sou · H4B361 · 2016-09-26 00:00:00 — Vad gäller förslaget om regelbundna utvärderingsval – som är det förslag som påverkar enskilda individer i störst utsträckning – är utredningens bedömning att män och kvinnor som grupp får antas komma att agera på ett i allt väsentligt likartat sätt, och att konsekvenserna på framtida pension därmed också blir densamma för män respektive kvinnor. 8.7Konsekvenser när det gäller hållbarhetsprofil Av de cirka 840 fonderna inom förvaltningsmodellen Egen portfölj är det 200 fonder som har en hållbarhetsprofil från Swesif12. Eftersom ungefär hälften av de största fonderna har en hållbarhetsprofil så är det samlade kapitalet hos dessa fonder av inom Egen portfölj, eller . Förvalsalternativet har en hållbarhetsprofil vilket betyder att en överföring till förvaltningsmodellen Förvalsalternativet från för- valtningsmodellen Egen portfölj på totalnivå innebär att kapital flyttas från bl.a. fonder som inte har en hållbarhetsprofil till en fond som har det. Om till exempel skulle överföras och kapitalet som flyttas från Egen portfölj har samma andel fonder med hållbarhetsprofil som har , så skulle det innebära att går från fonder utan hållbarhetsprofil till en fond med hållbarhetsprofil. Här bör nämnas att det bland fonderna med en hållbarhetsprofil inom förvaltningsmodellen Egen portfölj förekommer en variation 12 för hållbara investeringar. av hur – och i vilken utsträckning – hänsyn tas till miljö och etik. Denna variation innebär att en jämförelse med Förvalsalternativets miljö/etik-hänsyn kan utfalla olika för olika fonder inom Egen portfölj. Här ska även noteras att de privata fonderna får utöva sin rösträtt, vilket Sjunde AP-fonden normalt inte får såvitt avser svenska aktiebolag.13 De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag när det gäller ändrade valrutiner för nya sparare behandlas i avsnitt 4.4.1. De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag när det gäller övriga ändringar i socialförsäkringsbalken behandlas i av- snitt 6. Konsekvenser såvitt avser Alternativ 2 behandlas i avsnitt 7. 13 5 kap. 4 § lagen ((2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000: 192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) med ikraftträdande Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.1. Paragrafens andra stycke anger att när medel förs över till för- valtning i Sjunde AP-fonden med stöd av 64 kap. 24 § första stycket eller 26 § andra stycket ska fondmedlen placeras mellan fonderna efter pensionsspararens ålder. Ändringen är en följdändring med anledning av de ändringar som föreslås när det gäller valrutinerna för nya pensionssparare, se författningskommentaren till 64 kap. 24 §. 9.2Förslaget till lag om ändringar i socialförsäkringsbalken med ikraftträdande Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Enligt första stycket i paragrafens nuvarande lydelse får in- komstpension, tilläggspension och garantipension lämnas före ansökningsmånaden åt den som haft sjukersättning (s.k. retroaktivt uttag av pension). Den föreslagna ändringen innebär att reglerna om möjlighet till retroaktivt uttag av pension för den som haft sjukersättning ska gälla för alla delar av den allmänna ålderspension, och alltså inte längre bara gälla för inkomstpension, tilläggspension och garantipension. När det gäller de olika begreppen framgår det av 55 kap. 3 § att inkomstgrundad ålderspension från fördelningssystemet lämnas som inkomstpension eller tilläggspension och att inkomstgrundad ålderspension från premiepensionssystemet lämnas som premie- pension. Av 55 kap. 8 § framgår det att garantipensionen är grund- skyddet i den allmänna ålderspensionen. Begreppet allmän ålders- pension används även i bl.a. 4 och 9 §§. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Enligt paragrafens nuvarande lydelse gäller enligt första stycket det som föreskrivs i 4 och 6 §§ om när allmän ålderspension (4 §) respektive tilläggspension (6 §) får lämnas också i fråga om ökat uttag av allmän ålderspension. Enligt andra stycket kan dock ökat uttag av premiepension tidigast göras från och med månaden efter den då ansökan kom in till Den föreslagna ändringen innebär att ökat uttag av premie- pension kan ske från och med samma månad som är möjlig för öv- riga delar av den allmänna ålderspensionen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.6. I paragrafen regleras hur pension ska bestämmas vid övergång till premiepension i form av livränta med garanterade belopp (tra- ditionell försäkring). Enligt paragrafens nuvarande lydelse gäller enligt andra stycket att inlösen ska ske efter det att begäran kom in till , dock tidigast månaden före den då livräntan första gången ska betalas ut. Den föreslagna ändringen innebär att inlösen tidigast ska kunna ske före den månad då livräntan första gången ska be- talas ut, dvs. än vad som är möjligt enligt nuvarande regler. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.1. I paragrafen regleras hanteringen av de medel som för nya pensionssparares räkning förts över till sådan förvaltning som avses i 18 och 23 §§, dvs. till förvaltning inom premiepensionssystemet. Enligt de nuvarande reglerna ska nya pensionssparare upplysas om rätten att välja placering av de medel som för spararens räkning förs över för placering hos fondförvaltare (första stycket). Om pen- sionsspararen inte anmäler något val inom den tid som Pensions- myndigheten beslutar, ska myndigheten föra över medlen till en eller flera fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden (andra stycket), varvid det också anges att bestämmelser om fördelningen av medlen finns i 5 kap. 1 § tredje stycket lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Enligt nämnda be- stämmelse ska medlen fördelas mellan fonderna efter pensions- spararens ålder. Bestämmelserna innebär att medlen för de som inte gjort något val placeras i det s.k. Förvalsalternativet, AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ). Den föreslagna ändringen innebär att ska föra över de medel som för nya pensionssparares räkning förs över för placering hos fondförvaltare direkt till det s.k. Förvalsalter- nativet, AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ), och att i samband med denna överföring ska upplysa den nya pensionsspararen om den rätt som pensionsspararen har enligt 25 §, dvs. rätten att byta fond. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5. I paragrafen, enligt dess nuvarande lydelse, regleras skyldigheten för den som är återbetalningsskyldig enligt vissa bestämmelser (2– 6 §§, 8 § eller 9 §) att betala ränta på det återkrävda beloppet om den handläggande myndigheten avseende det återkrävda beloppet har träffat avtal om en avbetalningsplan eller medgett anstånd med betalningen. Enligt 7 § ska besluta om återbetalning enligt huvudreglerna om återbetalning av ersättning bara om felet belastar övriga pensionssparare eller kan innebära en avsevärd påverkan på framtida utbetalningar av pension till pen- sionsspararen. Detta gäller också i fråga om premiepension till efterlevande. För återbetalningsskyldighet i fråga om premie- pension gäller alltså att villkoren i såväl 2 § som 7 § ska vara upp- fyllda. Den föreslagna ändringen innebär att även den som är återbetal- ningsskyldig i fråga om premiepension ska betala ränta på det åter- krävda beloppet om den handläggande myndigheten avseende det återkrävda beloppet har träffat avtal om en avbetalningsplan eller medgett anstånd med betalningen. Förslaget behandlas i avsnitten 6.4 och 6.5. I paragrafen enligt dess nuvarande lydelse ska den som är åter- betalningsskyldig för premiepension betala ränta på det felaktigt utbetalda belopp med s.k. basränta från utbetalningsdagen till och med dagen för beslut om återkrav (första stycket). Enligt andra stycket ska huvudregeln om ränta vid åter- betalningsskyldighet (15 §) inte tillämpas i fråga om premie- pension. Den föreslagna ändringen i form av ett nytt andra stycke inne- bär att bestämmelsen om skyldighet för den som är återbetalnings- skyldig för premiepension att betala basränta från