt under- lag för att kunna bedöma om det är lämpligt att en specifik elev är på en specifik arbetsplats. För att kunna göra en sådan bedömning behöver huvudmannen ta del av den riskbedömning som arbets- 72Grundskolan har mellan cirka 97 000 och 113 000 elever per årskurs. 73Ett exempel på samordning av prao är som drivs av . Tillämpning av reglerna om riskbedömning enligt föreskrifterna om minderårigas arbetsmiljö vid PRAO, APL och andra praktikplatser avseende kombinerad undervisning och praktik. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval platsen gjort av sin egen arbetsmiljö, och utifrån den bedöma om den enskilde eleven är lämplig att placera på den erbjudna arbets- platsen. Utredningen bedömer att riskbedömningar i de flesta fall kan ske genom ett telefonsamtal till arbetsplatsen, en bedömning som delar. Utredningen uppskattar den genomsnittliga tidsåtgången för administration till cirka en halv timmes arbetstid för en studie- och yrkesvägledare per elev som praoar på en arbetsplats.75 Kostnaderna för administration uppskattas i ett sådant scenario till cirka 15,5 mil- joner kronor om cirka 110 000 elever praoar . Huvudmännen kan dock antas behöva lägga ner på administration per elev för de elever som praoar på ett yrkespro- gram. Arbetsmiljön på en gymnasieskola är anpassad för minder- åriga, vilket innebär att avsevärt mindre tid behöver läggas på risk- bedömningar. Möjligheten att förlägga praon på ett yrkesprogram i gymnasieskolan innebär även att mindre tid måste läggas på att hitta praoplatser till enskilda elever som inte har ordnat en prao- plats på egen hand. Utredningen uppskattar att cirka en tredjedel av eleverna i en årskull kommer att praoa på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Detta innebär att det är rimligt att uppskatta den totala kostnaden för administration av prao till . Skolhuvudmännens kostnader för måltider och resor Utredningens förslag om prao medför även kostnader för skol- huvudmännen för måltider och resor i samband med praon. Även sådana kostnader varierar mellan de huvudmän som erbjuder prao , beroende på antalet elever som erbjuds lunch på arbetsplatsen och hur stort avståndet är till elevernas praoplatser. Det förekommer att eleven erbjuds lunch på sin praoplats, men utredningen har inte närmare kunnat uppskatta hur stor andel elever det gäller. Andelen elever som erbjuds lunch på sin praoplats 75 Den genomsnittliga månadslönen för yrkesgruppen andra pedagoger med teoretisk specialist- kompetens, där studie- och yrkesvägledare ingår, är (SCB 2014. Månadskostnaden för huvudmannen, inkl. arbetsgivaravgifter, är . Kostnaden för en halv timmes arbetstid för en studie- och yrkesvägledare beräknas till (44 982 / 320 = 140,5). Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval kan antas öka till följd av möjligheten att förlägga praon till undervisningen på gymnasieskolans yrkesprogram. Utredningen har utgått från en kostnad för måltider på per elev per dag, vilket motsvarar den genomsnittliga kostnaden för skolmåltider i grundskolan.76 Den genomsnittliga kostnaden för måltider blir per elev. Om av eleverna ska ersättas för måltider i sam- band med prao uppgår den årliga kostnaden till . Utredningen har inte kunnat uppskatta hur stor andel elever som ersätts för resor i samband med prao.