sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — Sökanden skulle därefter ha yttrandet som en bilaga till ansökan om lärarlegitimation som lämnas till . Nackdelen är då att den sökande måste vara i kontakt med två olika myndigheter. Det är ur den enskildes perspektiv viktigt att handläggningen av legitimationsärendet utgår från att den enskilde bara behöver ha kontakt med en myndighet. Det finns enligt i princip inte några legitimationsärenden avseende personer med utländsk utbildning som handläggs inom den reglerade handläggningstiden. Det är inte möjligt att analysera om denna handläggningstid är realistisk eftersom handläggningstiden i stor utsträckning beror på den stora ärendemängd som belastar myndigheterna . Utredningen bedömer att en förnyad analys av hanteringen av dessa ärenden bör göras när ärendemängden är i balans. 14 4 kap. 6 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation 8.4Krav om yttranden från Universitets- och högskolerådet ska vara kvar utom där det är obehövligt Utredningens förslag: Om ett bevis över utländsk lärar- eller förskollärarexamen ligger till grund för ansökan om legitimation ska inhämta ett yttrande från Universitets- och högskolerådet innan ärendet avgörs om det inte är obehövligt. Utredningens bedömning: bör se över från vilken tidpunkt myndigheten beräknar handläggningstiden. En uppföljning och analys av ärendehanteringen och yttrande bör göras när ärendemängden är i balans och . Enligt utredningen ska även fortsättningsvis begära ett yttrande från UHR innan ärenden avgörs i de fall ett bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ligger till grund för ansökan om legitimation. Att ska göra det framgår av 4 kap. 2 § behörighetsförordningen. Anledningen till att UHR ska yttra sig över den utländska utbildningen är att det, som framgår av utredningens analys, är UHR som är den myndighet som har den upparbetade kompetensen och erfarenheten att bedöma utländska utbildningar. Det är ur ett rättsäkerhetsperspektiv viktigt att de utländska utbildningarna blir bedömda korrekt och enhetligt. Det finns ansökningsärenden där UHR vid tidigare tillfälle har bedömt en utländsk utbildning och det utlåtandet finns bilagt ansökan. Dessa utlåtanden kan avse svar på om en utländsk utbildning från tredje land är att anse som gymnasial eller postgymnasial. Om det klart och tydligt framgår av UHR:s tidigare utlåtande att den sökande har en sådan utbildning som inte kan ligga till grund för en svensk lärarlegitimation är det enligt utredningen obehövligt att inhämtar ett yttrande från UHR. bör då kunna fatta beslut i ärendet utan yttrande från UHR. Fall där det i övrigt kan anses vara obehövligt för att inhämta yttrande får utarbetas i rättstillämpningen. Som framgår av analysen gäller det Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation få ärenden, men ur den enskildes perspektiv är det rimligt att få ett snabbt beslut. Av bestämmelsen i 4 kap. 2 § behörighetsförordningen ska meddela beslut i ärenden om legitimation senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har kommit in till myndigheten. bör se över hur myndigheten påbörjar beräkningen av handläggningstiden. Enligt utredningen ska, i enlighet med behörighetsförordningen, beräkningen av tiden påbörjas när ansökan är komplett med nödvändiga bilagor. Som utredningen har beskrivit är det inte lämpligt att UHR:s tidsram för att avge yttrande över en utländsk utbildning och examen regleras i behörighetsförordningen. Den analys som utredningen har gjort har utgått från det läge och den ärendemängd avseende legitimationsärenden med utländska utbildningar som finns . är läget hårt ansträngt av en mycket stor ärendemängd som beror på viss eftersläpning av ärenden. Ärendemängden är inte i balans och det är inte möjligt att bedöma hur det lämpligaste sättet att hantera ärenden är i ett normalläge. Utredningen gör därför bedömningen att en uppföljning och analys av hanteringen av yttrande bör göras när ärendemängden är i balans och senast . bedömer att med nuvarande takt och prognos kommer ärendemängden inte att vara i balans förrän om minst . Utredningens förslag: Ändringen i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ska träda i kraft . Ändringen i behörighetsförordningen ska träda i kraft . Ändringarna i förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ska träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Den föreslagna ändringen i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och i förordningarna bör träda i kraft . För lagändringen och ändringen i behörighetsförordningen bedöms vara en lämplig tidpunkt. De förordningsändringar som gäller kompletterande utbildning bör träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning efter . