sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Det rör sig om allt fler och detaljerade uppgifter om varje enskild elev. Dessa uppgifter är av stort intresse för både skolhuvudmän och leverantörer för att dessa ska kunna lära sig mer om eleven, om inlärningsprocesser generellt och om hur plattformar och läromedel fungerar och kan förbättras. Uppgifterna kan därför komma att användas för helt nya ändamål, som eleven och ibland inte heller skolan, känner till och kan påverka. Elevuppgifternas värde innebär också att de kan komma att spridas till exempelvis leverantörernas samarbetsparter. Sekretesskyddet är relativt svagt och det saknas särskild lagstiftning för hanteringen av elevuppgifter, här gäller endast personuppgiftslagen. Sammantaget anser kommittén att användningen av digitala lärplattformar och läromedel innebär en allvarlig risk för den personliga integriteten. måste också beaktas att digitala lärplattformar och läro- medel kan förbättra undervisningen avsevärt och hjälpa eleverna att uppnå sina mål. Sociala medier i undervisningen Fyra av tio lärare i gymnasieskolan använder sociala medier för att kommunicera med elever. I kommitténs kontakter med skolföreträ- dare, har uppgetts att det blir allt vanligare att sociala medier används i undervisningen i svenska skolor. Användningen av sociala medier kan medföra att ett stort antal närgångna uppgifter om den enskilde oavsiktligen exponeras för andra. Vidare förekommer det att sociala medier använder uppgifterna för egna ändamål och sprider dem vidare till andra företag. Det är också svårt för användarna att få klarhet i hur uppgifterna faktiskt hanteras när användarvillkoren väl har godkänts. Den enskildes val- möjlighet är oftast begränsad till att antingen godkänna samtliga vill- kor, eller att avböja och därmed helt ställa sig utanför det sociala mediet. I kapitel 13 om sociala medier, bedömer kommittén därför att användningen av vissa sociala medier innebär en allvarlig risk för den personliga integriteten. Risken blir inte mindre vid användning i skolan. Vid sådan användning tillkommer som riskfaktorer att eleverna inte själva får bestämma över det. De blir i stället uppmanade av skolan att använda sociala medier. Skolan bestämmer också hur eleven ska använda sig av det. Det kan bl.a. leda till en oönskad sammanblandning av uppgifter från elevens privata respektive skol relaterade verksamheter i det sociala mediet. måste också beaktas att användningen av sociala medier i skolan kan bidra till undervisningen på ett mycket positivt sätt, bl.a. genom att göra det enklare att omvärldsbevaka, kommunicera och dela material med andra elever, lärare och föräldrar. Inom elevhälsan hanteras känsliga uppgifter om alla elever i skolan. Uppgifterna har ett relativt starkt sekretesskydd och elevhälsans hantering av uppgifter omfattas av patientdatalagen. Det saknas undersökningar ur ett integritetsskyddsperspektiv från senare år om hur personuppgifter från eller inom elevhälsan hanteras i skolorna. Kommittén anser att hanteringen av uppgifter i elevhälsan innebär en viss risk för den personliga integriteten. måste också beaktas att det är av vikt för elevhälsan, och därmed även för eleverna, att verksamheten kan dra nytta av de fördelar som t.ex. dokumentation i digitala system kan medföra. är en tjänst som, använd på rätt sätt, kan innebära att uppgifter ges ett bättre skydd och exponeras för leverantörer i mindre omfattning än vad som annars hade varit fallet. Emellertid är skyddet beroende på skolhuvudmännens och leverantörernas kun- skaper och val av inställningar i tjänsten, samt deras medvetenhet om personuppgiftsansvarets placering och innebörd. Mot bakgrund av de bristande kunskaperna om integritetsskydd hos många skol huvudmän, anser kommittén att innebär en viss risk för den personliga integriteten. Kameraövervakning inomhus förekommer sannolikt i ett betydande antal skolor . Det finns skolor som har ett stort antal kameror inomhus. Det