sou · H4B336 · 2016-05-16 00:00:00 — Även den handläggare på utlandsmyndigheten som ska genomföra intervjun måste kontrollera identiteten på den person som befinner sig framför kameran mot uppgifter i ärendet. En extern tjänsteleverantör skulle också vid behov kunna upplåta utredningsrum där myndighetens handläggare kan genomföra intervjuer med de sökande, t.ex. om utlandsmyndighetens egna lokaler inte räcker till eller för att myndigheten ska kunna genomföra intervjuer på en annan ort. Sådana tjänster utförs av vissa externa tjänsteleverantörer på uppdrag av andra stater. Enligt utredningen lämpar sig sådana uppgifter väl för att lägga ut på en extern tjänsteleverantör. I förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd bör det därför införas en bestämmelse som tillåter en utläggning av ovan nämnda uppgifter. Vilka uppgifter är lämpliga att lägga ut på en extern tjänsteleverantör? 13.3.8Utreda och fatta beslut Bedömning och förslag: En tjänsteleverantör ska inte få genomföra utredningar eller fatta beslut i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Detta ska framgå av UtlL. Skälen för bedömningen och förslaget: Enligt utredningen är det helt uteslutet att lägga ut uppgiften att genomföra utredningar eller fatta beslut i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd på en extern tjänsteleverantör. Detta bör framgå av lag. I sammanhanget kan nämnas att viseringskodexen inte tillåter att en extern tjänsteleverantör genomför intervjuer med de sökande eller fattar beslut i ärenden om Schengenviseringar. Detta framgår uttryckligen av artikel 43.4. Det kan vidare nämnas att varken , eller har lagt ut uppgiften att genomföra utredningar eller fatta beslut i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd på en extern tjänsteleverantör. 13.3.9Utlämnande av handlingar och beslut Bedömning och förslag: Uppgiften att lämna ut handlingar och beslut lämpar sig väl att lägga ut på en extern tjänsteleverantör. En bestämmelse med denna innebörd ska därför införas i den föreslagna förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Skälen för bedömningen och förslaget: Sedan eller – i förekommande fall – utlandsmyndigheten har fattat beslut i ett ärende om uppehålls- och arbetstillstånd meddelar myndigheten den sökande om detta. Underrättelsen kan ske skriftligen eller per telefon. Som huvudregel uppmanas den sökande i samband med underrättelsen att uppsöka en utlandsmyndighet för att få beslutet. måste den sökande också boka för detta. Vissa utlandsmyndigheter skickar emellertid på begäran beslutet per post till den adress som den sökande uppgett under handläggningen. Om den sökande har gett någon en fullmakt att företräda honom eller henne kan beslutet i stället skickas till den personen. Vilka uppgifter är lämpliga att lägga ut på en extern tjänsteleverantör? sökande har frågor angående beslutet hänvisas han eller hon till utlandsmyndigheten. Av det ovanstående framgår att sökanden i vissa fall måste uppsöka en utlandsmyndighet för att hämta sitt beslut. På motsvarande sätt kan det vara med andra handlingar, t.ex. uppehållstillståndskort. Som redogjorts för i kapitel 12 kan ett besök vid en utlandsmyndighet vara förenat med långa, dyra och ibland också farliga resor för de sökande. Utlämnandet av handlingar och beslut vid personliga besök genererar av naturliga skäl en hel del arbete för en utlandsmyndighet. Genom att låta en extern tjänsteleverantör sköta utlämnandet av handlingar och beslut för utlandsmyndigheternas räkning skulle servicen för de sökande således öka som myndigheterna avlastas. För de fall de sökande har frågor angående beslutet får de hänvisas till utlandsmyndigheten. Uppgiften att lämna ut handlingar och beslut – som är rent administrativ – lämpar sig dessutom väl för att lägga ut på en extern tjänsteleverantör. En bestämmelse med denna innebörd bör därför införas i förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Bedömning