sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — /Fakta/ Utbildning-och-forskning/Forskning-och-utveckling/ Forskning-och-utveckling-internationellt-/ 3SCB: Forskning och utveckling i . ISSN 1654–3408 Serie UF16, Utkom . /Statistik/UF/UF0301/2013A01J/UF0301_2013A01J__UF16SM1501.pdf Forskning och utveckling bedrivs inom alla samhällssektorer. Tabell 1 Utgifter för egen FoU efter sektor 2003–2013 Källa: SCB. Den huvudsakliga finansiären av FoU i är företagssektorn, vars andel av de totala FoU-utgifterna –2013 har varie- rat mellan 69–75 procent.4 Den offentligt finansierade FoU-verksamheten är den andra huvudsakliga finansieringskällan för svensk forskning och utveckling. Regeringen fördelar de statliga FoU-medlen i budgetpropositionen mellan olika ändamål. I underlaget fördelades totalt . De statliga forskningsmedlen fördelas primärt via ett antal forskningsfinansierande myndigheter, forskningsråd och organisationer.5 4Inom EU-28 finansierar näringslivet drygt hälften av all forskning och utveckling. 5Några viktiga offentligt finansierade svenska forskningsfinansiärer är , , Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), , Forte (för hälsa, arbetsliv och välfärd), , , , , SIDA och Myndigheten för samhällsskydd och Beredskap (MSB). Tabell 2 FoU-medel i statsbudgeten Sorterat efter mottagare, löpande priser och prisnivå, . *På grund av sekretesskäl ingår inte i prognoserna över FoU-medel i statsbudgeten. Källa: SCB. Den tredje största finansiärens – utländska finansiärer – andel av FoU-verksamheten uppgick år . Denna andel, som till största del består av forskningsfinansiering från EU, har ökat kraftigt då den utgjorde . Privata icke-vinstdrivande forskningsfinansiärer utgör den till storleken minsta finansieringskällan för FoU i . Ett exempel på en större sådan finansiär är . Flödesschemat6 nedan belyser de huvudsakliga finansieringsflödena mellan de olika FoU-finansiärerna och de utförande sektorerna. 6 SCB: Forskning och utveckling i . ISSN 1654–3408 Serie UF16, Utkom . /Statistik/UF/UF0301/2013A01J/UF0301_2013A01J__UF16SM1501.pdf Figur 1 Finansieringsflöden i svensk FoU-verksamhet I företagssektorn finansieras FoU-verksamheten till övervägande del, , av medel från företag i , antingen genom egenfinansiering eller genom finansiering från andra företag. Univer- sitetens och högskolornas finansiering uppvisar ett annat mönster där av FoU-verksamheten är offentligt finansierad varav de direkta statsanslagen utgör en betydande andel. De statliga myndig- heternas egen FoU-verksamhet finansieras till huvuddelen av direkta statsanslag eller medel från försvarsmyndigheter. Bland forskningsutförarna har universitets- och högskolesek- torns andel av den totala finansieringen varierat mellan . Inom denna sektor utförs huvuddelen av FoU-verksamheten av de tio största universiteten och tekniska hög- skolorna. De statliga myndigheterna utförde FoU för , varav försvarsmyndigheterna stod för av finansieringen och de civila myndigheterna för den resterande an- delen. Institutssektorns totala FoU-finansiering uppgick till (2,), varav de privata instituten, inklusive branschforskningsinstituten, stod för 1,6 miljarder och de offentliga miljarder. arbetade drygt 134 000 personer med FoU-verksamhet i . Av det totala antalet personer inom FoU-verksamheten var män och kvinnor. Företagssektorn och univer- sitets- och högskolesektorn stod tillsammans för av antalet personer och av utförda årsverken inom FoU 2013. Försvarsforskningens plats i övergripande svensk forskning och utveckling För de statligt budgeterade medlen som gått till allmän vetenskaplig utveckling (se tabell) kan konstateras att medlen för naturvetenskap, teknik samt medicin och hälsovetenskap nästan har fördubblats. har forskning och utveckling inom försvarsområdet minskat med nästan trefjärdedelar. Bilaga 3 SOU 2016:90 Beräknade FoU-medel i budgetpropositionen Från och med statsbudgetanalysen 2015 fördelas FoU-utgifterna under ändamålet allmän vetenskaplig utveckling