sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Utredningens bedömningar och förslag avseende justeringar i utbudet av högskoleförberedande program och deras nationella inriktningar återfinns i kapitel 25 Förslag. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Ekonomiprogrammet är ett nytt program i Gy11 och kan närmast jämföras med det tidigare samhällsvetenskapliga programmet, inriktning ekonomi. Inriktningen var den näst största på samhälls- vetenskapsprogrammet och sågs som en förhållandevis självständig del inom programmet.51 Regeringen bedömde i Gy11 att ett ekonomiprogram skulle införas i enlighet med utredarens förslag för att förbereda unga för vidare studier inom i första hand eko- nomi och för att erbjuda möjlighet till fördjupning inom entre- prenörskap och förberedelse för eget företagande. Programmet har två inriktningar – ekonomi och juridik. Programmet förefaller vara väl etablerat och det samlar många elever. Enligt s.k. programreferensskolor upplever många elever att programmets ämnen känns nya jämfört med och att det kan öppna upp för såväl studier som arbete efter gymnasieskolan.52 Ekonomiprogrammet är det nationella program som har ökat mest i antal och andel elever mellan läsåren 2011/12 och 2015/16. Antalet elever 1 har ökat från ca 9 900 till ca 13 000 mellan 2011/12 och 2015/16. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program har ökat från . 50Källa för uppgifter om antal: : Uppföljning av gymnasieskolan. Källa för uppgifter om etablering: : Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en register- studie. 2008/09:199. 52Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan per program. Utbudet av nationella program och … Könsfördelning på programmet är mycket jämn och program- met är väl spritt över landets kommuner. av eleverna 3 går på inriktningen ekonomi och går på inriktningen juridik. av eleverna har bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från samhällsvetenskapsprogrammet /11, där ekonomi utgjorde en inriktning, hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Förslaget om en handelsinriktning på ekonomiprogrammet Utifrån den syn som finns på programmet som såväl hög- skoleförberedande som i viss mån förberedande för arbetslivet har det framkommit önskemål om att möjliggöra viss yrkesför- beredelse inom programmet. Vissa skolor arbetar i den riktningen , t.ex. genom att erbjuda APL på programmet eller genom att arbeta med en modell som kallas diplomerad gymnasie- ekonom.53 Handelsbranschens parter har framfört önskemål om att ekonomiprogrammet borde innehålla ett stråk av yrkeskurser och APL för att såväl tillgodose elevers önskemål om ett närmande mot arbetsmarknaden som vara en grund för kompetensförsörjning.54 Även andra intressenter har uttryckt ett intresse i den riktningen, 54Skrivelse till gymnasieutredningen från , dnr Komm 2016/00956. Utbudet av nationella program och … under förutsättning att programmet även fortsättningsvis har en i huvudsak högskoleförberedande karaktär. Det skulle kunna handla om att införa en handelsinriktning på programmet. Önskemålet är en del av ett förslag från som avser att ersätta handels- och administrationsprogrammet med en handelsinriktning inom ekonomiprogrammet samt att lägga in vissa kurser från handelsområdet i övriga yrkesprograms programfördjupningar. har lämnat förslag på att kurserna personlig försälj- ning 1, servicekunskap samt entreprenörskap och företagande bör utgöra den nya inriktningen och att denna, liksom programmets andra två inriktningar, bör omfatta 300 poäng. Dessutom skulle det kunna behöva finnas ett antal handelskurser som möjlig program- fördjupning. anser dessutom att inriktningen bör innehålla minst 6 veckors APL och stödjas av ett lokalt program- råd, för att säkerställa att eleverna får den kompetens som handeln efterfrågar. En sådan inriktning skulle ge motsvarande behörigheter till högre utbildning som inriktningen juridik, men vara yrkesförbered- ande till sin karaktär. Den kan därmed ses som en parallell till den inriktning med yrkeskurser som finns på teknik- programmet. I utredningens samråd har en positiv hållning till förslaget framkommit. Vissa intressenter, bl.a. för högre utbildning, har uttryckt att det är positivt med en sådan möjlighet inom ekonomi- programmet. Synpunkter om genomförandet av en sådan för- ändring har gällt vikten av att dels bevara programmets i huvudsak högskoleförberedande karaktär, dels att elever som läser yrkes- kurser får möjlighet till APL. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Det estetiska programmet i Gy11 är tydligt högskoleförberedande, till skillnad från det estetiska program som fanns före reformen. I den utredning som föregick Gy11 föreslogs ett program för estetisk och humaniora. Regeringen gick dock på samma linje som remissinstanserna på det estetiska området om att det fanns flera argument för att det även fortsättningsvis skulle finnas ett själv- Utbudet av nationella program och … ständigt estetiskt program. Dessa argument handlade bl.a. om behovet av att studera programspecifika ämnen som musik och dans 1 och av att använda färdighetsprov i antag- ningen. Programmet har fem inriktningar: bild och formgivning, dans, estetik och media, musik samt teater. Efter examen från estetiska programmet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom främst de konstnärliga, humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. Antalet elever 1 har minskat från ca 10 100 /12 till ca 7 100 /16. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program har minskat från 15,0 till 11,9 pro- cent . Sju av tio elever på programmet är kvinnor. Programmet är det högskoleförberedande program som har lägst andel elever med utländsk bakgrund, . Inriktningarna på programmet får starta år 1. De två största inriktningarna på programmet är estetik och media samt musik av eleverna. Inriktningen dans är den minsta av eleverna. av eleverna har bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från estetiska programmet 2010/11 hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. ägnade sig åt övriga studier. Utbudet av nationella program och … redovisar från kontakter med sina s.k. program- referensskolor att minskningen av elever på programmet kan bero på ett ökat tryck på att välja program som i högre utsträckning ger särskild behörighet och meritpoäng. Många elever har valt programmet för att de är särskilt intresserade av just sin estetiska inriktning, t.ex. musik, men det är svårt att få utrymme inom programmet för kurser som ger särskild behörighet och merit- poäng. En annan anledning som nämnts är samhälleliga signaler om att estetiska ämnen inte är viktiga. Den matematikkurs som ingår obligatoriskt på programmet lyfts också fram som särskilt svår för vissa elever.55 Företrädare för konstnärliga högskolor har påpekat att rekryteringsbasen till deras utbildningar förefaller minska. Det kan dels bero på att det estetiska programmet minskar, dels på det minskade utrymmet för estetiska ämnen på de nationella program- men i stort. 55 : Uppföljning av gymnasieskolan per program. 2015; : Uppföljning av gymnasieskolan. Utbudet av nationella program och … Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Krav på en skriftlig rapport inom gymnasiearbetet I utredningens uppdrag ingår att föreslå eventuella förändringar på program- och inriktningsnivå. Inga sådana förändringsbehov har kommit till utredningens kännedom när det gäller estetiska programmet. Det kan dock noteras att program- referensskolor liksom utredningens referens- och fokusgrupper i vissa fall efterfrågar en tydligare styrning av gymnasiearbetet vad gäller elever som gör ett gestaltande arbete. Eleverna på program- met bör enligt dessa intressenter formulera en frågeställning och göra en skriftlig rapport, på samma sätt som inom övriga högskole- förberedande program, eftersom detta förbereder eleverna för studier på även konstnärliga högskolor. Så som kraven för gym- nasiearbetet är formulerade upplevs i vissa fall gymnasie- arbetet på estetiska programmet ha lägre status än det har på andra program. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Humanistiska programmet är ett nytt program i Gy11 och kan närmast jämföras med det tidigare samhällsvetenskapliga pro- grammet, inriktning språk samt inriktning kultur. I den utredning som föregick Gy11 föreslogs ett program för estetisk och humaniora. Regeringen gick dock på de estetiska remiss- instansernas linje om att det fanns flera argument för att det även fortsättningsvis skulle finnas ett självständigt estetiskt program. Eftersom det estetiska programmet skulle behållas som själv- ständigt program blev det, enligt regeringen, en naturlig konsekvens att föreslå ett humanistiskt program där utbildningar inom kultur och språk fördes samman. Humanistiska programmet har två inriktningar, kultur respektive språk. Efter examen från humanistiska programmet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom främst humaniora och samhällsvetenskap. Humanistiska programmet är det minsta nationella program- met. Antalet elever 1 minskade från knappt 1 200 läsåret Utbudet av nationella program och … 2011/12 till drygt 800 /15. Därefter ökade antalet något till knappt 900 /16. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program har varierat mellan 1,3 och 1,7 pro- cent . Åtta av tio elever på programmet är kvinnor. /16 gavs programmets första år endast i 39 av landets kommuner; /15 var siffran 37 kommuner). av eleverna 3 går på inriktningen språk och går på inriktningen kultur. av nybörjarna har bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår, vilket är en minskning över åren; för nybörjarna var andelen . Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från samhällsvetenskapsprogrammet 2010/11, där språk och kultur utgjorde två inriktningar, hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. Enligt utredningens referens- och fokusgrupper gör de flesta elever som väljer humanistiska programmet ett mycket medvetet val och har höga meritvärden från . redovisar dock att flera huvudmän har avvecklat programmet sedan start. Programmet finns främst i större städer och universitetsstäder, vilket gör det till ett omöjligt val för många elever som inte är beredda att flytta för att gå en sådan utbildning. Det försvårar också för elever som flyttar eller byter skola, vilket kan leda till att eleven då måste byta till ett annat program. Elever vid s.k. program- referensskolor har uppgivit att de har valt programmet utifrån intresse Utbudet av nationella program och … men att programmet upplevs som ett osäkert val, bl.a. på grund av sin litenhet. Många vittnar också om att elever och vårdnadshavare inte känner till programmets existens. Det förekommer också att elever avråtts från att gå programmet. Programmet utmålas ibland av studie- och yrkesvägledare som smalt, vilket dock elever och lärare på programmet inte håller med om.56 En majoritet av eleverna har valt att läsa till matematik 2b för särskild behörighet, medan andra elever upplever att det är positivt att den kursen inte är obligatorisk. Enligt programreferensskolorna anses språk vara krävande att studera, och systemet med merit- poäng ger mindre kompensation jämfört med före Gy11.57 Programmet är också dyrt att driva, eftersom det kräver undervis- ning i flera olika språk och språksteg parallellt, i likhet med special- iseringen på olika yrkesprogram. Att lokalt fastställa budgeten för programmet baserat på den s.k. riksprislistan kan bidra till svårig- heter att driva programmet, eftersom riksprislistan inte tar hänsyn till att man på många håll finansierar utbildningen med hjälp av budgeten för andra program. Därmed syns heller inte den faktiska kostnaden för programmet i riksprislistan, vilket skapar en negativ spiral när det gäller förutsättningarna att finansiera utbildningen. Att ämnet latin – språk och kultur ingår obligatoriskt på språkinrikt- ningen kan vidare medföra vissa svårigheter, eftersom få skolor har en anställd latinlärare. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Ett program utan inriktningar? Många intressenter efterfrågar åtgärder som skulle underlätta för huvudmännen att erbjuda programmet till fler elever. Vissa anser att detta bäst skulle möjliggöras om humaniora erbjöds som en inriktning på ett annat program, företrädesvis samhällsvetenskaps- programmet, men man påpekar att det skulle kunna riskera att osynliggöra området humaniora än mer inom gymnasie- skolan. Även bland lärosätesföreträdare finns båda dessa stånd- punkter representerade; vissa bedömer att humanistiska program- 56Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 57Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan per program. Utbudet av nationella program och … met bör uppgå i samhällsvetenskapsprogrammet på grund av sin litenhet medan andra bedömer att det skulle innebära en signal om att humaniora nedprioriteras. och andra intressenter har påpekat att programmet kan behöva tid att etablera sig och att det snarare än att överväga sammanslagning av programmet med samhällsvetenskapspro- grammet kan finnas skäl att se över om en programstruktur utan inriktningar skulle kunna tillgängliggöra humaniora för fler elever. Inriktningarna på programmet har olika karaktär och lockar delvis olika elevgrupper. Dock erbjuder skolorna ofta en program- fördjupning som gör att inriktningarna närmar sig varandra och där eleverna på en inriktning läser kurser från den andra inriktningen, av både praktiska och ekonomiska skäl. På så sätt läser elever på programmet ofta till den största delen ett gemensamt program- innehåll, trots olika inriktningar, vilket också leder till en bred utbildning i humaniora. Många intressenter för och inte minst elever från det human- istiska programmet uttrycker ett starkt intresse för inter- nationalisering och för ett internationellt arbetsliv. I diskussioner i utredningens referens- och fokusgrupper har det framkommit önskemål om att utbildningens innehåll skulle justeras något i sådan riktning. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Det nya naturvetenskapsprogrammet i Gy11 bygger i stor ut- sträckning på det tidigare naturvetenskapsprogrammet, och få intressenter framförde i remissbehandlingen av den utredning som föregick Gy11 behov av större strukturella förändringar av programmet.58 Naturvetenskapsprogrammet har två inriktningar, natur- vetenskap respektive naturvetenskap och samhälle Efter examen från naturvetenskapsprogrammet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom naturvetenskap, matematik och teknik men även inom andra områden. Utbudet av nationella program och … Naturvetenskapsprogrammet är det näst största nationella programmet. Antalet elever 1 var drygt 15 300 /12. /13 till 2015/16 varierade antalet mellan knappt 14 100 och knappt 14 600. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program var /12. Under de fyra följande läsåren varierade den mellan . Könsfördelningen är relativt jämn på programmet; 53 pro- cent kvinnor och män. Elever med utländsk bakgrund väljer programmet i högre utsträckning än andra högskoleför- beredande program. av eleverna 3 går på inriktningen natur- vetenskap och går på inriktningen natur- vetenskap och samhälle. Lite av eleverna har bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från naturvetenskapsprogrammet /11 hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. redovisar att programmet anses som välfungerande av deras programreferensskolor och att elever väljer programmet för att det upplevs som ett brett och tryggt val. Programmet ses av föräldrar som ett som elever har ”nytta av ”.59 59 : Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader, rapport 394. Utbudet av nationella program och … Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Inga önskemål om förändringar Inga tydliga önskemål om förändringar från skolor eller elever har framkommit i utredningens arbete, och inte heller från läro- sätesföreträdare eller andra intressenter. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Samhällsvetenskapsprogrammet genomgick en stor förändring i Gy11, så tillvida att inriktningarna ekonomi, kultur och språk togs bort och i praktiken kom att utgöra andra program (ekonomi- programmet respektive humanistiska programmet). I stället tillkom nya kunskapsområden till programmet genom inriktningarna beteendevetenskap samt medier, information och kommunikation. På programmet finns också inriktningen samhällsvetenskap. Efter examen från samhällsvetenskapsprogrammet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom ett brett samhällsvetenskapligt område men även inom andra områden. Samhällsvetenskapsprogrammet är det största programmet i gymnasieskolan. Antalet elever 1 var drygt 20 900 /12 och ca 20 300 /13. Under de tre följande läs- åren varierade det mellan ca 18 400 och ca 19 000. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program minskade från 2011/2015/16. Sex av tio elever på programmet är kvinnor och fyra av tio är män. av eleverna 3 går på inriktningen bete- endevetenskap medan går på inriktningen samhälls- vetenskap och går på inriktningen medier, information och kommunikation. av nybörjarna hade bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från samhällsvetenskapsprogrammet /11 hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. Utbudet av nationella program och … redovisar att eleverna på deras programreferensskolor ofta är när nöjda med sitt val av utbildning och att eleverna väljer programmet för att det upplevs som ett brett och tryggt val. Företrädare för skolorna beskriver också att programmet uppfattas som en möjlighet att skjuta val om vidare yrkesbana . Eleverna från samhällsvetenskapsprogrammet är också de som i störst utsträckning är etablerade på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Att välja samhällsvetenskapsprogrammet behöver alltså inte stå för ett intresse av att läsa vidare efter gymnasieskolan. Den andra matematikkursen, 2b, som ingår obligatoriskt på programmet lyfts fram som särskilt svår för vissa elever. I utredningens referensgrupper och fokusgrupper har före- trädare för skolor framhållit att elever visserligen ibland går på programmet som ett icke-val och att många elever kan ha svaga förkunskaper, men att de ändå ofta inte upplever att eleverna går på ”fel” program. Det kan i många fall snarare vara så att eleverna behöver hjälp med t.ex. studieteknik och motivation samt få extra anpassningar i högre grad inom ramen för undervisningen. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Inga önskemål om förändringar Inga tydliga önskemål om förändringar har framkommit i utred- ningens arbete från vare sig skolor, elever, lärosätesföreträdare eller andra intressenter. Utbudet av nationella program och … Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Ett teknikprogram utan inriktningar infördes 2000, efter att kunskapsområdet under hade utgjort en inriktning på det naturvetenskapliga programmet. Teknikprogrammet fick i Gy11, till skillnad från tidigare, nationellt fastställda in- riktningar för att öka tydligheten för eleverna.60 Programmet har fem inriktningar: design- och produkt- utveckling, informations- och medieteknik, produktionsteknik, samhällsbyggande och miljö samt teknikvetenskap. Efter examen från teknikprogrammet ska eleverna ha kunskaper för hög- skolestudier inom främst teknik- och naturvetenskap men även inom andra områden. Antalet elever 1 har varierat mellan ca 8 800 och knappt 9 300 /12 till 2015/16. Dessa elevers andel av alla elever på högskoleförberedande program har ökat från //16. Det går betydligt fler män än kvinnor på programmet, män och kvinnor. av eleverna 3 går på inriktningen informat- ions- och medieteknik. Inriktningen produktionsteknik är minst av de fem inriktningarna med enbart av eleverna. av nybörjarna på programmet har bytt program eller avbrutit sina studier efter ett läsår. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande behörighet från teknikprogrammet /11 hade gått över till högskolestudier och hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden. 2008/09:199. Utbudet av nationella program och … redovisar att programmet upplevs som tydligt och eleverna ser en god arbetsmarknad framför sig. programreferensskolor beskriver att programmet ofta lockar elever som haft svårt att välja mellan ett högskoleförberedande program och ett yrkesprogram. Många elever på programmet har svårt med matematik, fysik och kemi och är mer intresserade av teknikämnen. Teknikprogrammet är dock det högskoleförberedande program där elever i störst utsträckning väljer att läsa utökat program. I utredningens referens- och fokusgrupper har framkommit synpunkter på att teknikprogrammet har vuxit bl.a. med anledning av yrkesprogrammens minskade attraktivitet. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Önskemål från arbetslivet om utbildningar med ökad omfattning inom teknik- och industriområdet Arbetslivet inom teknik- och industriområdet önskar dels fler utbildade från gymnasieskolans motsvarande program, dels att gymnasieskolan i högre grad ger utbildningar som ger en kom- bination av praktiska och teoretiska kompetenser. Många arbets- livsföreträdare inom detta område förespråkar också att eleverna på 61 : Uppföljning av gymnasieskolan. Utbudet av nationella program och … aktuella yrkesprogram ges mer undervisningstid och tid för mängd- träning än , genom bl.a. längre och mer sammanhållna skoldagar. Arbetslivet har tagit egna initiativ för att komma närmare en önskad situation, bl.a. genom att skapa industri- gymnasier och genom att arbeta med samverkansmodellen teknik- college. (Modellen beskrivs närmare i kapitel 14 Nationella program – utveckling , avsnitt 14.2.2). Branscherna inom teknik- och industriområdet önskar därtill ett nytt samlat grepp från statligt håll, med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet där alla elever läser både kurser för grund- läggande och särskild behörighet till högskolan och kurser i yrkesämnen i sådan omfattning att de kan få en anställning direkt efter examen. Regeringen har uppmärksammat önskemålen och tillsatte en utredning med uppdrag att föreslå hur teknik- programmet kunde kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar. Utredningen fick två tilläggsdirektiv och ersattes samtliga tidigare direktiv av ett nytt samlat direktiv. Utredningen, som antog namnet Yrkesprograms- utredningen, lämnade delbetänkandet En yrkesinriktning inom teknikprogrammet och slutbetänkandet Välja yrke i november 2015.62 föreslog en yrkesinriktning inom teknikprogrammet föreslog, efter samråd med inblandade branscher och dialog med gymnasieskolor, att en försöksverk- samhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet skulle inrättas. Denna utbildningsväg föreslogs även fortsättningsvis syfta till en högskoleförberedande examen, men den skulle innehålla ett gymnasiearbete som utformas som inom gymnasieskolans yrkes- program. skulle omfatta 2 800 gymnasiepoäng till skillnad från teknikprogrammets, och andra nationella programs, ordinarie omfattning om 2 500 poäng. skulle innehålla kunskapsdelar från både teknikprogrammet och det industri- 62 Dir. 2013:122; dir. 2014:05; dir. 2014:95; dir. 2015:15. Utbudet av nationella program och … tekniska programmet och den skulle innehålla minst 15 veckors APL, dvs. samma omfattning som gäller för yrkesprogram generellt. Utrymmet för de 300 extra gymnasiepoängen föreslogs skapas genom att eleverna ges utökad studietid.