sou · H4B314 · 2016-03-01 00:00:00 — 9.3WHO:s rekommendationer om marknadsföring på försäljningsställen undertecknade WHO:s ramkonvention 2003 (nedan ramkonventionen). Enligt artikel 13.1 i ramkonven- tionen erkänner konventionsländerna att ett totalförbud mot reklam, marknadsföring, och sponsring skulle minska bruket av tobaksvaror. Varje part ska, i enlighet med sin författning eller sina konstitutio- nella principer, bl.a. införa ett totalförbud mot all reklam för, mark- nadsföring och sponsring av tobaksvaror (artikel 13.2). En part som på grund av sin författning eller sina konstitutionella principer inte kan införa ett totalförbud ska införa restriktioner för all reklam för, marknadsföring och sponsring av tobak (enligt artikel 13.3), varvid vissa minimiåtgärder måste vidtas (artikel 13.4). WHO har antagit riktlinjer7 för genomförandet av artikel 13. I dessa riktlinjer anges följande beträffande exponering av tobaks- varor i detaljhandeln: Retail sale and display 12.Display of tobacco products at points of sale in itself constitutes advertising and promotion. Display of products is a key means of pro- moting tobacco products and tobacco use, including by stimulating impulse purchases of tobacco products, giving the impression that tobacco use is socially acceptable and making it for tobacco users to quit. people are particularly vulnerable to the pro- motional effects of product display. 13.To ensure that points of sale of tobacco products do not have any promotional elements, Parties should introduce a total ban on any display and on the visibility of tobacco products at points of sale, in- cluding fixed retail outlets and street . Only the textual listing of products and their prices, without any promotional elements, would be allowed. As for all aspects of Article 13 of the Convention, the ban should also apply in ferries, airplanes, ports and airports. 14.Vending should be banned because they constitute by their very presence a means of advertising or promotion under the terms of the Convention. 7 Guidelines for implementation of Article 13 of the WHO Framework Convention on Tobacco Control (Tobacco advertising, promotion and sponsorship) Display and visibility of tobacco products at points of sale constitutes advertising and promotion and should therefore be banned. Vending should be banned because they constitute, by their very presence, a means of advertising and promotion. Riktlinjerna slår alltså fast att synlighållande (exponering) av tobaks- varor på försäljningsställen i sig utgör reklam och marknadsföring. Vidare anges att synlighållandet av tobaksvaror är ett viktigt sätt att marknadsföra tobaksvaror och tobaksbruk på. Det uppmuntrar till impulsköp av tobaksvaror, ger intrycket av att tobaksvaror är socialt accepterade och gör det svårare för de som använder tobak att sluta. Ungdomar är särskilt känsliga för den marknadsföringseffekt som exponeringen av produkten innebär. Riktlinjerna rekommen- derar därför att konventionsparterna inför ett totalförbud mot att synlighålla tobaksvaror på försäljningsställen – endast en textbaserad uppräkning av tobaksvaror och deras priser utan några andra mark- nadsförande inslag bör vara tillåtet. Vidare rekommenderas i rikt- linjerna att försäljning av tobaksvaror i varuautomater förbjuds efter- som automaterna i sig fungerar som reklam och marknadsföring av varorna. 