efter forskningsämnesområdet enligt Standard för svensk indelning av forskningsämnen 2011. Notera att data- och informationsvetenskap enligt denna standard ingår under naturvetenskap. Delar av detta ämnesområde låg tidigare under teknik. Tvärvetenskap fördelas i den nya standarden efter det huvudsakliga forskningsämnesområdet. Källa: SCB. De största svenska finansiärerna av behovsmotiverad forskning inom försvar och säkerhet är Försvarsmakten och MSB.7 Försvarsmaktens FoT-program8 som 2015 omfattar inom följande områden: 7Vinnova har ibland utlysningar där säkerhet ingår som aspekt i programmen. finansierade ett tiotal projekt till en sammanlagd omsättning av för dessa ändamål. 8Försvarsmaktens årsredovisning 2015. Tabell 4 Försvarsmaktens FoT-program 2015 Verksamhetsutfall anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling per FoT-områdeoch andra FoU-områden. Temaområden (FOI) fronten (FOI) Verksamhetsutfall anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling fördelat på FoT-områden, koncernstödsuppdrag samt studier m.m. Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2015. MSB har som mål att kontinuerligt ta fram relevant och vetenskapligt underbyggd kunskap som kan bidra till att skapa ett tryggare samhälle. Myndighetens årliga budgetför forskning är cirka 120–130 miljoner kronor.9 MSB bedriver ingen egen forskning utan det är alltid externa aktörer, som universitet, högskolor eller forskningsinstitut, som utför forskningen. Figur 2 MSB:s årliga budget för forskning är cirka 120– Källa: MSB. , , och enades 2014 om 22 strategiska forskningsområden10 vilka kan fungera som illustrativa exempel på väsentliga och framtida forskningsområden i 9MSB Årsredovisning 2015. 10www.vr.se/omvetenskapsradet/regeringsuppdrag/avrapporterade2015/avrapporterade2015/ Inom dessa finns flera områden som kan ha viktiga tillämp- ningar inom försvars- och säkerhetsområdet: •Neurovetenskap, inklusive hjärnans och nervsystemets sjukdomar •Politiskt viktiga geografiska regioner •Stamceller och regenerativ medicin •Effekter på naturresurser, ekosystemtjänster och biologisk mång- fald •Hållbart nyttjande av naturresurser •Materialvetenskap, inklusive funktionella material •IT och mobil kommunikation, inklusive framtida lösningar för kommunikation och ledningssystem Försvarsforskningen bedrivs såväl i statlig regi som inom finsk försvarsindustri. Inom försvarsmakten finns en fullt integrerad mindre försvarsforskningsanstalt. Styrning av forskningsanstalten sker i en centraliserad och anslagsliknande process. Försvars- forskningen betonar såväl genererande av kunskap, rådgivning och stöd till materielförsörjningsprocessen. Den statliga försvarsforsk- ningen har ett mycket litet fokus på kommersiella aspekter och innovation. Inom den institutsdrivna forskningen finns starka kopplingar mellan civil forskning, säkerhetsforskning och för- svarsforskning. Grunden för det finska försvarets inriktning läggs i regelbundna redogörelser för . I den senaste redogörelsen betonas ett nationellt fokus för utvecklingsarbetet inom forsknings- och tekno- logisektorn för att inhemsk kritisk kompetens och kapacitet ska kunna upprätthållas inom försvarsindustrin. Försvarsmakten strä- var efter ett nära samarbete med industrin men ser också behov av en egen forskningsorganisation. Internationellt samarbete är viktigt då det kan ge insikt i den senaste utvecklingen av forskningen.11 Finsk försvarsforskning stödjer främst upphandling av försvars- materiel och utveckling av nationell industriell kompetens. Forsk- ningen omfattar således en större andel tillämpningsnära forskning än i . Finska försvarsmaktens forskningsagenda12 prioriterar följande områden: •Anpassning till grundläggande förändringar på slagfältet, i krigföringen och vid större kriser •Människan som del av system och enheter 11Från redogörelsen säkerhets- och försvarspolitik 2012, s. 115. 