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utredning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska detta också redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvensutredning i enlighet med bestämmelserna i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I kapitlet redovisas identifierade konsekvenser av de förslag som presenteras i betänkandet. Konsekvenser för prövning av godkännanden prövar ärenden om lärares och förskollärares legitimation i utländska ärenden . I prövningen ingår att begära yttrande från Universitets- och högskolerådet (UHR). innebär att i fall då det är obehövligt inte behöver inhämta ett sådant yttrande. kommer då vara den myndighet som kommer att bedöma den utländska utbildningen i dessa ärenden. Enligt är det relativt få ärenden, cirka 1–som berörs av förslaget. Utredningen bedömer att förslaget inte innebär en kostnadsökning för och att myndigheten inte behöver resurstillskott med anledning av utredningens förslag. Konsekvenser för Universitets- och högskolerådets utfärdande av yttranden Universitets- och högskolerådets (UHR) utfärdar yttranden över utländska utbildningar till i ärenden om lärares och förskollärares legitimation . Förslaget innebär att i fall då det är obehövligt inte behöver inhämta ett sådant yttrande och UHR behöver följaktligen inte utfärda yttranden i dessa ärenden. Enligt är det relativt få ärenden, cirka 1–som berörs av förslaget. Utredningen bedömer att även om förslaget innebär att UHR kommer att utfärda färre yttranden så innebär det inte något behov av ändring i anslaget med anledning av utredningens förslag. Konsekvenser för Arbetsförmedlingens uppdrag med nyanlända Arbetsförmedlingen ansvarar för bland annat arbetsmarknadsutbildning, arbetsträning och validering. Myndigheten har ansvar för det snabbspår för nyanlända lärare och förskollärare som kommer att starta med en pilotomgång . Utredningen föreslår en utökning av snabbspåret till att omfatta ytterligare kategorier än de som omfattas (se avsnitt 6.3.2). Den utbildning som ges föreslås ske inom arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasial nivå och en schablonkostnad för sådan utbildning per deltagare och vecka är . Utbildningens längd beräknas . Per person som deltar i utbildningen blir kostnaden exkluderat aktivitetsstöd/etableringsstöd . Om förslaget omfattar 500 deltagare1 i hela landet blir den totala kostnaden . Utredningen föreslår härutöver en utbildningsinsats för nyanlända som har utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola (se avsnitt 6.3.1). Den utbildningen som ges föreslås ske inom arbetsmarknadsutbildning på gymnasial nivå och en schablonkostnad för sådan utbildning per deltagare och vecka är . Utbildningens längd beräknas . Per person som deltar i utbildningen blir kostnaden exkluderat aktivitetsstöd/etableringsstöd . Om förslaget omfattar 500 deltagare2 i hela landet blir den totala kostnaden . Den totala kostnaden för de två insatserna för utbildningar blir då . Förslagen skulle öka kostnaderna i anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Enligt finns inte avsatta medel för de föreslagna insatserna, dock bedömer myndigheten att om utbildningarna leder till arbete så bör utbildningen kunna rymma inom ramen för de anslagna medlen. Utredningen bedömer att förslagen inte innebär en kostnadsökning för Arbetsförmedlingen och att myndigheten inte behöver resurstillskott med anledning av utredningens förslag. Konsekvenser av förslag som gäller asylsökande Utredningen föreslår att i lämplig omfattning ska kartlägga asylsökandens utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet. är drygt 170 000 personer inskrivna i mottagningssystemet. Av dessa är drygt 100 000 personer . Cirka 9 000 av dessa har redan uppehållstillstånd. 1Den dimension som, enligt Arbetsförmedlingen, anses rimlig inledningsvis för att säkerställa att det inte utbildas ett stort antal personer som sedan inte får en anställning. 2Den dimension som, enligt Arbetsförmedlingen, anses rimlig inledningsvis för att säkerställa att det inte utbildas ett stort antal personer som sedan inte får en anställning. 