kan därför vara svårt för elever att hitta områden som inte övervakas. Men, det får antas att en så omfattande kamera övervakning inte är vanligt förekommande i landets skolor. Besluten att införa kameraövervakning delegeras inte sällan långt ner i organisationen och dokumentationen av anledningen till över- vakningen är ofta bristfällig. De som övervakas i skolorna tillfrågas sällan om kameraövervakningen och om var och för vilka syften det ska få förekomma. Härtill kommer att teknikutvecklingen har gjort det möjligt att hantera bilderna i exempelvis ansiktsigenkännings- program. Kameraövervakning är särskilt reglerad i kameraövervak- ningslagen. Där regleras bl.a. hur information ska lämnas och hur länge bilderna får lagras. Sammantaget anser kommittén att kamera- övervakning inomhus i skolor utgör en påtaglig risk för den person- liga integriteten. måste också beaktas att kameraövervakning inomhus i skolor kan vara ett betydelsefullt verktyg för att uppnå säkerhet och trygghet för eleverna. Det saknas dock svenska undersökningar om detta. Kommitténs bedömning: Inom arbetslivsområdet finns det såväl företeelser som innebär vissa risker för den personliga integrite- ten, som företeelser som är förknippade med allvarliga risker. Läs mer om vår bedömning av de olika företeelserna inom området i avsnitt 8.10. Det här kapitlet handlar om personlig integritet för arbetstagare i vid mening, som t.ex. anställda, arbetssökande, de som söker eller full- gör praktik eller som utför arbete som inhyrd eller inlånad arbets- kraft.1 Integritetsskyddet i arbetslivet har varit föremål för tre olika ut- redningar , som samtliga har konstaterat brister i in tegritetsskyddet för arbetstagare och föreslagit ändringar och för- tydliganden i regelverket. har emellertid inget av förslagen lett till lagstiftning.2 Karaktäristiskt för övervakning inom arbetslivet är att endast få system marknadsförs med det uttalade syftet att övervaka arbets tagarna. Vanligen är det angivna syftet ett annat, men tekniken gör det även möjligt att i detalj övervaka personalen. Ett bra sådant ex- empel är lösningar för elektronisk körjournal. Dessa bygger på att en GPS positionsbestämmer arbetsgivarens bilar. 1 Jfr Utredningens om registerutdrag i arbetslivet betänkande Registerutdrag i arbetslivet, SOU 2014:48. 2 betänkande Personlig integritet i arbetslivet, SOU 2002:18, Utred ningens om integritetsskydd i arbetslivet betänkande Integritetsskydd i arbetslivet, SOU 2009:44. tionen kan arbetstagaren använda för att redovisa till att bilen inte används för privat bruk. Men gör tekniken det möjligt för arbetsgivaren att i realtid se var arbetstagaren som fram- för fordonet befinner sig. Hanteringen av personuppgifter om arbetstagare regleras i huvudsak av personuppgiftslagen (1998:204), med Datainspektionen som till- synsmyndighet.3 Men även arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll inom området. De kan exempelvis förhandla om kontroll åtgärder som har inverkan på arbetstagarnas personliga integritet, enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller ingå kollektivavtal i frågor om personlig integritet. Den bestämmelse i personuppgiftslagen som oftast aktualiseras inom arbetslivet är 10 § punkten f. Bestämmelsen gör det möjligt för en arbetsgivare att behandla personuppgifter om det är nödvändigt och intresset av att behandla uppgifterna är större än arbetstagarens intresse av att uppgifterna inte behandlas. Bedömningen ska avgöras efter en avvägning. Hur den utfaller beror bland annat på förhållan- dena på den aktuella arbetsplatsen, vilken slags verksamhet som be- drivs, för vilket ändamål behandlingen ska utföras, vilka regler och riktlinjer som utfärdats av arbetsgivaren och vilken information arbetstagarna har fått.4 All behandling av personuppgifter måste vara laglig och ska dess- utom utföras på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed på arbets- marknaden. Vad som är god sed kan avgöras mot bakgrund