12The Agenda 2015. •Förmågor i det elektromagnetiska spektrumet •System med autonoma förmågor Försvarsdepartementet styr viss forskning rörande säkerhetspolitik samt den strategiska utvecklingen och effektiviseringen av total- försvaret och det militära försvaret. Försvarsmakten genom Huvudstaben beslutar, efter samråd med försvarsdepartementet, om övrig inriktning och finansiering av för- svarsforskningen. Den statliga forskningen och utvecklingen inom försvarsområdet har efter en omorganisation Forskningsanstalten är en del av finska försvarsmakten och har drygt 200 anställda. Även bedriver forskningsverksamhet. Finska försvarsmakten lägger också uppdrag på industriforsk- ningsinstitut samt på universitet och högskolor. Den totala omfatt- ningen av dessa uppdrag är ungefär lika stor som forskningsanstaltens budget. Det finns därmed ett nära samarbete mellan försvarsforsk- ningen och civil forskning t.ex. genom att industriforskningsinstitutet utför såväl civila som militära uppdrag. strävar efter att den finska försvars- och säkerhets- industrin ska vara internationellt konkurrenskraftig inom givna om- råden. Industrin ska också utveckla sitt samarbete med företag i andra länder. Den främsta åtgärden när det gäller att förverkliga visionen och uppnå de mål som ställts är att förstärka den inhemska industrins kompetensbas och förbättra deras möjligheter att verka i . Förstärkandet av kompetensbasen kräver långsiktigt inriktad gemensam planering mellan industrin och försvarsmakten. I stället för att fokusera på tillverkning inriktar man utvecklingen mot en i högre grad kompetensbaserad industri. Då industrin behöver få bättre information om försvarsmaktens behov och strategiska riktlinjer införs särskilda kompetenscentra för att effektivisera industriellt samarbete samt för att utveckla samarbetet mellan försvarsmakten och industrin. 13 Internationellt betecknad som (). Försvarsforskningen har en stor bredd, och bedrivs huvudsak- ligen inom fransk försvarsindustri men delar bedrivs i statlig regi inom akademi och andra forskningsorganisationer. Styrning av försvarsforskningen sker i en centraliserad process med franska materielverket i centrum vilket integrerar de olika aspekterna av genererande av kunskap, rådgivning och koppling till materiel- försörjningsprocessen. Litet fokus på kommersialisering av stat- lig försvarsforskning, däremot starkt stöd till försvarsrelevant innovation inom näringsliv samt universitet och högskolor. Den övergripande styrningen av fransk försvarsforskning går till- baka till det franska försvarsbeslutet från 2013.14 Där fastställs att syftet med fransk försvarsforskning är att tillhandahålla nödvändiga teknologier för utveckling av system vilka krävs för en nationell eller strategisk autonomi. Målet är att ha nödvändiga industriella kompetenser för att kunna genomföra framtida program antingen nationellt eller i internationell samverkan samt att stödja utvalda små och medelstora företag och innovativa forskningsorganisa- tioner inom försvarsrelevanta områden. Detta gäller särskilt inom utpekade teknologiområden, inkluderande demonstratorer. Sats- ningar görs för att identifiera ny relevant civil och militär teknik, samt för att upprätthålla en tillräcklig finansiering för försvars- forskning.15 undersöker systematiskt förutsättningarna för inter- nationell samverkan med målet att uppnå förbättrade resultat, bättre resursutnyttjande, undvikande av dubblering inom forskning och teknikutveckling, samt underlättande av kommande materiel- samarbeten. Det internationella samarbetet sker huvudsakligen med och . betonar också Euro- peiska försvarsbyråns16 roll i europeisk samverkan avseende forsk- ning och teknikutveckling. Défense et sécurité nationale (2013). 15Livre blanc, s. 125. 