78 000 personer som väntar på beslut är drygt 7 000 i processerna3 för de som förväntas få beslut om att lämna landet. De asylsökande som är aktuella för praktik är de som finns inom den s.k. normalprocessen – dessa är 71 000 personer, varav 4 000 personer redan är kartlagda. De personer som finns i balans att kartlägga är således 67 000 personer. Varje kartläggning beräknas ta 5–beroende på om den görs i samband med annat samtal eller vid ett särskilt tillfälle. har ett befintligt system där kartläggning kan göras. Kartläggningen kräver tolk. I instruktioner till verksamheten finns inget givet tillfälle då en kartläggning ska göras, men att den ska göras. Insatsen med kartläggning kräver någon form av kompetensutveckling av de medarbetare som ska utföra uppgiften. För nyinskrivna personer uppskattas kostnaden för kartläggning uppgå till (beräknat på aktuella volymer , vilket är 60 000 personer). För balansen på 67 000 personer finns flera alternativa möjligheter att genomföra kartläggningen. Det minst optimala alternativet kostnadsmässigt är att varje person kallas på ett tolkat samtal för kartläggning till en total kostnad om . Ett annat alternativ är att kartläggningen sker genom självskattning genom att den asylsökande fyller i uppgifterna i en blankett. Kostnader som uppkommer med detta alternativ är utskick, mottagande, registrering av uppgifter och kostnad för översättning. Kostnaden uppskattas till totalt , varav för insatsen och för översättningen. Ytterligare ett alternativ är att köper en mobilapp för kartläggning, vilket testats av Arbetsförmedlingen . Det alternativet kräver upphandling, vilket gör att det inte är möjligt att redovisa kostnad eller effekt. Utredningen bedömer att insatsen kan få konsekvenser för övrig verksamhet om använder befintliga personalresurser. Kostnader utöver personal ryms inom nuvarande anslagsram. Utredningen bedömer att förslagen innebär en kostnadsökning avseende personalkostnader för och att myndig- 3 Processerna ”” och ”hemland”. heten behöver resurstillskott med anledning av utredningens förslag. Utredningen anser att ett resurstillskott kan finansieras genom omfördelning inom utgiftsområde 8. Utländska lärares vidareutbildning har fått ett ökat antal sökande och ett ökat antal studerande. har antalet helårsstudenter4 succesivt ökat från drygt 340 till knappt 400. Det är en ökning av antalet helårsstudenter med 3–. Den kompletterande utbildningen ska riktas till högst 500 helårsstudenter och satsningen ger universiteten och högskolorna rätt till en ersättning om per helårsstudent.5 Behov av komplettering för den enskilde individen kan innefatta åtgärder av mindre eller större omfattning. Om samma ökning av antal sökande och antagna sker kommer antalet helårsstudenter öka från knappt 400 till cirka 4256. Enligt utredningens förslag kan ytterligare personer7 komma ifråga för kompletterande utbildning för utländska lärare. Enligt uppgift har cirka 12 procent8 av dem som ansöker en avslutad utländsk utbildning som inte är en lärar- eller förskollärarutbildning. Om dessa personer har arbetslivserfarenhet som lärare eller förskollärare och en utbildning som skulle kunna kompletteras mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen, så skulle ytterligare antalet helårsstudenter att öka. Utredningen föreslår vidare att den kompletterande utbildningen får omfatta ytterligare 30 högskolepoäng. Sammantaget bör föreslagna förändringar i förordningen innebära 4Helårsstudent är ett volymmått som innebär att antalet studenter omräknas till heltidsstuderande . 5Regleringsbrev för avseende anslagen 2:64 och 2:65 inom utgiftsområde 16. 7Den som har en avslutad utländsk utbildning som inte är en lärarexamen ska kunna komplettera sin utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen om personen har relevant yrkeserfarenhet. Se överväganden i avsnitt 5.5. 8Uppgifter av , nationell samordnare för Utländska lärares vidareutbildning. –att ytterligare personer9 kan antas till kompletterande utbildning för utländska lärare vilket troligtvis medför en viss ökning av antalet sökande och antalet antagna. –att vissa kompletteringar, som inte inrymts inom ramen för 120 högskolepoäng, kan inrymmas inom förslagen poängram, 150 högskolepoäng, vilket kan medföra en viss ökning av antalet antagna. –att en student enligt bestämmelserna om tillgodoräknande har rätt att tillgodoräkna sig en utländsk utbildning och kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet. Bestämmelserna, som gäller men som utredningen poängterar att de ska användas mer noggrant, innebär att den utländska utbildningen inte behöver vara identisk med den svenska. Om lärosätena ser över tillgodoräknande av utbildning och yrkeserfarenhet bör detta medföra att den kompletterande utbildningen i viss mån kan förkortas ytterligare. kan kompletterande