utbetalnings- dagen till och med dagen för beslut om återkrav inte ska gälla i de fall återbetalningsskyldigheten grundar sig på premiepension som felaktigt utbetalts för tid efter den månad då pensionstagaren avlidit. Den föreslagna ändringen såvitt avser slopandet av tredje stycket är en följdändring, se författningskommentaren till 15 §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5. I paragrafen enligt dess nuvarande lydelse finns bestämmelser om uttag av dröjsmålsränta på belopp som har återkrävts med stöd av bestämmelserna i 2–6 §§, 8 § eller 9 § och som inte betalas i rätt tid (första stycket). De nuvarande hänvisningarna i första stycket – som undantar 7 § – innebär att det inte finns någon skyldighet att betala dröjsmålsränta vid återkrav på premiepension. Den föreslagna ändringen i första stycket innebär att reglerna om dröjsmålsränta ska gälla även för premiepension. Det föreslagna slopandet av tredje stycket är en följdändring, med anledning de ändringar som föreslås i första stycket 9.3Förslaget till lag om ändringar i socialförsäkringsbalken med Den föreslagna ändringen är en följdändring, se kommentaren till 27 a–27 d §§. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.2. Paragrafen är ny. Enligt första stycket ska , som anges i 27 b §, ge de pensionssparare som har sina fondmedel placerade i sådana fonder som avses i 18 § första stycket 1, 21 § eller i sådana fonder som avses i 5 kap. 1 § andra stycket 1 eller 3 lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) för- nyad möjlighet att välja hur han eller hon vill förvalta sitt pre- miepensionskapital (utvärderingsval). De pensionssparare som berörs av bestämmelsen är dels pensionssparare som för utvärderingsvalet har sina premiepensionsmedel placerade i s.k. Egen portfölj, dvs. i fonder som finns på , dels pensionssparare som för utvärde- ringsvalet har sina premiepensionsmedel placerade i s.k. Färdiga riskportföljer (dvs. det statliga alternativ där medlen är fördelade mellan fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden efter den risk- nivå som pensionsspararen har angett). Pensionsspararen kan välja att behålla de valda placeringarna (bekräfta sina nuvarande val) eller välja annan placering för sina fondmedel enligt 26 §. Av förslaget till 27 c § och 27 d § framgår att den som inte bekräftar att han eller hon vill behålla de valda placeringarna eller placerar om sina fond- medel enligt 26 § får sina medel överförda till det s.k. Förvals- alternativet, dvs. AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ). Tidpunkten för utvärderingsvalen regleras i den föreslagna 27 b §. För de pensionssparare som fått sina pensionsrätter fastställda före föreslås det att bemyndigar regeringen att meddela särskilda föreskrifter kring de närmare tidpunkterna för de första utvärderingsvalen. Enligt andra stycket ska i samband med ett utvärderingsval upplysa pensionsspararen om syftet med ut- värderingsvalet och ge pensionsspararen information om de för- valtningsmodeller som finns i premiepensionssystemet. Syftet med utvärderingsvalen är att minska risken för lågt premiepensions- utfall. Informationen om de olika förvaltningsmodeller som finns i premiepensionssystemet – dvs. Egen Portfölj, Färdiga risk- portföljer och Förvalsalternativet – förutsätts bl.a. innehålla upp- lysningar om avkastning, risk och avgifter. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.2. Paragrafen är ny. Enligt första stycket ska utvärderingsval ske i samband med den årliga överföring som avses i 26 § som sker det sjunde året efter det år då pensionsrätt för premiepension fastställdes första gången för pensionsspararen, och därefter räknat från det år då pensionsspararen gjorde sitt senaste utvärderingsval. Den årliga överföring som avses i 26 § sker normalt , vilket innebär att utvärderingsvalen förutsätts komma att ske . För de pensionssparare som fått sina pensionsrätter fastställda före föreslås det att bemyndigar reger- ingen att meddela särskilda föreskrifter kring de närmare tid- punkterna