16Se beskrivning av Europeiska försvarsbyrån i efterföljande avsnitt. Den formella styrningen av fransk försvarsforskning baseras på följande dokument: •Inom ramen för försvarsbesluten antas en särskild lag17 som anger inriktning och planerad budget för periodens materiel- och kunskapsanskaffning. Den mer långsiktiga inrikt- ningen för försvarsforskningen anges i en särskild strategi. •En långtidsperspektivplan18 är det grund- läggande instrumentet för identifiering av behov och orientering av försvarsforskning och studier. Den utgör en del av den process som leder fram till en framtida försvarsplanering och materiel- planer. Planen utkommer och utgör i sin ursprungsversion ett hemligt dokument, men publiceras valda år i en öppen version såväl på franska som på engelska. Planen utarbetas gemensamt av försvarsstaberna, myndigheten för materiel, forskning och industrifrågor samt försvarsministeriets enhet för strategi och långsiktig planering. •En plan för grundläggande forskning och teknikutveckling19 för TRL 1–4. •En forsknings- och teknikutvecklingsplan20 för TRL 4–7. •I formell mening finns inget samlat program för forskning och teknikutveckling i utan forskningsrelevanta delar bil- dar tillsammans det som i kallas försvarsstudier21. De olika delarna finansieras från olika försvars(budget)program, där programmet för omvärldsanalys och utvecklingen av försvars- politiken22 utgör en dominerande del.23 17Loi de programmation militaire, LPM. Den senaste LPM gäller åren 2014–2019. 18Plan prospectif de 30 ans, PP30. 19Politiques et objectifs scientifique, POS. 20Plan stratégique de recherche et technologies. 21Études de defense, vilka i stort ingår i försvarsministeriets program 7 Prospective de défense. 22Programme 144 Environnement et prospective de la politique de défense. Programmet om- fattar all verksamhet som syftar till att tydliggöra den nutida och framtida omvärlden för att kunna föra en försvarspolitik för . 23Programme 146 Equipement des forces utgör ytterligare en relevant del. Figur 3 Indelning av franska försvarsstudier Försvarsstudierna delas upp i följande delar: •Strategiska studier24, och därtill hörande framtida kompetens- försörjning, syftar till att stärka inriktning och planering. Jäm- fört med tidigare sker nu förstärkta satsningar på forskning inom samhällsvetenskap och humaniora kopplat till försvar och säkerhet. 24 Études prospectives et stratégiques, EPS. Dessa omfattar såväl samhällsvetenskap som tekniska studier. •Studieverksamhet25 i syfte att stödja långtidsplanering26 genom att identifiera framtida operativa behov och föreslå valmöjlig- heter gentemot identifierade nödvändiga försvarsförmågor. •Studier i tidiga faser27 utgör den allra största delen av försvars- studierna () och omfattar forskning och studier syftande till att säkerställa framtida militära behov. Detta kan omfatta tillgång till nödvändig teknologi (strategisk auto- nomi), upprätthållandet av en teknologisk och industriell förmåga, samt stöd till försvarsrelevant innovation, exempelvis i små och medelstora företag.28 Studier i tidiga faser bedrivs i form av vanligt- vis treåriga forsknings- och teknikutvecklingsprojekt29. Uppdragen läggs i årliga kontrakt. –Grundläggande forskning och teknikutveckling31 (TRL 1–3) omfattande av satsningarna. Dessa satsningar är nödvändiga för att upprätthålla en långsiktig förmåga och för att identifiera nya koncept och lovande teknologier. –Teknikutveckling32 (TRL 4–5) som utgör ungefär hälften av satsningarna. Denna teknikutveckling sker för att reducera framtida risker i senare utvecklingsfaser och möjliggör utveck- ling från koncept i laboratoriemiljö till modeller som kan ligga till grund för en framtida militär förmåga. Inriktningen av teknikutvecklingen görs i samverkan mellan myndigheten för 25Études à caractère opérationnel ou technico-opérationnel, EOTO. 26Delprogram 07-02 (Prospective des systèmes de forces) omfattande . Mindre delar av detta program omfattar också studier avseende av strategiska avskräckningsprogram, medan den större delen omfattar långtids- och perspektivplanering. 27Delprogram 07-03 (Etudes amont, EA). 