sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Branschen önskar ingen ändring avseende bussförare, trots svag elevtillströmning Yrkesutgången bussförare inom inriktningen transport är ny sedan Gy11 och har mycket få elever sökt sig till denna, trots att branschen har satt stora förhoppningar till den. Branschen och det nationella programrådet är angelägna om att gymnasieskolan ska vara en rekryteringsbas för yrket, vid sidan av s.k. yrkesvux och arbetsmarknadsutbildningar. De förespråkar därför ingen för- ändring med anledning av det låga antalet elever, utan ser snarare att det kan behövas mer tid innan studievägen etablerar sig hos elever och skolor. Att skolor och lärare har större erfarenhet av yrkesutgången lastbilsförare och att elever lätt påverkas av vad majoriteten av eleverna på inriktningen väljer kan vara faktorer som bidrar till en tröghet i början. Yrkesutgång med sälj- och servicekunskap efterfrågas Vid dialog med det nationella programrådet har efterfrågats en yrkesutgång inom programmet som innehåller sälj- och service- kurser. Sådana kurser finns med bland de kurser som huvudmannen får erbjuda inom programfördjupningen. Utbudet av nationella program och … Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Handels- och administrationsprogrammet hade ca 3 300 elever 1 /12 och antalet har därefter successivt minskat till ca 2 500 /16. Denna elevgrupps andel av alla yrkesprogram har varierat mellan . Den ena inriktningen, handel och service, är helt dominerande av programmets elever. Inriktningen administrativ service är mycket liten. Av de elever som går på programmet är drygt hälften, , kvinnor. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Behovet av inriktningen administrativ service har länge varit ifrågasatt Behovet av den minsta av programmets två inriktningar, admin- istrativ service, har länge varit ifrågasatt. Utöver att inriktningen har få elever har frågasättandet gällt dels om det finns en relevant koppling till handelsområdet, dels om det finns en efterfrågan från arbetsmarknaden som motiverar en särskild administrativ inrikt- ning inom gymnasieskolan. Enligt Skolverket23 finns en viss oro för brist på och lärlingsplatser inom programmet, särskilt inom inriktningen administrativ service. Detta kan indikera en svag efterfrågan från arbetsmarknaden. har det inom det nationella programrådet förts en diskussion om att 23 : Uppföljning av gymnasieskolan. Utbudet av nationella program och … eventuellt avveckla inriktningen administrativ service och låta programmet vara utan separata inriktningar. Förslag från handelsbranschen om att programmet bör ersättas av en yrkesinriktning på ekonomiprogrammet , som samlar arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer inom handelsbranschen, har lämnat ett förslag till utredningen om att handels- och administrationsprogrammet bör ersättas av en yrkesinriktning med handelskurser på det hög- skoleförberedande ekonomiprogrammet. 24 Förslaget innebär således att handels- och administrationsprogrammet skulle av- vecklas. En annan del av förslag är att ett urval av handelskurser därtill bör införas som valbara kurser för elever på andra yrkesprogram. Som bakgrund till förslaget uppger att handels- och administrationsprogrammet är enbart en av flera rekryterings- källor för handeln. Omkring hälften av dem som gått programmet återfinns enligt branschen inom handeln, och dessa utgör en mycket liten andel av handelns årliga rekryteringsbehov. Vidare uppger att arbetsgivare rekryterar från flera olika gymnasieprogram och att de ofta främst efterfrågar generella kompetenser som exempelvis rätt attityd och social kompetens. Enligt upplever branschen att handels- och admin- istrationsprogrammet ofta har svårt att rekrytera elever med ett intresse för att arbeta inom handeln, och att programmet i många fall inte tycks ge eleverna tillräcklig eller rätt kompetens. Mot bakgrund av att elevantalet på programmet