av bland annat överenskommelser inom arbetsmarknaden. Det kan ofta vara svårt för arbetsgivare att stödja en behandling av personuppgifter på samtycken från arbetstagarna. Det beror på att arbetstagare ofta befinner sig i en beroendeställning gentemot sina arbetsgivare och därför inte kan lämna sådana frivilliga samtycken som personuppgiftslagen kräver. Behandling av personuppgifter i arbetslivet med stöd av samtycke begränsas därför till sådana situa- tioner där arbetstagaren har ett verkligt fritt val och senare kan ta 3 Även annan lagstiftning kan bli aktuell, såsom exempelvis bestämmelser om dataintrång. En utförlig redogörelse för regler som kan bli tillämpliga ges i SOU 2009:44, s. 69 f. 4 Se Datainspektionens informationsbroschyr Personuppgifter i arbetslivet, version . tillbaka sitt samtycke utan att det medför några nackdelar. Om de anställda erbjuds rimliga alternativ och inte utsätts för någon direkt eller indirekt påtryckning att samtycka kan det vara tillåtet för arbetsgivaren att behandla personuppgifter med stöd av samtycken från de anställda.5 Personuppgiftslagen ställer stora krav på att arbetsgivaren själv- mant informerar de anställda om vilka personuppgifter som samlas in och vad de ska användas till.6 Även lagen om medbestämmande i arbetslivet har betydelse i sammanhanget. Det framgår av lagens 11 § att en arbetsgivare, innan den beslutar om viktigare förändring av sin verksamhet, på eget initiativ ska förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal. En sådan viktig för- ändring kan vara införandet av system, arbetssätt eller andra åtgärder som medför möjligheter till övervakning. Det förekommer också att kollektivavtal närmare reglerar vilken övervakning av arbetstagarna som får förekomma. Om arbetsgivaren avviker från kollektivavtalet kan en facklig organisation som har kollektivavtal med arbetsgivaren begära allmänt skadestånd för kollektivavtalsbrott. Rätten att leda och fördela arbetet, den s.k. arbetsledningsrätten, är en allmän rättsgrundsats som innebär att arbetsgivaren inom ramen för anställningsavtalet t.ex. bestämmer om arbetets utförande, platsen för arbetet och arbetsmetoder. Arbetsledningsrätten innebär också att arbetsgivaren bestämmer om vilken teknisk utrustning som ska finnas och hur den ska användas. Arbetsledningsrätten kan också innefatta en rätt att vidta kontrollåtgärder, t.ex. genom kamera övervakning. Arbetsledningsrätten får dock inte utövas i strid mot lag eller god sed på arbetsmarknaden. För myndigheter finns även särskilda bestämmelser i offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) som rör arbetslivet samt be- stämmelser om bevarande och gallring i tryckfrihetsförordningen och arkivlagen (1990:782). Även bestämmelsen i regeringsformens 2 kap. 6 § kan bli aktuell när arbetsgivaren är en myndighet.7 Enligt bestämmelsen är var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp, kroppsvisitation, husrannsakan och 5 Se Datainspektionens informationsbroschyr Personuppgifter i arbetslivet, version . 6 Personuppgifter i arbetslivet. 7 Se t.ex. AD 1984 nr 94. liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan för trolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. Enligt bestämmel- sen är också var och en gentemot det allmänna skyddad mot be tydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan sam- tycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Om en enskild arbetstagare anser att hans eller hennes person- uppgifter hanterats på ett felaktigt sätt och vill vända sig till en statlig myndighet med sitt klagomål, bör han eller hon i första hand vända sig till Datainspektionen. Därtill utövar ombudsmän () och i viss mån Justitiekanslern tillsyn över det allmännas verksam- het. Polis och åklagare kan utreda misstänkta brott. Vid behandling av en arbetstagares personuppgifter i strid mot personuppgiftslagen blir skadeståndsbestämmelsen i 48 § person- uppgiftslagen tillämplig. Enligt den bestämmelsen är den