för de första utvärderingsvalen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.2. Paragrafen är ny. Enligt första stycket ska upplysa den pensionssparare som inte från den dag då Pen- sionsmyndigheten skickat information om utvärderingsvalet till pensionsspararen bekräftat att han eller hon vill behålla de valda placeringarna eller placerat om sina fondmedel enligt 26 § om att hans eller hennes fondmedel kommer att flyttas till sådana fonder som avses i 5 kap. 1 § tredje stycket lagen om allmänna pensions- fonder (AP-fonder) – dvs. till AP7 Såfa (Statens årskullsförvalt- ningsalternativ) – om pensionsspararen inte inom en månad från den dag då skickade upplysningen till pen- sionsspararen bekräftar att han eller hon vill behålla de valda place- ringarna eller placerar om sina fondmedel enligt 26 §. Bestämmel- sen är avsedd att minska risken för oönskade överföringar till AP7 Såfa. Enligt andra stycket ska föra över medlen till sådana fonder som avses i 5 kap. 1 § tredje stycket lagen om allmänna pensions-fonder (AP-fonder) – dvs. till AP7 Såfa (statens årskullsförvaltningsalternativ) – om pensionsspararen inte inom den månad som avses i första stycket bekräftar att han eller hon vill behålla de valda placeringarna eller placerar om sina fondmedel enligt 26 §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.2. Paragrafen är ny. Enligt paragrafen ska , som anges i 27 b §, påminna de pensionssparare som har sina fondmedel placerade i sådana fonder som avses i 5 kap. 1 § tredje stycket lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) om deras möjlighet att välja annan placering av sitt premie- pensionskapital. De pensionssparare som berörs av bestämmelsen är pensionssparare som för påminnelsen har sina premiepensionsmedel placerade i det s.k. Förvalsalternativet, dvs. AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ). Pensionsspararen ska påminnas om deras möjlighet att välja annan placering av sitt premiepensionskapital, dvs. om deras möjlighet att i stället välja s.k. Egen portfölj (dvs. fonder som finns på ) eller s.k. Färdiga riskportföljer (dvs. det statliga alternativ där medlen är fördelade mellan fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden efter den risknivå som pen- sionsspararen anger). Tidpunkten för påminnelserna regleras i den föreslagna 27 b §. För de pensionssparare som fått sina pensionsrätter fastställda före föreslås det att bemyndigar regeringen att meddela särskilda föreskrifter kring de närmare tidpunkterna för de första påminnelserna. Behovet av övergångsbestämmelser behandlas i avsnitt 4.4.2. Genom det bemyndigande som föreslås kan tidpunkterna för genomförandet av de första utvärderingsvalen och de första påminnelserna för de individer som fått sina första premiepensionsrätter fastställda före spridas ut , jfr kommentaren till 27 b §. I föreskrifterna kan olika tidpunkter bestämmas för olika grupper av individer, utifrån förväntade effekter på kapitalmarknaderna och överväganden kring lämpliga informationsinsatser. En särskild utredare ska analysera och lägga fram förslag på hur förändringar av premiepensionssystemet bör göras. Utredaren ska utgå från de förslag på åtgärder som beskrivs i departementspro- memorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) enligt alter- nativ 1 och förslag om förändringar av den traditionella försäk- ringen. Syftet med utredningen är att säkerställa att eventuella för- ändringar av premiepensionssystemet bidrar till att fler sparare får en långsiktigt bra avkastning på sitt premiepensionskapital till rim- lig risk och kostnad. •klargöra vilka ändringar som krävs i svensk rätt för att genom- föra föreslagna åtgärder och utarbeta nödvändiga författnings- förslag, •analysera och beskriva konsekvenserna av att genomföra åtgär- derna, och •föreslå hur och i vilken ordning åtgärderna bör genomföras. Därutöver ska utredaren översiktligt analysera och beskriva konse- kvenserna av att ersätta fondtorget med maximalt tio statliga fonder, enligt departementspromemorians alternativ 2. Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda offentliga och privata aktörer. Direktiven har tagits fram i samråd med Pensionsgruppen (S 2007:F). Uppdraget ska redovisas . beslutade Pensionsgruppen att genomföra en översyn av premiepensionssystemet för att kartlägga och analysera hur väl systemet levt upp till de syften som finns för premiepensionen samt vid behov föreslå förbättringar inom ramen för premie- pensionssystemets befintliga struktur. Uppdraget bestod i att för- djupa kunskapen om vilka problem och möjligheter till förbätt- ringar som finns inom premiepensionssystemet. I arbetet med översynen gjordes beräkningar och analyser av hur premiepensionssparandet har utvecklats hos olika grupper av spa- rare sedan premiepensionssystemet startade . Därtill gjordes analyser av i vilken utsträckning och hur den valfrihet som finns inom systemet har utnyttjats av premiepensionssparare, fondbolag, rådgivnings- och förvaltningsföretag. I arbetet beaktades även tidi- gare studier utförda av bl.a. , Finans- inspektionen och forskare i finansiell ekonomi och beteende- ekonomi. Resultatet av översynen presenterades för Pensionsgruppen i departementspromemorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35). Denna benämns i det följande departements- promemorian. Enligt departementspromemorian finns det flera förbättrings- områden inom befintligt premiepensionssystem, framför allt relate- rade till •bristande kunskap och intresse hos premiepensionssparare för egen aktiv förvaltning på fondtorget, •onödigt höga kostnader för egen förvaltning på fondtorget och stor tidsåtgång för den enskilde spararen att välja bland ett mycket stort antal fonder på fondtorget, och •risk för stor spridning i slutlig premiepension mellan de indivi- der som lyckats bäst och de som lyckats sämst med sitt sparande på fondtorget, trots att de har betalat in lika stora pensionspre- mier till premiepensionssystemet. I departementspromemorian understryks att riskerna och kostna- derna i premiepensionssystemet kan reduceras på flera olika sätt. Vilket sätt som är bäst är dock primärt inte en fråga om rätt eller fel utan en fråga om vilka egenskaper man kan acceptera i systemet och hur man värderar olika grad av valfrihet och kostnader för spa- rare och fondbolag på fondtorget. I departementspromemorian presenteras två alternativa vägval för att reducera identifierade problem samt ett generellt förslag som rör den traditionella försäkringen. Alternativ 1 innebär att det befintliga premiepensionssystemet behålls med ett fondtorg hos och ett förvals- alternativ samt ett fåtal risknivåklassade fonder hos Sjunde AP- fonden, med syfte att behålla stor valfrihet för den enskilda indivi- den. För att motverka de problem som identifierats föreslås följande fem åtgärder inom ramen för befintligt system: •Pensionsmyndigheten ges i uppdrag att i sin kommunikation med pensionsspararna framhålla förvalsalternativet AP7 Såfa som ett bra alternativ för de sparare som inte har tillräckliga kunskaper om systemet eller som inte vill välja mellan fonderna på fondtorget. •Obligatoriskt bekräftelseval införs för nya pensionsrätter och eventuellt som en engångsåtgärd även för tidigare intjänade pensionsrätter. •Ett avgiftstak införs för fonderna på fondtorget. •Risktagandet begränsas och fondtorget görs mer överblickbart. •Premiepensionsspararen debiteras för kostnader för fondtorget baserat på utnyttjande. Alternativ 2 innebär att antalet fonder på fondtorget begränsas till maximalt tio statliga fonder. Inriktningen på fonderna ska prövas löpande och utgångspunkten är att det ska vara möjligt att åstad- komma en professionell investerares tillgångsmix i sitt sparande. Alternativ 2 syftar till att anpassa systemet efter majoriteten av spararnas kunskap och intresse för fondförvaltning på bekostnad av stor individuell valfrihet. För premiepensionssparare som går i pension finns möjligheten att vid det tillfället eller välja mellan att förvalta sina pensionsmedel i en fondförsäkring eller i en traditionell