har minskat sedan Gy11 och att det i ökande grad består av elever med relativt låga meritvärden från anser att en annan struktur bör prövas. Därtill anser att även kompetenser från andra yrkesprogram är värdefulla för handeln. Att kombinera sak- kunskaper om exempelvis produkter och arbetssätt inom ett visst yrkesområde med sälj- och servicekunskaper ses som värdefullt för 24 Förslaget kommer från , som är en partsägd organisation där Akademiker- förbunden, , , och Unionen ingår. Utbudet av nationella program och … olika delar av handeln. föreslår att kurser inom området sälj och service läggs in i programfördjupningen på övriga yrkesprogram (enligt förslaget ska tillägget ska omfatta åtminstone kurserna servicekunskap, personlig försäljning 1 och entreprenör- skap, vilka sammanlagt uppgår till 300 poäng).25 Mer om programmet med anledning av branschens förslag Antalet elever som börjar på handels- och administrations- programmet har minskat mellan och (från 3 340 elever till 2 520 elever ). ökade dock antalet förstahandssökande till programmet (från 2 900 till 3 300 ). Det är dock ännu för tidigt för att få fram uppgifter om hur många som började på programmet hösten 2016.26 Programmet finns på knappt 200 skolor, och var /16 geografiskt spritt till 127 kommuner, vilket är en minskning jämfört med /12 då programmet fanns i 150 kommuner. Detta program har, jämfört med genomsnittet för yrkes- program, en något lägre andel elever som tar examen och en högre andel som går ut med studiebevis. Av dem som var nybörjarelever på handels- och administrationsprogrammet hade tagit examen och gått ut med studiebevis . Motsvarande andelar för samtliga yrkesprogram var 69,9 respektive 7,9 procent.27 Elevernas genomsnittliga meritvärden från är lägre än genomsnittet för yrkesprogrammen, och har sjunkit . En något lägre andel av eleverna på programmet har högutbildade föräldrar än på yrkesprogrammen som helhet. Andelen elever med utländsk bakgrund har ökat och låg /16 på . Motsvarande andel för yrkesprogrammen sammantaget är . Bland eleverna finns både de som har valt programmet utifrån ett aktivt intresse för yrkesområdet och de som har valt det för att de inte kände att de hellre ville välja något annat program. Enligt en attitydstudie är en vanlig anledning till att man väljer detta program 25Skrivelse till gymnasieutredningen från . Diarienummer: Komm 2016/00956. 26Skolverket publicerar preliminär statistik om antal elever avseende 2016 . 27Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. Utbudet av nationella program och … att man önskar goda chanser att få jobb direkt efter gymnasie- utbildningen. Enligt samma studie är det mindre vanligt än på många andra nationella program att se behörighet till högre utbildning som ett motiv att välja detta program.28 Det bör dock påpekas att det är osäkert vilken representativitet studien bygger på. Enligt vad som uttryckts i bl.a. utredningens intervjuer och referensgrupper är det inte ovanligt att elever på detta program har valt det utan ett tydligt intresse för yrkesområdet, och många upp- ges ha kommit in på det som ett andra- eller tredjehandsval. Skolföreträdare har framfört synpunkten att många elever upplever att detta program är rätt för dem och att en stor del av elevgruppen skulle ha svårt att finna ett annat program som de skulle vilja välja om detta program inte fanns. Av utredningens intervjuer med elever som gått handels- och administrations- programmet framkom att APL och kontakten med arbetslivet upplevdes som mycket värdefullt. Enligt uppgifter som avser elever som gick i den tidigare gymnasieskolan, före Gy11, var etableringsgraden efter studierna något lägre bland unga som hade gått handels- och administrationsprogrammet än bland genomsnittet för alla yrkes- program. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grund- läggande högskolebehörighet från programmet /11, dvs. före Gy11, hade en etablerad ställning på arbets- marknaden och en osäker ställning29 på arbetsmark- naden . Vidare återfanns i högskolestudier efter gymnasiestudierna. För yrkesprogrammen som grupp hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden, en osäker ställning på arbetsmarknaden och gått till högskolestudier efter gymnasiestudierna.30 28Svenskt Näringsliv: Attityder, antal och etablering. Uppgifterna om motiv för val av program bygger på Ungdomsbarometerns undersökningar. Det bör påpekas att dessa bör tolkas med försiktighet. 29Både de personer som räknats in i gruppen med etablerad ställning och de som räknats in i gruppen med osäker ställning har registrerade arbetsinkomster över en viss nivå. Defini- tionerna av etablerad ställning och osäker ställning utgår bl.a. från registeruppgifter om inkomst, om personen är klassificerad som sysselsatt eller inte respektive som studerande eller inte samt om förekomst av arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Definitionen av etablerad ställning skiljer sig från definitionen av osäker ställning på så sätt att den förstnämnda har en högre gräns för inkomst och att det i den sistnämnda kan före- komma arbetslöshet eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 30Skolverket: Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en registerstudie. Utbudet av nationella program och … Enligt en studie avseende elever inom Gy11 låg handels- och administrationsprogrammet i nivå med genomsnittet för yrkesprogram när det gäller andelen som hade arbete året efter gymnasieskolan. Andelen som arbetade heltid var dock avsevärt lägre bland dem som gått handels- och administrationsprogrammet än genomsnittet för yrkesprogrammen. Enligt studien ansåg vidare en majoritet () av de ungdomar som hade gått handels- och administrationsprogrammet och som arbetade året efter, att arbetsuppgifterna till stor del stämde överens med programmets inriktning. Detta var högre än genomsnittet för yrkesprogrammen.31 Enligt statistik om utbildningsbakgrund hos unga som arbetar inom handelsbranschen var samhällsvetenskapsprogrammet den allra vanligaste bakgrunden. Detta är även den vanligaste studie- bakgrunden hos unga i flera andra branscher, vilket återspeglar att samhällsvetenskapsprogrammet är det gymnasieprogram som samlar flest elever. I vissa branscher är det dock vanligare att de unga anställda kommer från ett mer branschnära yrkesprogram. Detta gäller exempelvis inom byggverksamhet och jord- och skogs- bruk samt delvis inom hotell, vård och omsorg, transport samt industri.32 Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Det tidigare hantverksprogrammet hade inga nationella inrikt- ningar. För att göra programmet tydligare infördes vid Gy11 fem nationella inriktningar av olika karaktär, varav en (övriga hantverk) samlar ett stort antal mindre hantverksyrken. Antalet elever 1 på hantverksprogrammet har minskat successivt under de år som gått sedan reformen, från ca 3 900 läs- /12 till ca 2 300 /16. Dessa elevers andel av alla 31Statistiska centralbyrån: Yrkesprogrammen i backspegeln – arbete och studier efter gymnasieskolan. Rapporten belyser sysselsättningen för personer som gått tredje året i ett gymnasialt yrkesprogram /14. 32Skolverket: Arbetslivet efter skolan. Arbetsledares bedömning av unga medarbetares kompetens och inom vilka branscher unga arbetar. Utbudet av nationella program och … elever på yrkesprogram har minskat från . Elevfördelningen är mycket ojämn mellan olika studievägar. Den stora merparten av eleverna på programmet går på inrikt- ningen frisör eller på inriktningen övriga hantverk mot yrkes- utgångarna hår- och makeupstylist respektive hudvård. Resterande nationellt föreslagna yrkesutgångar inom inriktningen övriga hant- verk är av en annan karaktär och kan beskrivas som traditionella hantverksyrken, exempelvis glasblåsare, guldsmed, låssmed, keramiker och skomakare. Dessa har ett begränsat elevantal. De tre övriga inriktningarna på programmet, florist, textil design och finsnickeri har relativt små och minskande andelar av eleverna.33 Arbetsmarknaden och elevernas etablering skiljer sig mellan de olika studievägarna. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet från programmet 2010/11 (dvs. i gymnasieskolan före Gy11) hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och fanns i högskolestudier efter gymnasiestudierna. 33 Andelarna av programmets elever som går på inriktningarna florist, textil design och finsnickeri har minskat vid en jämförelse som avser . Utbudet av nationella program och … Att frisör är en inriktning som hår- och makeupstylist samt hudvård ligger i inriktningen ”övriga hantverk” ses som problematiskt Den stora majoriteten av eleverna på hantverksprogrammet återfinns inom inriktningarna frisör och övriga hantverk. Inom den senare inriktningen finns 18 nationella exempel på yrkesutgångar, varav hudvård samt hår- och makeupstylist står för en stor andel av eleverna. Dessa två yrkesutgångar har större innehållsmässiga likheter med inriktningen frisör än med övriga yrkesutgångar inom inriktningen övriga hantverk. Enligt företrädare för arbetsliv och skolor är det problematiskt, både utifrån innehållsmässiga och elevantalsmässiga grunder, att studievägarna hår- och makeupstylist samt hudvård är yrkes- utgångar inom inriktningen övriga hantverk och inte en egen inriktning i anslutning till inriktningen frisör. De styrdokument som är gemensamma för en rad olika yrkesutgångar inom inriktningen övriga hantverk är dessutom så generella att de inte upplevs ge önskad styrning för yrkesutgångarna hudvård samt hår- och makeupstylist. Frisör- samt hår- och makeuputbildningarna har tydliga be- röringspunkter. De ges i flera fall på samma skolor och har ofta gemensamma lärare. Det är också till stora delar samma elevgrupp som är intresserade av frisörinriktningen samt hår- och makeup- utbildningen. Många upptäcker först under utbildningens gång vilket spår de vill välja. Arbetsmarknaden är relativt begränsad för dem som gått hår- och makeupstylistutgången. Det är ofta svårt att få ett arbete inom det specifika målyrket. Enligt utredningens kontakter med bransch- företrädare är det vanligt att elever efter denna utbildning arbetar inom handeln, exempelvis i butiker som säljer skönhetsprodukter. Ett önskemål som har framkommit i utredningens samråd med och branschföreträdare är att slå ihop studievägarna frisör, hår- och makeupstylist samt eventuellt hudvård till en gemensam inriktning. Exempel på namn som har diskuterats för en sådan inriktning är ”hår och makeup” alternativt ”hår, makeup och hudvård” samt ”hår och kosmetik” alternativt ”hår, kosmetik och hudvård”. Utbudet av nationella program och … Bör hudvård finnas på gymnasienivå? De som arbetar i hudvårdsbranschen kan ha utbildat sig hos en privat utbildningsanordnare, i gymnasieskolan eller inom yrke- högskolan. Olika branschföreträdare är överens om att det förekommer kvalitetsbrister i vissa hudvårdsutbildningar, både inom och utanför gymnasieskolan. Det råder också enighet om att det är mycket viktigt att utbildningarna håller hög kvalitet för att elever ska vara säkra på att få en bra utbildning och för att undvika risker för deras framtida klienter och kunder. Det råder dock delvis olika uppfattningar om hur en förbättrad situation kan uppnås och om vilka konsekvenser detta bör få för yrkesutgången hudvård inom hantverksprogrammet. Vissa före- trädare för hudvårdsbranschen anser att det inte bör finnas någon utbildningsväg inom gymnasieskolan som kallas hudvård. Skäl som uppges är att det förekommer att gymnasieskolor marknads- för sin hudvårdsutbildning som en mer avancerad utbildning till hudterapeut, vilket anses vilseledande för eleverna. Dessa före- trädare menar att hudterapeut är ett yrke för vilket utbildningen hör hemma på yrkeshögskolenivå, och hänvisar bl.a. till en ny euro- peisk standard, enligt vilken kompetenskraven