och förslag: En ansökan om främlingspass kan aktualiseras i samband med att en utlänning ansöker om uppehållstillstånd i . Om den sökande i tillståndsärendet har lämnat in sin ansökan hos en extern tjänsteleverantör eller i övrigt skött sina kontakter med de handläggande myndigheterna via en tjänsteleverantör bör han eller hon också kunna vända sig till tjänsteleverantören med sin ansökan om främlingspass. En extern tjänsteleverantör bör därför i ett ärende om främlingspass, som har samband med ett ärende om uppehålls- och arbetstillstånd hos samma tjänsteleverantör, kunna ges i uppgift att utföra de uppgifter som enligt förslagen i avsnitt 13.3 får läggas ut på denne. En bestämmelse med denna innebörd ska införas i den föreslagna förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Bestämmelsen ska också gälla provisoriska främlingspass. Vilka uppgifter är lämpliga att lägga ut på en extern tjänsteleverantör? Skälen för bedömningen och förslaget: Om en utlänning inte har någon handling som gäller som pass och även saknar möjlighet att skaffa en sådan handling, får enligt 2 kap. 1 a § första stycket UtlL utfärda ett främlingspass för honom eller henne. Enligt 2 kap. 1 a § tredje stycket UtlL får även utfärda främlingspass i andra fall, om det finns särskilda skäl. ska vidare enligt 2 kap. 1 a § andra stycket UtlL utfärda ett främlingspass för en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i på vissa särskilt angivna grunder eller fått en skyddsstatusförklaring om han eller hon inte kan få ett nationellt pass. Om en utlänning har ett behov av att resa till eller från , får utfärda ett provisoriskt främlingspass för honom eller henne (2 kap. 14 § UtlF). En ansökan om främlingspass kan aktualiseras i samband med att utlänningen också ansöker om uppehållstillstånd i . uppkommer frågan om främlingspass hos utlandsmyndigheten för tillståndsärendet. Det händer dock att den sökande avvaktar med att ansöka om främlingspass till dess att han eller hon beviljats uppehållstillstånd i . Om den sökande i tillståndsärendet har lämnat in sin ansökan hos en extern tjänsteleverantör eller i övrigt skött sina kontakter med de handläggande myndigheterna via tjänsteleverantören bör han eller hon också kunna vända sig till tjänsteleverantören med sin ansökan om främlingspass. En extern tjänsteleverantör bör därför i ett ärende om främlingspass, som har samband med ett ärende om uppehålls- och arbetstillstånd hos samma tjänsteleverantör, kunna ges i uppgift att utföra de uppgifter som enligt förslagen i avsnitt 13.3 får läggas ut på denne. En bestämmelse med denna innebörd bör införas i förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Bestämmelsen bör också gälla provisoriska främlingspass. För att åstadkomma en ändamålsenlig reglering med en rättssäker ordning och ett starkt integritetsskydd bör det av de bestämmelser som reglerar utläggningen uttryckligen framgå dels vilka uppgifter som inte får läggas ut, dels de uppgifter som får läggas ut. Vilka uppgifter är lämpliga att lägga ut på en extern tjänsteleverantör? De grundläggande principerna för en utläggning av uppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd bör regleras i UtlL, varvid det även bör slås fast vilka uppgifter som inte får läggas ut. Bestämmelserna i bör kompletteras genom författningar och beslut på lägre nivå för att regleringen enklare ska gå att anpassa till förhållanden som kan förändras snabbt eller ofta. Kompletterande bestämmelser bör bl.a. finnas i en ny särskild förordning som reglerar utläggningen av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd, som benämns förordningen om överlämnande av förvaltningsuppgifter i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Av förordningen bör det uttryckligen framgå vilka uppgifter som kan läggas ut på en tjänsteleverantör. Vid utredningens bedömning av om en uppgift bör kunna läggas ut på en extern tjänsteleverantör