9.4Ett urval av studier om effekterna av exponeringsförbud I riktlinjerna till artikel 13 i ramkonventionen, som närmare redo- gjorts för i föregående avsnitt, rekommenderas de länder som an- slutit sig till konventionen att införa ett förbud mot att förvara tobaksvaror synliga för konsumenter på försäljningsställen. Rekom- mendationen grundar sig på att synlighållandet av tobaksvaror på försäljningsställen anses vara en form av marknadsföring av varorna. I det följande redovisas ett urval av studier om effekterna av expo- neringsförbud. Det bör framhållas att det inte inom ramen för den här utredningen är möjligt att lämna en fullständig redogörelse för alla relevanta studier i detta avseende. Några av de argument som anförts mot införande av exponeringsförbud kommer att behandlas i avsnitt 9.6.1. I Statens folkhälsoinstituts faktablad Exponering av tobakspro- dukter framgår bl.a. följande. har enligt tobakslagen förbud mot reklam, marknadsföring och sponsring som gäller tobaksprodukter, men inte ett exponeringsförbud. I och med det har själva tobakspaketen på olika försäljningsställen blivit den viktigaste marknadsföringen. En studie som omfattade 102 länder visar att tobakskonsumtionen har sjunkit betydligt mer i de länder som har infört ett heltäckande mark- nadsföringsförbud än i länder där marknadsföringen bara är delvis reglerad. Det tyder på att en heltäckande reglering behövs för att på- verka impulsköpen och minska tobaksbruket i någon högre grad. Det finns också länder som förbjuder exponering av tobaksprodukter på försäljningsställena, till exempel , , , och (förutom en provins). Påverkan av exponeringsförbud på barn och ungdomar Marknadsföring och exponering av tobaksprodukter skapar en positiv inställning till tobaksprodukter och tobaksmärken, och det ökar lusten att experimentera med eller röka cigaretter. var först med att införa ett exponeringsförbud 2001. Enligt en skolundersökning har rökningen bland isländska 16-åringar minskat till senaste studien . I kan man se att rökningen minskat mest i de provinser där förbudet har funnits längst, till exem- pel i provinsen där rökningen har gått ner från 19 pro- cent till . höjs debutåldern för dem som börjar röka. I och på har man inte kunnat mäta några snabba, signifikanta skillnader i rökvanorna, men förbudet har ändå påverkat människors attityder i rätt riktning. Före det irländska förbudet kom av ungdomarna i en undersökning ihåg att de hade sett tobaksprodukter exponeras i butiker, och efter införandet hade andelen minskat till . av ungdomarna trodde att förbudet skulle leda till att fler ungdomar fortsatte vara rök- fria, och var det färre som trodde att många andra ung- domar i deras egen ålder röker. Forskningen har kunnat visa att ett marknadsförings- och exponerings- förbud på försäljningsställena kan minska ungdomars exponering för tobaksprodukter och påverka deras uppfattning av tobaksmärken. Ung- domar som ofta besöker försäljningsställen med en utbredd marknads- föring har upp till dubbelt så stor risk att börja röka jämfört med andra. Det finns en undersökning från av barn i åldern 11–, och den visade att risken för att bli rökare hänger ihop med graden av exponering på säljställena de besökte: mer exponering innebär en högre risk och vice versa. Enligt forskningen finns det också ett lik- nande samband med antalet besök i butiker som exponerar tobaks- produkter: sannolikheten för att ungdomar ska vara rökare eller experi- mentera med tobak ökar ju oftare de besöker sådana butiker. Slutligen finns det forskning som visar att graden av exponering för tobakspro- dukter och tobaksreklam har samband med ungdomars uppfattningar. Ungdomar som exponeras i hög grad tror att det är lätt att köpa tobak och de överskattar andelen rökande ungdomar och vuxna i befolkningen. Påverkan på dem som redan röker Flera studier visar att rökarna själva anser att ett exponeringsförbud skulle underlätta för dem att sluta. Det finns en australisk studie som undersökte rökares attityder till exponeringsförbud, och i den uppgav av dem som försökte sluta röka att exponeringen av tobak på försäljningsstället gjorde det svårare. Samma sak svarade en tredjedel av dem som hade slutat. För dem räckte det med att se cigarettpaket för att känna ett ”sug” efter att köpa cigaretter. av dem som försökte sluta undvek affärer där de vanligtvis brukade handla cigaretter för att slippa bli frestade, liksom av dem som hade slutat. svarade att de ibland im- pulsköper cigaretter när de handlar andra varor, på grund av expone- ringen. Nästan en tredjedel trodde