28Verksamheten omfattar områdena: flygteknik och robotar; lednings-, kommunikations- och underrättelsesystem; system, marksystem, CBRN och försvarsmedicin; innova- tion och transversella teknologier (huvudsakligen syftande till teknologier med dubbla användningsområden samt stöd till små och medelstora företag och andra civila forsknings- organisationer, finansieringsinstrumenten och , gemensamma program med franska forskningsrådet, doktorander). Verksamheten ska också långsiktigt säkerställa tillgången till nuvarande transversella teknologier och en ökad teknikmognads- grad hos framtida sådana, särskilt med en disruptiv karaktär såsom till inom materialteknik och komponenter och sensorer. 29Programme d’études amont, . 30Information från franska försvarsministeriets webbplats för upphandling: (länk till Innovation). 31Recherche et téchnologies de base. materiel, forskning och industrifrågor och berörda militära staber. –Teknologidemonstratorer eller fältdemonstratorer (TRL 6–7) som utgör av satsningarna. Förutom att vara ett medel för riskreduktion fungerar demonstratorerna som en validering av forsknings- och teknikutvecklingsverksamheten. Demonstratorer utgör också ett verktyg för att samla forsk- ningsproducenter och industrin kring gemensamma projekt och idéer och ger utrymme för internationella samarbeten. •Förvaltning och basanslag33, om , om- fattande basanslag till de statliga forskningsinstituten (se nedan) och forskning vid försvarshögskolor. Basfinansieringen säker- ställer att dessa forskningsutövare har en stabil och långsiktig finansiering. Övriga program inom det franska försvaret inkluderar till mindre del forskningsrelevanta delar. Programmet för materiel34 säkerställer den framtida tillgången till relevant materiel. En mindre del av program- met finansierar också huvuddelen av DGA:s egen verksamhet, in- klusive dess tekniska centra och test- och provanläggningar, vilket bl.a. inkluderar franska . Inom det franska försvarsministeriet är myndigheten för mate- riel, forskning och industrifrågor, DGA36, den huvudsakliga organi- sationen för försvarsforskning med en central funktion för strategi och inriktning. Inom myndigheten finns även ett mindre antal forsk- ningslaboratorier för områden av strategisk eller kritisk betydelse, däribland för CBRN-frågor37. Det finns flera olika leverantörer av kunskap till det franska för- svaret. Företag inom försvarssektorn utgör den största leverantören (två tredjedelar) och resterande del utgörs av universitet, högskolor samt offentliga forskningsorganisationer, såväl inom som utanför det franska försvarsministeriet. 33Program 07-04: Gestion des moyens et subventions. 34Programme 146 – Matériel. 35DGA Maîtrise NRBC. 36Délégation générale pour l ’armement, DGA. 37DGA Maîtrise NRBC (tidigare Centre d’Etudes de Bouchet, CEB). Forskningsorganisationer av betydelse för fransk försvarsforsk- ning är: •Onera38, en självständig forskningsorganisation verksam inom såväl militär som civil forskning avseende flyg- och rymdteknik samt tillhörande nyttolaster. Onera är reglerad genom en sär- skild fransk lag och liknar närmast en stiftelse inom den statliga sfären men som också kan agera kommersiellt. Organisationen har cirka 2 000 anställda och omsätter . av omsättningen utgör statlig basfinansiering, medan återstoden utgör uppdragsfinansiering; •ISL39, ett forskningsinstitut som drivs i bilateral samverkan till- sammans med , huvudsakligen inom vapen och skydd. Institutet har cirka 350 anställda och av omsätt- ningen utgör statlig basfinansiering, medan återstoden utgör upp- dragsfinansiering; •Fem tekniska försvarshögskolor40; •CNES41, den franska rymdstyrelsen; •CEA42, det franska kärnenergiorganet vilket ansvarar för det franska kärnvapenprogrammet och försvarets kärnenergifrågor; •CNRS43, nationellt centrum för vetenskaplig forskning, vilket är största offentliga forskningsorganisation inriktad på grundforskning med viss relevans för försvarsforskning. Det finns flera olika instrument för samverkan med civil forskning samt för att ge små och medelstora företag möjlighet att erhålla uppdrag från försvaret: ASTRID44 och är två likartade instrument som drivs gemensamt av det franska försvaret och det franska vetenskapsrådet45. Genom årliga utlysningar ges bidrag till företag 38Office national d’etudes et de recherches aérospatiales. 