har utredningen främst sett till vilken sorts uppgift som det är frågan om, men också beaktat om motsvarande uppgift i viseringsärenden enligt viseringskodexen kan överföras till en extern tjänsteleverantör eller inte. Utredningen har beaktat den reglering som finns på området i våra nordiska grannländer. De uppgifter som utredningen bedömt inte bör läggas ut på en extern tjänsteleverantör är dels att utreda ärenden, dels att fatta beslut i desamma. Uppgifter som enligt utredningens bedömning är lämpade att lägga ut på en extern tjänsteleverantör är att tillhandahålla allmän information om uppehålls- och arbetstillstånd och ansökningsformulär ge sökande information om de handlingar som krävs i ärendet ta emot ansökningar, ansökningsavgifter och handlingar ta upp och överföra de biometriska kännetecken som krävs i ärendet ta prov för DNA-analys eller medverka vid provtagningen sköta tidsbokning och andra arrangemang i anslutning till muntlig handläggning i ärendet förmedla begäran om komplettering av en ansökan lämna ut handlingar och beslut. Vilka uppgifter är lämpliga att lägga ut på en extern tjänsteleverantör? De uppgifter som anges ovan bör även kunna överlämnas till en extern tjänsteleverantör i ett ärende om främlingspass och provisoriskt främlingspass som har samband med ett ärende om uppehålls- och arbetstillstånd hos samma tjänsteleverantör. En utlänning som har beviljats uppehållstillstånd i får – som tidigare nämnts – normalt ett uppehållstillståndskort som bevis på att han eller hon har tillstånd att vistas i . De uppehållstillståndskort som utfärdas av en EU-medlemsstat ska utformas i enlighet med vad som sägs i förordning (EG) nr 380/2008 om ändring av förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland. Enligt förordningen ska uppehållstillståndskortet bl.a. innefatta ett lagringsmedium som innehåller innehavarens ansiktsbild och två fingeravtryck. Medlemsstaterna i EU får emellertid själva bestämma hur utfärdandet av uppehållstillståndskorten ska gå till. Detta har lett till att uppehållstillståndskorten hanteras på olika sätt av medlemsstaterna. Som exempel kan nämnas att har valt att som huvudregel utfärda ett uppehållstillståndskort till den sökande före hans eller hennes inresa i landet. Många andra EU-medlemsstater har i stället valt att utfärda uppehållstillståndskortet efter inresan i medlemsstaten. Sökanden får då resa in i medlemsstaten med en s.k. D-visering. I utredningens uppdrag ingår att bedöma behovet av och förutsättningarna för en förändrad hantering av uppehållstillståndskorten. Om det är lämpligt ska utredningen också föreslå en alternativ ordning för hanteringen av uppehållstillståndskorten. Kapitlet inleds därför med en beskrivning av den svenska hanteringen av uppehållstillståndskorten, följt av en redogörelse för vissa andra EU-medlemsstaters ordningar för utfärdandet av uppehållstillståndskort. Därefter redogör utredningen kortfattat för den utveckling med skärpta gränskontroller och en ökad kontroll av biometriska uppgifter i pass och andra resehandlingar som följer av dels det kraftigt ökande antalet asylsökande till EU, dels av den ökade risken för terroristbrott. Avslutningsvis redogör utredningen för sin bedömning om det är lämpligt att föreslå en förändrad hantering av uppehållstillståndskorten och de förslag som denna bedömning föranleder. Genom rådets förordning om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd har det införts krav på hur de uppehållstillståndskort som medlemsstaterna i EU utfärdar ska vara utformade och vilka uppgifter de ska innehålla. Enligt artikel 4 a i förordningen om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd ska uppehållstillståndskorten bl.a. innefatta ett lagringsmedium som innehåller innehavarens ansiktsbild och två fingeravtryck. Syftet med att införa biometriska uppgifter i ett särskilt uppehållstillståndskort var att skapa en mer tillförlitlig koppling