person- uppgiftsansvarige skyldig att ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som orsakats av en behand- ling i strid med lagen. Vidare kan det finnas en viss möjlighet för en arbetstagare att be- gära skadestånd för den skada som hon eller han anser sig ha lidit på grund av integritetsintrång enligt 2 kap. 3 § skadeståndslagen (se vidare kapitel 23 om vilket skydd samhället erbjuder).8 Den praxis som finns från Arbetsdomstolen rörande tillämpning av personuppgiftslagen handlar om alkoholkontroller9, bärande av namnskylt10 samt om arbetsgivares utlämnande av löneuppgifter och anställningsbevis till fackliga organisationer.11 Det finns också möjlighet för en arbetstagare att få allmänt och ekonomiskt skadestånd om denne blivit föremål för disciplinära åt- gärder, t.ex. vid en uppsägning som grundar sig på att en arbetstagare vägrat att underkasta sig kontrollåtgärder om dessa utförts i strid mot gällande rätt.12 8 Utredningen om personlig integritet i arbetslivet uttryckte emellertid tveksamhet till att be- stämmelsen i skadeståndslagen kunde medföra rätt till skadestånd avseende brott mot den personliga integriteten i arbetslivet, se SOU 2012:18. 9 AD 2009 nr 63 och AD 2013 nr 19. 10 AD 2013 nr 29. 11 AD 2009 nr 3 och AD 2010 nr 87. 12 Se regler om skadestånd i LAS 38–39 §§. artikel 8 om rätt till respekt för en enskilds privat- och familjeliv, hem och korrespondens ger ett skydd mot olika former av intrång i den enskildes sfär och är tillämplig på för- hållanden i arbetslivet.13 I Arbetsdomstolens praxis finns avgöranden som direkt grundar sig på och som berör såväl privata som offentliga arbetsgivare.14 Rätten till skydd för den per- sonliga integriteten får inskränkas genom lag om det i ett demo kratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till de syften som anges i artikel 8.2. Enligt konventionen får rätten till skydd för den person- liga integriteten inskränkas, om inskränkningen står i rimlig pro portion till det syfte som ska uppnå med den. Varje konventionsstat ges ett visst handlingsutrymme att besluta om en inskränkning är nödvändig. Omfattningen av handlingsutrymmet varierar beroende på frågans natur och de berörda intressenas vikt. Ett sådant intresse kan till exempel vara arbetsgivarens arbetsledningsrätt som innefat- tar en rätt att vidta kontrollåtgärder. I målet Wretlund mot som berörde en arbetstagares skyldighet att underkasta sig drogtest- ning fann att drogtestningen kunde rättfärdigas med stöd av artikel 8.2.15 Vidare finns det en rekommendation från om in tegritetsskydd i arbetslivet, antagen av minister kommittén, som innehåller detaljerade rekommendationer för be- handlingen av personuppgifter i arbetslivet.16 Rekommendationen tar sin utgångspunkt i globaliseringen och den ökade användningen av IKT (informations- och kommunikationsteknik) på arbetslivets område. Rekommendationen berör bl.a. när och hur arbetsgivare får hantera uppgifter om arbetstagares hälsa och genetiska data, upp gifter om arbetstagares användning av internet samt uppgifter om arbetstagares privata användning av arbetsplatsens mejlsystem. I rekommendationen uttalas att det inte bör vara tillåtet för arbets givare att använda sig av system vars främsta syfte är att övervaka arbetstagarnas aktiviteter och beteenden. Nya ändamål för han 13 Se t.ex. SOU 2009:44 s. 195 ff. 14 Se t.ex. AD 1998 nr 17 och AD 2011 nr 15. 15 Se Application no. 46210/99. 