40Dessa högskolor är Ècole polytechnique, ENSTA, SUPAERO, ENSICA, ENSIETA. 41Centre National d’Études Spatiale , CNES. 42Commissariat à l’Énergie Atomique et aux énergies alternatives, CEA. 43Centre national de la recherche scientifique, . 44Accompagnement Spécifique des Travaux de Recherche et d’Innovation Défense 45Agence nationale de la recherche, ANR. och utveckla försvarsrelevant teknologi (TRL 1–6). RAPID46 är ett instrument som gör det möjligt för små och medelstora företag att, utan föregående utlysning, söka medel för teknologier som är intressanta för försvaret. Medel (finansiering) beviljas eller avslås efter ansökan. Partnerskap med akademiska institutioner. Doktorandprogram för finansiering av forskarstudier relevanta för försvarsområdet, såväl nationellt som i internationell samverkan (framför allt med ). Årliga konferenser, arrangerade av franska försvarsdepartementet, där företag och forskningsorganisationer ges tillfälle att få inblick i planerna för forskning och teknikutveckling samt att kunna nätverka mellan varandra. Försvarsforskningen kanaliseras huvudsakligen genom ett i för- svarsdepartementet fullt integrerat försvarsforskningsinstitut, DRDC, med en mindre roll för övriga forskningsorganisationer och kanadensisk försvarsindustri. Styrningen sker i en centra- liserad och anslagsliknande process med stor frihet för DRDC att utforma uppdrag. Försvarsforskningen betonar såväl genere- rande av kunskap som rådgivning. Starka kopplingar mellan för- svarsforskning och säkerhetsforskning. Litet fokus på kom- mersiella aspekter och innovation av statlig försvarsforskning. I försvars- och säkerhetsstrategi47, senast uppdaterad 2014, har sex områden identifierats som medel för att ta hand om försvars- och säkerhetskraven. För varje område är forskning och teknik- utveckling kritiskt för att övervinna olika typer av operationella respektive ledningsutmaningar. 46Régime d’Appui aux PME pour l’Innovation Duale, RAPID. 47Defence and Security S&T Strategy. •Bygga föränderliga och anpassningsbara styrkor för att utföra ett brett spektrum av olika insatser. •Hjälpa och stödja militär och civil personal, före, under och efter insatser. •Möjliggöra inhämtning och delning av kritisk information till stöd för skapande av lägesbild och beslutsfattande. •Utveckla och implementera lösningar som maximerar kostnads- effektivitet och uthållighet inom försvarsministeriet och för- svarsmakten. •Stödja det civila samhället och blåljusmyndigheter. •Förutse, förbereda för och hantera uppkomsten av framtida hot. genomförs, på uppdrag av den kanadensiska reger- ingen, en vittomfattande översyn av hela försvaret. Det kanadensiska programmet för forskning, systemutveckling och integration utgör en del av ett mer övergripande program för förmågeutveckling och forskning.48 Den centrala rollen för försvars- och säkerhetsforskning i spelas av försvarsdepartements myndighet för forskning och ut- veckling, DRDC.49 Myndigheten förser försvarsmakt, andra statliga myndigheter samt det civila nationella säkerhetssamhället med den kunskap och teknologi som krävs för att försvara och skydda intressen i och utanför landet. Chefen för myndigheten har även rollen som högste politiske ansvarige för forskning och teknikutveckling inom försvarsdepar- tementet50 och ingår också i den seniora styrelsekommitté51 som ger beslutsstöd och råd till ministernivån och till försvarsstabschefen. Myndigheten har ungefär 1 400 anställda och en budget på . Merparten av verksamheten är 48Program 5.0 Defence Capability Development and Research, med delprogram 5.1.3 Sub- Sub-Program: Science and Systems Development and Integration. 49Defence Research & Development , DRDC. 50Assistant for Science and Technology (motsvarande statssekreterare). Funktionen rapporterar direkt till biträdande försvarsministern och försvarsstabschefen.