mellan innehavaren och hans eller hennes uppehållstillstånd (se avsnitt 4.8). Medlemsstaterna ska för detta ändamål samla in vissa biometriska kännetecken – bestående av ett ansiktsfotografi på den sökande och hans eller hennes fingeravtryck – från tredjelandsmedborgare som ansöker om uppehållstillstånd (artikel 4 b). Medlemsstaterna i EU ansvarar själva för att utforma rutiner för hanteringen av uppehållstillståndskorten, vilket innebär att dessa kan skilja sig åt mellan de olika medlemsstaterna. Som exempel kan nämnas att vissa medlemsstater valt att ta upp biometrin vid ansökan, medan andra medlemsstater väntar till dess att ett beslut om uppehållstillstånd har fattats. I de fall en medlemsstat avvaktar med att ta upp biometrin till dess att ett beslut om uppehållstillstånd är fattat, kan medlemsstaten välja mellan att ta upp biometrin i det land som den sökande ansöker ifrån eller i det land som den sökande har beviljats uppehållstillstånd i. På samma sätt kan ett uppehållstillståndskort utfärdas före eller efter det att utlänningen reser in i det land han eller hon har beviljats uppehållstillstånd i. har valt att som huvudregel utfärda kortet till den sökande i utlandet före hans eller hennes inresa i landet. har i stället valt att utfärda en nationell visering för den sökande att resa in i landet med och utfärdar uppehållstillståndskortet först efter inresan. En utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd i , och som behöver en visering för att resa in i landet, ska som huvudregel lämna de biometriska uppgifter som ska infogas i uppehållstillståndskortet vid en utlandsmyndighet före hans eller hennes inresa i . När den sökande har fått sitt uppehållstillstånd produceras uppehållstillståndskortet i och skickas därefter med kurirpost till utlandsmyndigheten. Den sökande kan sedan hämta ut sitt kort på myndigheten. kan i vissa fall i stället välja att vidarebefordra uppehållstillståndskortet till den som har beviljats uppehållstillståndet eller till ett honorärkonsulat som ligger närmare hans eller hennes hemort. Den svenska hanteringen av uppehållstillståndskorten innebär vissa nackdelar för de sökande och de handläggande myndigheterna. Det rör sig t.ex. om att den sökande måste ta sig till en utlandsmyndighet för att lämna biometri för uppehållstillståndskortet innan han eller hon kan resa in i också i sådana situationer då ärendet som sådant i övrigt inte kräver ett personligt besök på en utlandsmyndighet. Den sökande kan i vissa fall också vara tvungen att uppsöka en utlandsmyndighet för att hämta sitt uppehållstillståndskort. Ett besök på en utlandsmyndighet kan vara förenat med långa, dyra och ibland även farliga resor för den sökande. I vissa regioner är det också så att den sökande sedan han eller hon har beviljats uppehållstillstånd kan ta sig till den utlandsmyndighet dit uppehållstillståndskortet skickats, varpå kortet måste skickas mellan utlandsmyndigheterna (gäller särskilt utlandsmyndigheterna i närområde). Alternativt måste ett nytt kort utfärdas för den sökande och skickas till honom eller henne. Det händer också att ett uppehållstillståndskort skickas till fel utlandsmyndighet, vilket kan bero dels på att kortet har sorteras fel, dels på att de sökande rör sig mellan olika länder och att kortet inte styrs till rätt utlandsmyndighet. I detta sammanhang kan det vara lämpligt att nämna att en utlands- myndighet inte kan styra till vilken utlandsmyndighet ett uppehållstillståndskort ska skickas sedan utlänningen har lämnat biometri för sitt uppehållstillståndskort. Uppehållstillståndskortet kommer i dessa fall skickas automatiskt till den utlandsmyndighet som tog upp biometrin eller till en av den sökande uppgiven adress i . En utlänning som har fått uppehållstillstånd i måste som huvudregel vänta med att resa hit till dess att han eller hon har fått sitt uppehållstillståndskort. Först sedan utlänningen har fått sitt uppehållstillstånd