att ett exponeringsförbud skulle underlätta för dem att sluta röka. Efterlevnad och inställning till förbudet införde sitt exponeringsförbud 2009, och en studie visar att av butikerna följde lagen efter införandet. För- säljningen till minderåriga minskade även från 2007 till en tredje del 20098, och lagen bidrog till att påverka normerna i positiv riktning. Även i var det en majoritet av befolkningen, , som stödde exponeringsförbudet när lagen hade införts . Av Statens folkhälsoinstituts (numera ) rap- port Kunskapsunderlag för folkhälsopolitisk rapport (s. 48) framgår vidare att studier och erfarenheter från , , och visar att ett totalförbud mot marknads- föring av tobaksvaror både förändrar befolkningens attityder till tobak och minskar konsumtionen och andelen impulsköp. 8 Statstiken över försäljning till minderåriga baseras på provköpsundersökningar, se McNeill, A., , , , C., Mulcahy, M., Clancy, L., , G., & , R. (2011). Evaluation of the removal of point-of-sale tobacco displays in . Tobacco Control, 20(2), 137-143. doi: 10.1136/tc.2010.038141. påverkas ungdomars attityder, vanor och vilja att experimentera med tobak.9 Enligt officiell statistik från låg andelen dagligrökare i be- folkningen på när exponeringsförbudet infördes . Direkt efter införandet sjönk andelen dagligrökare något, men pre- valensen låg på fram . Därefter har minskningen av andelen dagligrökare accelererat. Rökningsprevalen- sen låg vid den senaste mätningen på . Även bland ungdomar har andelen dagligrökare minskat. var andelen dagligrökande 15–19 åringar ; var mot- svarande siffra . Andelen ungdomar som aldrig rökt har ökat från år år 2013.10 Rökningen har alltså minskat avsevärt sedan exponeringsförbudet infördes . Två publicerade systematiska litteraturöversikter11 drar slutsatserna att: •det vetenskapliga underlaget rörande exponeringsförbud ger stöd för att sådana förbud bör behållas där de redan är införda, samt stärker underlaget för att genomföra liknande förbud där de ännu inte genomförts, och •det är troligt att exponeringsförbud kan bidra till en minskad rökning, men storleken på en sådan effekt går inte att fastställa . Av översiktsstudierna framgår vidare sammanfattningsvis följande. Exponeringsförbud kan bidra till förändrade attityder och uppfatt- ningar om rökning samt minskade impulsköp av tobak. Fynden pekar på samma resultat oavsett studiedesign, land och utfallsmått. Det finns emellertid en brist på välgjorda studier om huru- 9Statens folkhälsoinstituts rapport för folkhälsopolitisk rapport , s. 48, som hänvisar till & , 2008; Paynter & , 2009; , 2008. 11Monshouwer K, Verdurmen J, Ketelaars T, van Laar MW; Points of sale tobacco products. Synthesis of scientific and practice-based knowledge on the impact of reducing the number of points of sale and restrictions on tobacco product displays; : , , Expertise centre for Tobacco control (NET) 2014; och ., McGee R., Marsh L., & Hoek J. A on the Impact of Promotion on Smoking, , 2015; 2–16. vida exponeringsförbud kan leda till en minskning i förekomsten av rökning, och då särskilt på . Endast ett fåtal studier eller forskningsrapporter har i detta avseende kunnat identifieras och dessa har i sin tur olika brister, däribland att de enbart rör korttidseffek- ter. I merparten av studierna kunde man inte se några minskningar. Enligt en av de systematiska litteraturöversikterna12 är resultaten inte förvånande. Författarna menar att eftersom exponeringsförbud skulle kunna påverka rökbeteenden genom att avnormalisera tobaks- bruk och utgöra en stödjande miljö för rökare att sluta, kan det ta tid innan eventuella effekter på andelen rökare blir synliga. Även andra rapporter13 tar upp att det finns stöd för att effekten av folkhälso- politiska åtgärder, som exponeringsförbud, blir synliga först . Det finns mer omfattande forskning kring hur exponering för tobaksvaror påverkar rökning.14 ”Point-of-sale promotion”, alltså marknadsföring på försäljningsställen, har ett positivt