16 Recommendation CM/Rec (2015) 5 of to member States on the processing of personal data in the context of employment. Rekommendationen är en revidering av den tidigare Recommendation Rec (89) 2 of to member States on the protection of personal data for employment purposes. Den nya rekommendationen ersätter den äldre rekommendationen. teringen av arbetstagarnas uppgifter, bör enligt rekommendationen inte förekomma annat än under särskilda omständigheter. I rekom- mendationen behandlas flera av de frågor som tas upp i författnings- förslaget som lämnades i betänkandet Integritetsskydd i arbetslivet.17 Många system som används i arbetslivet innehåller funktioner för att kunna positionera utrustningen och därmed den arbetstagare som använder utrustningen. Positioneringstekniken kan ha många fördelar för både arbets givare och arbetstagare. Positionering gör det möjligt att på ett enkelt sätt redovisa till olika myndigheter hur t.ex. fordon används. Den gör det också möjligt att styra arbetstagare och fordon till rätt platser i realtid, spåra borttappad eller stulen utrustning och att snabbt kunna hitta och hjälpa arbetstagare som hamnar i hotfulla situationer m.m. Det finns skatterättsliga bestämmelser som kräver att arbetstagare som har dispositionsrätten till en bil måste kunna visa att bilen an- vänds endast i ringa omfattning för privat körning. Ett sätt att visa detta är att dokumentera samtliga resor (både i tjänsten och privata) i en körjournal, som enklast förs elektroniskt. I system för elektronisk körjournal installeras en GPS-enhet (inte mycket större än en tändsticksask) i bilen som löpande registrerar bilens position. Uppgifter om körningarna kan sparas hos systemleverantörerna. Vissa lösningar använder mobiltelefonteknik för att rapportera bilarnas position till en central server. Andra lösningar registrerar bara körningarna i ett internt minne, som arbetsgivaren sedan måste ansluta till en persondator för att kunna tömma på data. Med den sistnämnda lösningen går det inte att övervaka bilens posi- tion i realtid. 17 SOU 2009:44. Det finns lösningar som har stöd för att hantera bilar som har olika förare. Föraren loggar då in med sitt digitala eller passerbricka för att identifiera sig. Kortet innehåller ett chip som kan registreras av en läsare i bilen. När föraren håller kortet framför av läsaren, skickas en signal till den centrala databasen, som verifierar att föraren är inloggad. Datainspektionen har granskat användningen av ett system för elektroniska körjournaler. I granskningen kom Datainspektionen fram till att företaget som använde GPS-positionering av fordon för elektroniska körjournaler fick göra det utan att först få förarnas god- kännande. Det förutsatte dock att ett antal villkor måste vara upp- fyllda, bland annat fick inte fler uppgifter än nödvändigt samlas in av systemet.18 Fordonskontroll, eller fleet management som det också kallas, bygger på samma princip som elektronisk körjournal. Syftet med fordons- kontroll är dock ett annat. Här handlar det om att kunna dirigera bilar effektivt, så att man skickar det fordon som är närmast en aktuell kund. Även i system för fordonskontroll monteras en GPS-enhet i alla fordon som arbetsgivaren vill bevaka. Arbetsgivaren kan sedan i real- tid se positionen för varje fordon. Det finns regler som kräver att nytillverkade bussar och tunga last bilar är utrustade med digitala färdskrivare.19 I färdskrivarna registre- ras uppgifter om förarens kör- och vilotider. I flera system överförs sedan uppgifterna trådlöst till en central dator hos arbetsgivaren. 18 Datainspektionens beslut i dnr 234-2013. 19 Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter. Det finns särskilda system som övervakar hur fordonen framförs, om föraren kör på ett ekonomiskt och miljövänligt sätt, eller om föraren är aktiv på de tidpunkter och på det sätt som arbetsgivaren önskar. Samma system som används för att uppfylla kraven i olika regelverk kan också innehålla tilläggsfunktioner som kan användas för att kontrollera hur fordonet framförs. Systemen fungerar vanligtvis genom att fordonet i fråga förses med en sändare som skickar uppgifter om fordonet till system leverantören. Det kan röra sig om uppgifter om fordonets position, dess rörelser (såsom acceleration, svängar och inbromsningar som registreras av en gyroskopisk sensor), bränsleförbrukning, hastighet och förarens identitet m.m. Arbetsgivaren kan få åtkomst till uppgifterna både i realtid och i form av sammanställningar. Inte sällan ges åtkomst