och han eller hon också har lämnat biometri till uppehållstillståndskortet skickas en beställning på kortet till det företag i , som tillverkar uppehållstillståndskorten. Tillverkaren packar de färdiga uppehållstillståndskorten ett och ett i kuvert, sorterar dem och lägger alla kort som ska till en viss ort samlat i ett kuvert. Kuverten skickas sedan i säkerhetsbil till . Därefter kan uppehållstillståndskorten bli liggandes på i i avvaktan på en kurirsändning till aktuell utlandsmyndighet. skickades cirka 48 000 uppehållstillståndskort med (UD-kurir) till olika utlandsmyndigheter runt om i världen. Som utredningen har redogjort för i avsnitt 8.6.4. tar det från det att man gjort en beställning på ett uppehållstillståndskort till dess att kortet tas emot av en utlandsmyndighet. Många sökande upplever att det tar innan uppehållstillståndskortet levereras till utlandsmyndigheten, vilket genererar många extra besök, telefonsamtal och e-postmeddelanden till utlandsmyndigheterna och . En person som har fått uppehållstillstånd i på grund av studier eller arbete är beroende av att han eller hon kan resa in i senast , t.ex. vid en terminsstart. Problem kan uppkomma om antagningsprocessen eller utfärdandet av uppehållstillståndskortet drar ut och beslut om antagningen eller anställningen meddelas utbildningen eller anställningen ska börja. Exempelvis skulle utlänningen kunna missa de inledande veckorna på en termin eller rent av förlora sin utbildningsplats. På samma sätt kan den som fått uppehållstillstånd i på grund av arbete missa ett viktigt möte, avtal eller projekt på grund av att uppehållstillståndskortet dröjer. Kostnaderna för att skicka uppehållstillståndskorten med kurirpost till utlandsmyndigheterna uppgår till höga belopp. kostnad som fakturerar för. Trots försök har det inte varit möjligt att ta fram vilka belopp dessa kostnader uppgår till eftersom kostnaderna för att skicka uppehållstillståndskorten med kurirpost till utlandsmyndigheterna inte kan särskiljas från annan post som skickas till myndigheterna. Det kan dock nämnas att fakturerade för post till och från utlandsmyndigheterna. För att underlätta för de sökande har och utlandsmyndigheterna gjort vissa förändringar i hanteringen av uppehållstillståndskorten , t.ex. genom att inte ta upp biometri före ett beslut om uppehållstillstånd i alla ärenden skicka uppehållstillståndskortet till utlänningen eller låta honom eller henne hämta kortet på ett honorärkonsulat låta dem som inte behöver en visering för att resa till resa in i landet utan ett uppehållstillståndskort i undantagsfall utfärda en nationell visering, en s.k. D-visering, för en person som har beviljats ett uppehållstillstånd i och som behöver en visering för resan hit, så att han eller hon kan resa in i utan ett uppehållstillståndskort. Den person som reser in i utan ett uppehållstillståndskort får lämna biometri för uppehållstillståndskortet hos sedan han eller hon anlänt hit. De s.k. D-viseringarna regleras i 3 kap. 4 § andra stycket UtlL och får endast utfärdas om det finns särskilda skäl. En sådan visering får enbart beviljas än , men högst . Viseringen ger innehavaren rätt att resa in och vistas i och omfattas inte av viseringskodexen. Genom och rådets förordning (EU) nr 265/2010 av om ändring av bl.a. konventionen om tillämpning av vad gäller rörlighet för personer med visering för längre vistelse1 har tredjelandsmedborgare med en D-visering rätt att resa fritt i Schengen- 1 och rådets förordning (EU) nr 265/2010 av om ändring av konventionen om tillämpning av och av förordning (EG) nr 562/2006. området på samma villkor som en innehavare av ett uppehållstillstånd. När bestämmelsen om nationell visering för längre vistelser infördes, anfördes att särskilda skäl exempelvis kunde vara att det rör sig om nära släktingar som önskar vistas här i landet för släktbesök än eller affärsbesök (prop. 2004/05:170 s. 272 f.).2 För att en person ska kunna beviljas en nationell visering ska syftet med resan till vara att göra ett besök, inte bosättning. 