samband med rökning och ökar risken för att unga ska börja röka. Exponering för tobaksvaror hos återförsäljare har bl.a. befunnits vara relaterat till en ökad sannolikhet att vara rökare, att röka fler cigaretter, ett ökat röksug och mottaglighet för rökning samt svårigheter att sluta röka i de undersökta populationerna. En rapport från visar på att det är färre som röker och att det säljs mindre mängder cigaretter och röktobak efter införandet av exponeringsförbudet, jämfört med före införandet.15 Privat införsel av tobak har också gått ned. Det har däremot skett en ökning av snus- användningen. Rapporten tar även upp att andelen som röker har minskat avsevärt i (data från provinsen ) och på efter införandet av exponeringsförbud, då mätt över längre tidsperioder. Det bör emellertid framhållas att det inte går att säker- ställa vad en uppmätt förändring beror på. Studier tyder på att kostnaden för återförsäljare för anpass- ningar av butiken har varit överkomlig, att följsamheten har varit god, samt att stödet hos allmänheten för ett förbud i de flesta fall är 12Manshouwer et al. 13Lavik R, Scheffels J. Evaluering av forbud mot synlig oppstilling av tobakksvarer. : och Statens institutt for rusmiddelsforskning () 2011. 14Lovato C, Watts A, Stead LF; Impact of Tobacco advertising and promotion on increasing adolescent smoking behaviours; Cochrane database of Systematic Reciews 2011, Issue 10; Art. : CD003439; : 10.1002/14651858.CD003439.pub2; Monshouwer et al och et al. 15Lavik & Scheffels. högt.16 I en svensk opinionsstudie på ett riksrepresentativt urval som genomfördes på uppdrag av Tobaksfakta ansåg att det vore positivt med en lag om att tobaksvaror ska förvaras utom synhåll för kunderna på försäljningsställen.17 Det finns ytterst få studier rörande utsatthet för brott. På har återförsäljare av tobak intervjuats efter att de på eget initiativ placerat tobaksprodukter utom synhåll för kunder. Resulta- ten indikerar att säkerheten i butikerna snarare har ökat än minskat.18 I är enligt 22 § lov om vern mot tobakksskader (tobakks- skadeloven) alla former av reklam för tobaksvaror förbjuden. Det- samma gäller rökningstillbehör19, tobakssurrogat20 och tobaksimitationer21. Före fanns det ett undantag från bestämmelsen om förbud mot tobaksreklam som innebar att tobaksvaror på försäljningsställen i viss utsträckning fick förvaras inom synhåll för konsumenter. trädde en lagändring i kraft (nuvarande 24 § tobakksskadeloven) om förbud mot synlig förvaring (på norska synlig oppstilling) av tobaksvaror och rökningstillbehör. Förbudet mot synlig förvaring av tobaksvaror innebär att tobaks- varor och rökningstillbehör i butiker ska förvaras utom synhåll från konsumenter. Samma sak gäller för tobaksimitationer, tobakssurrogat och automatkort som ger kunden tillgång till att hämta ut tobaks- varor eller rökningstillbehör i en automat. Förbudet gäller inte special- butiker för tobaksvaror, dvs. butiker som huvudsakligen säljer tobaks- 16Manshouwer et al. 17http:///nyheter/kraftigt-okat-stod-for-exponeringsforbud/ 18Hoek J, Vaudrey R, Gendall P, , . Tobacco retail displays: a comparison of industry arguments and retailers’ experiences. Tobacco Control, 2011;21(5):497-501. 19Rökningstillbehör benämns røykeutstyr på norska och utgörs enligt definitionen av pro- dukter som har till syfte att huvudsakligen användas i samband med tobaksvaror. 20Tobakssurrogat är enligt definitionen produkter som till sitt användningssätt motsvarar tobaksvaror men som inte innehåller tobak. 