studier mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen förväntas bli längre än tidigare eftersom kompletteringen föreslås inrymmas inom 150 högskolepoäng. –att ett examensarbete, som ingår i den utländska utbildningen, kan understiga det som anges i examensbeskrivningen vid komplettering enligt förordningen. Om det i den utländska utbildningen har ingått ett examensarbete, ska studenten inte behöva komplettera med ett examensarbete inom ramen för den svenska utbildningen. Det kan medföra att den kompletterande utbildningen i viss mån kan förkortas. I genomsnitt kompletterar en student med cirka 91 högskolepoäng10 inom ramen för kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk lärar- eller förskollärarexamen. De kompletterande studierna kan variera från att omfatta både kortare och längre kompletteringar, som mest 120 högskolepoäng. 9Den som har en avslutad utländsk utbildning som inte är en lärarexamen ska kunna komplettera sin utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen om personen har relevant yrkeserfarenhet. Se överväganden i avsnitt 5.5. 10Uppgifter av , nationell samordnare för Utländska lärares vidareutbildning. Uppgifterna avser ett snitt för de studenter som antogs vid , , och . Utredningens förslag innebär att kompletterande studier ytterligare kan förkortas men också att de får förlängas. Därmed är det svårt att avgöra om generell ökning sker eller hur mycket en eventuell generell ökning skulle innebära. Konsekvenser för lärosäten som ger kompletterande utbildning för andra yrkesgrupper Utredningen har varit i kontakt med kontaktpersoner för kompletterande utbildningar för yrken inom hälso- och sjukvård.11 Dessa kompletterande utbildningar regleras också i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Samtliga kompletterande utbildningar inom hälso- och sjukvårdsyrken omfattar 60 högskolepoäng. Utredningens förslag om ändring i förordningen kommer inte att påverka längd eller utformning av de kompletterande utbildningarna inom hälso-och sjukvård. och har tidigare haft en kompletterande utbildning, enligt förordningen, för utländska jurister med en fast utbildningsplan om 120 högskolepoäng. Utbildningen har inte haft någon antagning sedan några terminer tillbaka och utbildningen är nu vilande. Inte heller här uppges en ändring i förordningen ge några konsekvenser på utbildningens längd eller utformning. Konsekvenser för kompletterande utbildning på grund av snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare Det beslutade snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare startar med en pilotomgång och det är för tidigt att se vilka effekter som uppkommer av satsningen. Snabbspåret är dimensionerat för cirka 500 deltagare per år12 som uppger att de har en bakgrund som lärare eller förskollärare. 11Karolinska institutet och (kompletterande utbildning för utländska läkare, sjuksköterskor och tandläkare). 12Uppgifter från Arbetsförmedlingen. De personer som kommer att gå en utbildning via snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare får information om kompletterande utbildning och kan således förväntas påbörja Utländska lärares vidareutbildning tidigast till alternativt . Hur många som behöver eller vill ta del av den kompletterande utbildningen är svårt att bedöma. Dock kan utbildningssatsningen inom snabbspåret komma att tillgodoräknas inom ramen för en komplettering inom Utländska lärares vidareutbildning och därmed förkorta den kompletterande utbildningen. förväntas antalet sökande och antagna öka till följd av utredningens förslag om att personer med avslutad utländsk utbildning som inte är en lärar- eller förskollärarexamen men har arbetslivserfarenhet från skola eller förskola kan komplettera mot en svensk lärar- eller förskollärarexamen. Ytterligare personer kan antas då det är möjligt att komplettera inom en utökad poängram.13 Utredningen bedömer att förslagen kommer att innebära en viss ökning av antalet sökande och antagna till Utländska lärares vidareutbildning, men att förändringen inryms inom nuvarande anslagsram. Utredningen föreslår utbildningsinsatser som ska genomföras i Arbetsförmedlingens regi i arbetsmarknadsutbildning. Kommunerna blir inte involverade i utförande av undervisning men i praktik i skola och förskola. Kostnaden för detta samt för handledning under praktik ingår i de kostnader som redovisas hos Arbetsförmedlingen. Utredningen bedömer att förslagen inte kommer att innebära en ökad kostnad för kommunerna. 