14.2.3Ordningen i vissa andra EES-stater När en utlänning har fått ett uppehållstillstånd i , kan han eller hon resa in i landet. För det fall utlänningen inte behöver en visering för att resa in i kan han eller hon resa dit när som helst inom den frist som står angiven i beslutet om uppehålls- och arbetstillstånd, vanligtvis . Om utlänningen behöver en visering för inresan i utfärdar UDI3 en nationell visering, en s.k. D-visering, för honom eller henne. Viseringen får utlänningen hämta på en norsk beskickning efter tidsbokning. Väl i får utlänningen uppsöka sin lokala polisstation för att ansöka om ett uppehållstillståndskort och lämna biometrin för detsamma. Uppehållstillståndskortet får sökanden sedan skickat till sig med post, något som normalt tar minst . I överväger man att förändra sina rutiner vad gäller handläggningen av uppehållstillståndskorten. Den ordning som övervägs liknar den svenska ordningen, dvs. att den sökande ska lämna biometri och invänta sitt uppehållstillståndskort i utlandet innan han eller hon reser in i . Något formellt beslut om en översyn eller en ändring i rutinerna har emellertid inte fattats. 2Se även prop. 2010/11:121 s. 36. 3Den norska motsvarigheten till . En utlänning som ansöker om ett uppehållstillstånd i ska enligt den danska lagstiftningen lämna biometri för ett uppehållstillståndskort först sedan han eller hon har anlänt till . Den danska staten har emellertid valt att lägga ut uppgiften att ta upp och registrera biometri på de externa tjänsteleverantörer som samarbetar med i ärenden om uppehållstillstånd. Den sökande ska därför som huvudregel lämna biometrin för uppehållstillståndskortet hos en extern tjänsteleverantör i samband med att han eller hon ger in sin ansökan om uppehållstillstånd. Den som ansöker om uppehållstillstånd på webben måste i stället uppsöka en extern tjänsteleverantör för att lämna sin biometri från ansökningstillfället. I undantagsfall kan den sökande också lämna biometri hos en dansk beskickning. När en utlänning får uppehållstillstånd i , kan han eller hon också resa in i landet. För det fall utlänningen inte behöver någon visering för att resa in i kan han eller hon resa dit . Om utlänningen behöver en visering för inresan i utfärdar Udlændingestyrelsen4 en nationell visering, en s.k. D-visering, för honom eller henne. Viseringen får utlänningen hämta på en dansk beskickning efter tidsbokning. Väl i får utlänningen sitt uppehållstillståndskort från Udlændingestyrelsen eller Styrelsen for International Rekruttering og Integration ()5. Biometrin för uppehållstillståndskorten tas upp i samband med att en utlänning ansöker om uppehållstillstånd i vid en finsk beskickning. Om ansökan beviljas utfärdar ett uppehållstillståndskort till honom eller henne. Uppehållstillståndskortet skickas sedan till den finska beskickningen där utlänningen kan hämta kortet. Normalt tar det från dess att utlänningen får besked om att han eller hon beviljats ett uppehållstillstånd i till dess att han eller hon får sitt uppehållstillståndskort. 4Den danska motsvarigheten till . 5En dansk myndighet underordnad Udlændingestyrelsen. I överväger man en förändring av den nuvarande ordningen. Något formellt beslut om en översyn eller en ändring i rutinerna har emellertid inte fattats. I samband med att en utlänning ansöker om uppehållstillstånd i får han eller hon också lämna biometri för uppehållstillståndskortet. Om utlänningen får bifall till sin ansökan utfärdar beskickningen en nationell visering för honom eller henne. Viseringen är giltig . måste utlänningen ta sig till samt registrera sig och ansöka om ett uppehållstillståndskort hos Ausländerbehörde6. För utfärdandet av kortet använder Ausländerbehörde den biometri som utlänningen lämnade i samband med att han eller hon ansökte om ett uppehållstillstånd.