21Tobaksimitationer är enligt definitionen produkter som till sin utformning har en nära lik- het med tobaksvaror eller rökningstillbehör men som inte innehåller tobak eller tobaks- surrogat. På försäljningsställen får det ges neutrala upplysningar om pris och om vilka tobaksvaror och rökningstillbehör som säljs i affären. Det norska Helse- og omsorgsdepartementet har fått bemyndigande att meddela föreskrifter om genomförande och utfyllande av be- stämmelserna och göra undantag från dem. Syftet med införandet av exponeringsförbud i var enligt förarbetena22 att begränsa reklameffekten av exponering av tobaks- varor för att bidra till reducerad tobaksanvändning och reducerade hälsoskador. Syftet angavs närmare vara att reducera andelen rökare och snusare i befolkningen i allmänhet, och bland barn och unga i synnerhet. Förbudet avsågs vidare bidra till att beskydda barn och unga mot tobaksbrukets hälsoskadliga verkningar. En reducering av antalet barn och unga som börjar röka och/eller snusa leder till en reducering av andelen vuxna rökare och snusare. Dessutom bidrar ett exponeringsförbud till att underlätta för personer som för- söker att sluta, eller har slutat med tobak att bli eller förbli rökfria. trädde ytterligare lagstiftning i kraft i som innebär att självbetjäning av tobaksvaror är förbjuden (18 § tobakks- skadeloven). Förbudet gäller inte i specialbutiker för tobaksvaror och i vissa flygplatsbutiker. I förarbetena anges att ett förbud först och främst förväntades få praktisk betydelse för placering av snus- kylskåp. Sådana skåp placerades ofta vid ingången eller framför kassan och kan i sig fungera som en uppmaning till köp. Ett förbud mot självbetjäning av tobaksvaror ansågs också reducera tillgänglig- heten till tobaksvaror för barn och unga.23 I är reklam och indirekt reklam för tobaksvaror förbjuden (8 § tobakslag). Detsamma gäller för tobak, tobakssur- rogat24, tobaksimitationer25 och rökdon26. 22Norsk proposition, Ot.prp. 18 (2008–2009) s. 5–7. 23Norsk proposition, Prop. 55 L (2012–2013) s. 46–48. 24Tobakssurrogat definieras som njutningsmedel, som till användningssättet motsvarar tobak, men som inte innehåller tobak. 25Tobaksimitation definieras som en produkt som till formen har en nära likhet med en tobaksprodukt eller ett rökdon, men som inte innehåller tobak eller dess surrogat. 26Rökdon definieras som vid tobaksrökning eller huvudsakligen för förberedelse därav avsett tillbehör eller redskap, såsom cigarettpapper eller annat hölje, cigarettrullare, munstycke, filter, pipa och piprensare i enlighet med vad social- och hälsovårdsministeriet närmare bestämmer. infördes bestämmelser om exponeringsförbud i 8 a och 8 b §§ tobakslagen. Bestämmelserna innebär att tobaksvaror och deras varumärken inte får hållas synliga vid detaljhandelsförsäljning av tobak, tobaksvaror, tobakssurrogat, tobaksimitationer eller rökdon. Med att hållas synliga avses att avsiktligt ha tobaksförpackningar eller deras varumärken och produktnamn framme så att kunderna kan se dem. En detaljhandelsförsäljare får emellertid på kundens begäran upp- visa en tryckt varukatalog med bilder på förpackningarna till de tobaksprodukter som finns till försäljning. Försäljaren får också på kundens begäran ge honom eller henne en tryckt förteckning över tobaksprodukterna och deras priser. Social- och hälsovårdsministe- riet får utfärda närmare bestämmelser om varukatalogens och för- teckningens innehåll och utformning. regelverk innebär att självbetjäning är förbjuden, eftersom köp av tobak alltid förutsätter att kunden ber om tobaksvaran av försäljaren.27 Ett undantag från bestämmelserna om exponeringsförbud finns för sådana försäljningsställen med egen ingång som huvudsakligen säljer tobaksprodukter eller rökdon och där varken de tobaksvaror som säljs eller deras varumärken kan ses utanför försäljningsstället. I sådana butiker får tobaksprodukter och deras varumärken alltså även fortsättningsvis hållas synliga. I förarbetena anges att denna undantagsbestämmelse gäller sådana försäljningsställen där det ”huvudsakligen endast” säljs tobaksvaror och dit tillträde är förbju- det för personer . I praktiken ska det för det första vara fråga om tobakshandlare, som kan befrias från förbudet mot att ha tobaksprodukter synliga utan att förslagets syfte äventyras. Med stöd av undantagsbestämmelsen ska särskilt stora detaljhandelsaffärer även kunna bygga ett särskilt försäljningsställe för tobak, som