för- säkring. För de pensionssparare som väljer traditionell försäkring blir tidpunkten för övergången viktig, eftersom det är det samlade värdet på premiepensionen vid övergången som avgör hur mycket som kan betalas ut under resterande år som pensionär. Det är också ett viktigt beslut, eftersom det efter valet av traditionell försäkring inte går att återgå till fondförsäkring. I departementspromemorian presenteras ett generellt förslag som innebär att övergången till traditionell försäkring anpassas så att individers aktieinnehav i fondsparandet avvecklas successivt. I departementspromemorian föreslås även att förvaltningen av den traditionella försäkringen flyttas från och samordnas med övrig pre- miepensionsförvaltning hos Sjunde AP-fonden. Departementspromemorian syftade bl.a. till att öka kunskapen om hur premiepensionssystemet har använts av olika brukare och hur avkastningen på kapitalet har utvecklats sedan systemets start för olika grupper av sparare samt att påbörja en analys av vilka möjlig- heter till förbättringar av systemet som det finns. För att ge be- rörda myndigheter, organisationer, företag och andra intressenter möjlighet att ge sin syn på premiepensionssystemets fördelar och nackdelar samt vilka möjligheter till förbättringar av systemet som det finns remitterades departementspromemorian till 59 instanser (dnr Fi2013/2119). Av dessa svarade 44 instanser. sju instanser att yttra sig på eget initiativ. Svaren visar att det finns ett stort engagemang och intresse bland de svarande för premie- pensionssystemets utformning och resultat men att spridningen är stor i de tillfrågade aktörernas synpunkter på såväl departements- promemorians slutsatser som förslag till åtgärder. Gemensamt för flera av de svarande är att de önskar en fördjupad konsekvensanalys av de olika förslagen som presenteras i departementspromemorian. Uppdraget och dess avgränsning Pensionsgruppen beslutade att beredningen av båda alternativen i departementspromemorian bör fortsätta, och att alternativ 1 bör vara en utgångspunkt för de förändringar som lig- ger närmast i tiden. Utredaren ska därför göra en fördjupad konse- kvensanalys och föreslå genomförande samt lagförslag för åtgär- derna inom alternativ 1 och de förändringar av den traditionella försäkringen som presenteras i departementspromemorian. Därut- över ska utredaren översiktligt analysera och beskriva konse- kvenserna av att ersätta fondtorget med maximalt tio statliga fonder, enligt departementspromemorians alternativ 2. Utredaren kan mot bakgrund av resultatet av konsekvens- analysen motivera och föreslå att en eller flera av åtgärderna som föreslås i departementspromemorian inte genomförs eller föreslå andra åtgärder som utredaren bedömer har bättre förutsättningar att leda till måluppfyllelse. Eventuella nya förslag ska analyseras och motiveras lika utförligt som övriga förslag. Nedan följer en kort sammanställning av de frågor som utreda- ren åtminstone bör beakta vid analys av respektive delåtgärd. Bör i sin kommunikation med pensionsspararna framhålla att förvalsalternativet är ett bra alternativ till att göra ett eget val på fondtorget? Analysen i departementspromemorian visar att flera premiepen- sionssparare har ett begränsat intresse för att göra egna val på fondtorget och att stora grupper saknar tillräckliga kunskaper för att genomföra ett eget val på det sätt som systemet syftade till. Dessutom anlitar av pensionsspararna premie- pensionsrådgivare för att hantera de individuella placerings- besluten. Denna grupp belastas med extra kostnader som i många fall inte leder till bättre avkastning. För att underlätta för de premiepensionssparare som inte kan eller vill välja fonder på fondtorget tillhandahåller staten ett förvals- alternativ genom generationsfonden AP7 Såfa, där risken anpassas efter spararens ålder. I departementspromemorian föreslås att staten ska vara tydlig i sin kommunikation och framhålla AP7 Såfa som ett bra alternativ för dem som uppenbart inte kan eller vill välja fonder på fond- torget.