13 Utredningen föreslår att den kompletterande utbildningen får omfatta ytterligare 30 högskolepoäng. De förslag som utredningen lämnar kommer inte att påverka den kommunala självstyrelsen. Utredningen föreslår utbildningsinsatser som ska genomföras i Arbetsförmedlingens regi i arbetsmarknadsutbildning. Enskilda utbildningsanordnare samt enskilda huvudmän för fristående skolor och förskolor kan bli involverade i utförandet av undervisning och praktik i skola och förskola. Kostnaden för detta samt för handledning under praktik ingår i de kostnader som redovisas hos Arbetsförmedlingen. Enskilda utbildningsanordnare utför , efter upphandling av Arbetsförmedlingen, undervisning motsvarande svenska för invandrare och andra utbildningar. Enskilda huvudmän för fristående skolor och förskolor kan vara aktuella för praktik inom utbildningsinsatserna. Utredningen bedömer att utredningens förslag inte kan anses vara betungande för företagen eller innebära mer än marginellt ökade administrativa kostnader. Utredningens förslag innebär bland annat att asylsökande och nyanlända vuxna kommer att praktisera i skola och förskola. Dessa kan de nyanlända elevernas modersmål. Utredningen bedömer att förslagen ur ett barnrättsperspektiv överlag kommer att få positiva effekter för de elever som berörs. Genom att det blir ökad vuxennärvaro i skolan och förskolan bedömer utredningen att barn och elever kommer att känna sig tryggare och att lärare och förskollärare kommer att ha mer tid för undervisningen. Eleverna kan också få extra hjälp på sitt modersmål. Utredningen förslår inte en generell lämplighetsbedömning för asylsökande och nyanlända som ska verka i skolväsendet. I de utbildningsinsatser som utredningen föreslår ska det ingå en lämplighetsbedömning under praktiken och som är jämförbar med de som sker inom ramen för andra lärar- eller yrkesutbildningar i . Utredningen bedömer att det kommer att minska risken att det medverkar någon olämplig person i utbildningsinsatserna. 10.5.1Konsekvenserna för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningens förslag syftar till att möjliggöra och öka förutsättningarna för integration. Genom att ta tillvara asylsökande och nyanlända i skolväsendet genom de utbildningsinsatser som utredningen föreslår kommer processen att bli anställningsbar och för att komplettera en utländsk utbildning mot en lärar- eller förskollärarexamen att gå snabbare. Det innebär i sin tur att integration i samhället kommer att underlättas för dessa personer. Förslagen ger också de nyanlända eleverna större möjlighet att få stöd på sitt modersmål, vilket ökar deras förutsättningar för integration. Utredningen bedömer att utredningens förslag – utöver vad som redovisats om de integrationspolitiska målen – inte medför några sådana konsekvenser som avses i 15 § kommittéförordningen. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska i lämplig omfattning ge dem som avses i 1 § första stycket 1 och 2 sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. I sådan annan verksamhet, enligt första stycket, får riktad praktik ingå. Inför en sådan praktik ska i lämplig omfattning en kartläggning av utbildning och arbetslivserfarenhet göras. Paragrafen innehåller bestämmelser som ska bidra till meningsfull sysselsättning. I paragrafens första stycke görs en redaktionell ändring från skall till ska. Enligt förarbetena till bestämmelsen (prop. 1993/94:94, s. 95) avses med lämplig omfattning, i första stycket, att den sysselsättning som erbjuds måste anpassas till den enskildes personliga förutsättningar och de praktiska möjligheter som föreligger att ordna sysselsättning. ”Det torde exempelvis vara svårt att under den allra efter ankomsten ge en asylsökande möjlighet att delta i någon mer organiserad sysselsättning. Den tiden fylls ändå i stor utsträckning av information, hälsoundersökningar och utredningar.” I paragrafens andra stycke, som är nytt, anges att i annan verksamhet, enligt första stycket, får riktad praktik ingå. För att kunna ge tillfälle till riktad praktik ska göra en kartläggning av utlänningens utbildning och arbetslivserfarenhet. kan uppdra åt annan att göra en sådan kartlägg- I stycket anges att kartläggningen ska göras i lämplig omfattning. Med detta avser utredningen att den ska anpassas till den enskildes förutsättningar och vad som är praktiskt möjligt både när det gäller omfattning och innehåll. Utredningens syfte med kartläggning och praktik är att i ett tidigt skede identifiera kompetens och erfarenhet inför etableringen och på så sätt kunna ta tillvara viktig kompetens och erfarenheter hos de asylsökande, t.ex. i skolväsendet. Överväganden finns i avsnitt 6.2.