till uppgifterna genom en mobilapp, vilket innebär att uppgifterna kan komma att spridas till ännu fler aktörer, exempelvis till appens eller mobil telefonens tillverkare. Utöver sådana särskilda system som arbetsgivaren skaffar, kan fordonen redan när de levereras från fabrik vara försedda med system som samlar in uppgifter om fordonet och trådlöst skickar dem vidare till fordonstillverkaren. Vissa fordon är inte i förväg byggda för att trådlöst kommunicera uppgifter, utan lagrar endast dessa internt. Dessa uppgifter kan sedan laddas ner exempelvis till ett usb-minne av arbetsgivaren eller när fordonet är inne på verkstad för att genomgå service. Ett system som hanterar uppgifter om körstil behandlades i ett ärende hos Datainspektionen.20 I ärendet ville ett bolag använda sig av en tjänst kallad ”Trafiksäkerhet” som tillhandahölls av en extern leverantör. Tjänsten byggde på s.k. ISA-teknik (intelligent stöd för anpassning av hastighet). Information från nationella vägdatabasen kombinerades med fordonets position för att visa aktuell lagstadgad hastighet på den vägsträcka som fordonet framfördes på samt den aktuella hastighet som fordonet hade. ISA-tekniken bestod av tre komponenter: en GPS-mottagare, en minidator och en supportenhet med en skärm som visade gällande hastighetsbegränsning och en varningssignal som började låta om 20 Datainspektionens beslut i dnr 768-2013. Tekniken innebar att föraren i realtid på sin fordonsskärm kunde se hur stor del av körtiden som han eller hon hade hållit sig till lagstadgad hastighet respektive kört för fort. Bolagets syfte med tjänsten ”Trafiksäkerhet” var att minska riskerna i trafiken genom att föraren skulle framföra fordonet i en- lighet med gällande hastighetsbegränsning. Den lägre hastigheten skulle uppnås genom att föraren fick direktåterkoppling via fordons- skärmen. Även sammanställda förarrapporter syftade till att göra föraren uppmärksam på hur han eller hon hade framfört fordon i tjänsten under den gångna arbetsperioden och om det fanns skäl att fundera över sin körstil (hastighet). Eftersom det rörde sig om upp- gifter om hastighetsöverträdelser, ansåg Datainspektionen att det var frågan om uppgifter om lagöverträdelser i personuppgiftslagens mening. Därmed krävdes ett beslut om undantag från det principiella förbudet i 21 § personuppgiftslagen från Datainspektionen för att bolagets hantering skulle vara laglig. Vid en samlad bedömning kom Datainspektionen fram till att bolaget skulle få använda sig av den aktuella tjänsten, om bolaget uppfyllde en rad olika krav rörande bl.a. information till förarna, begränsning av hur bolaget använde sig av uppgifterna och ett tillräckligt bra skydd för uppgifterna. 8.2.6Positionering i annan utrustning Teknik för positionering kan även finnas i annan utrustning än for- don, såsom i smarta enheter som surfplattor och mobiler eller andra typer av handhållna enheter. Ett aktuellt exempel är GPS-enheter i surfplattor. Ett mål i Arbets domstolen gällde servicemontörer vid ett bolag som upptäckte att GPS-enheter hade installerats och aktiverats i de surfplattor som arbetsgivaren försett dem med och som användes i tjänsten. GPS- funktionen gick inte att stänga av utan angivande av ett lösenord, vilket bolaget ensamt hade tillgång till. Enligt stämningsansökan hade servicemontörerna inte informerats i förväg om bolagets åtgärd och inte heller lämnat samtycke till behandling av deras personuppgifter. Bolaget hade före införandet av GPS-positioneringen enligt stäm ningsansökan inte heller fullgjort sin skyldighet att genomföra för- handlingar med i enlighet med det mellan parterna gällande kollektivavtalet. målet yrkat att bolaget skulle förpliktas att utge allmänt skadestånd till förbundet och till var och en av de berörda servicemontörerna enligt personuppgiftslagen.21 Inom används positioneringsteknik för att kontrol- lera insatser som utförs hemma hos brukare. Det finns olika tekniska lösningar för sådan rapportering.