är stängt för andra än dem som köper tobak.28 I finns bestämmelser om förbud mot tobaksreklam i den danska lagen om förbud mot tobaksreklam m.m.29 Enligt 3 § i lagen 27Finlands regerings proposition RP 180/2009 rd s. 18 f. 29Bekendtgørelse af lov om forbud mod tobaksreklame m.v. (LBK nr 1021 af 21/10/2008). är alla former av reklam för tobaksvaror förbjuden. Ett undantag från förbudet finns i fråga om bl.a. en neutral placering av tobaks- varor i förbindelse med betalningskassor, barer och liknande. Tobaks- varor får därvid endast placeras: 1.på hyllor och i skåp bakom eller under kassan, disken, baren eller liknande plats, 2.i lådor som hänger ovanför kassan, ovanför baren eller på lik- nande plats, eller 3.i speciella automater, för vilka kort som endast finns och betalas vid kassan används. Hyllorna, skåpen och lådorna får inte ha en storlek eller utformning som ger en reklameffekt. De danska reglerna förbjuder följaktligen inte exponering av tobaksvaror inne i detaljhandelsbutiker. Men förutom exponeringen av förpackningarna, är det i övrigt endast tillåtet att ha prislistor och skyltar med texten ”tobak” på försäljningsställen. Ett undantag är om det är fråga om ett försäljningsställe som specialiserat sig på för- säljning av pipor, piptobak och cigarrer. I sådana specialbutiker får reklam riktad till köparen finnas på försäljningsstället och butiks- fasaden. var först i världen med att införa ett exponeringsförbud . I regleras försäljning och marknadsföring av tobaks- varor i den isländska tobakslagen30. Tobak och tobaksvarumärken ska enligt lagen placeras på ett sätt som gör att de inte är synliga för kunderna på försäljningsställen (artikel 7 sjätte stycket). Special- butiker för tobak, dvs. butiker som huvudsakligen erbjuder tobak och rökningstillbehör, får emellertid placera tobak och tobaksvaru- märken så att det är synliga för kunder som befinner sig inne i butik- en. Undantaget för specialbutiker infördes som ett resultat av ett avgörande av år 200631, där domstolen ut- 30Lög um tóbaksvarnir (nr. 6/2002). 31Avgörande , , mål nr 220/2005, H 2006 1689. talade att exponeringsförbudet för tobaksvaror kränkte näringsfri- heten och åsiktsfriheten enligt den isländska grundlagen. Överträdelse av bestämmelsen är enligt artikel 19 straffbelagt med böter eller, om överträdelsen är grov eller upprepad, fängelse . Genom Health Act infördes nya bestämmelser i and Promotion Act 2002. Genom bestämmelserna in- fördes ett förbud mot att i näringsverksamhet visa tobaksvaror, eller orsaka att tobaksvaror är synliga, på platser i och eller (7 a §). Den som överträder förbudet kan dömas till böter eller fängelse. Det finns undantag från förbudet, bl.a. om en person som är eller äldre begär att få se varan. Den ansvariga ministern har vidare fått bemyndigande att meddela föreskrifter om hur priser för tobaksvaror får visas i butiken och om hur tobaks- varor och deras priser får visas på webbsidor som säljer tobaksvaror. Exponeringsförbudet trädde i kraft för större butiker, med en golv- yta som överstiger 280 kvm, . gäller bestämmelserna för samtliga butiker. I är huvudregeln att reklam för tobaksvaror endast får ske i de fall som lagen uttryckligen tillåter det (artikel 8.1 i tobak- slag32). fanns ett undantag från denna huvudregel som inne- bar att tobaksvaror fick marknadsföras i försäljningsställens lokaler förutsatt att marknadsföringen inte presenterades på bildskärmar (”visual electronic media”) eller med ljud (artikel 8.2.b). Detta undan- tag togs bort genom en lagändring33 som trädde i kraft . Genom lagstiftning34 som trädde i kraft gavs åter- försäljaren rätt att, för en person som avser att köpa en tobaksvara, 32Tobacco Products (Control of Advertising, Sponsorship and ) Regulations, 1991 (S.I. 326 of 1991). 33Tobacco Products (Control of Advertising, Sponsorship and ) (Amend- ment) Regulations 2009 (S.I. 243 of 2009). 34Public Health (Tobacco) (Product Information) Regulations 2009 (S.I. 123 of 2009).