för hudterapeut- behandlingar ligger på EQF 5-6, dvs. yrkeshögskolenivå.34 Andra branschföreträdare förespråkar däremot att hudvårdsutbildning hör hemma inom gymnasieskolan och att angelägna åtgärder handlar om att stärka kvaliteten på dessa utbildningar, bl.a. genom fort- bildning för lärarna.35 Inriktningen finsnickeri är mycket liten sett till elevantal. Den är en av sex inriktningar på yrkesprogram som har färre än hundra elever 3. Hantverksprogrammets programråd har uppmärksammat att antalet elever minskar inom inriktningen finsnickeri och önskar en höjd attraktionskraft. Enligt diskussioner i rådet kan det finnas felaktiga föreställningar om yrket och elevintresset skulle kunna 34Sveriges Hudterapeuters (). Skrivelser till gymnasieutredningen från SHR, dnr Komm 2015/00009 respektive Komm 2016/00996. 35Svenska (). Utbudet av nationella program och … öka om företagen kom ut i skolorna och berättade om yrket. Inom diskussioner i programrådet har vidare framförts att det är önskvärt att tydliggöra relationen mellan yrkesutgången träarbetare inom bygg- och anläggningsprogrammet och inriktningen finsnickeri inom hantverksprogrammet.36 Därtill anser vissa företrädare för arbetslivet, enligt bl.a. en skrivelse till utredningen, att det är problematiskt att fler skolor erbjuder och fler elever väljer finsnickeri inom hantverksprogram- met än en yrkesutgång med träprofil inom det industritekniska programmet. De menar att behovet av kompetensförsörjning inom träbranschen är stort och att det största behovet avser kompetens med mer tonvikt på det industriella än på det hantverksmässiga. De ser en risk för konkurrens mellan hantverksprogrammet och det industritekniska programmet inom träområdet, till det industri- tekniska programmets nackdel. De förespråkar därför att fin- snickeriinriktningen på hantverksprogrammet avvecklas och att det inrättas en ny inriktning på det industritekniska programmet, benämnd träteknik.37 Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Hotell- och turismprogrammet skapades som ett nytt program vid reformen Gy11. I den tidigare gymnasieskolan var inriktningen hotell en del av hotell- och restaurangprogrammet, och inrikt- ningen turism var en del av det dåvarande handels- och administra- tionsprogrammet. Hotelldelen ansågs föra en undanskymd roll inom det dåvarande hotell- och restaurangprogrammet. Vid reformen ändrades därför gränserna mellan olika program så att hotelldelen placerades tillsammans med turism och resor medan restaurangdelen placerades i det nya restaurang- och livsmedels- programmet. 36Skolverket: Bilaga 2 till Samlad redovisning och analys på yrkesutbildningsområdet. Redo- visning av uppdrag om samverkan med de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. 37Skrivelse till gymnasieutredningen från Trä- och Möbelföretagen och GS-facket, dnr Komm 2016/00997. Utbudet av nationella program och … Hotell- och turismprogrammet är ett av de två minsta yrkesprogrammen. Antalet elever 1 var knappt 1 600 /12 och har därefter minskat till ca 1 200 /16. Mätt i andel av alla yrkesprogram har elevantalet legat på . Programmet har två inriktningar, där av eleverna går på inriktningen turism och resor och på inriktningen hotell och konferens. Eftersom hotell- och turismprogrammet är nytt är det svårt att dra några slutsatser om etablering utifrån de ungdomar som var elever i gymnasieskolan före Gy11. En viss jämförelse kan dock göras med det tidigare hotell- och restaurangprogrammet. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande hög- skolebehörighet från det programmet hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden och fanns i högskolestudier efter gymnasieutbildningen. Enligt en studie från () 2015 avseende den första kull elever som gått inom Gy11 låg hotell- och turismprogrammet över genomsnittet för yrkesprogram när det gäller andelen som var etablerad på arbetsmarknaden efter gymnasieutbildningen. Detta var den enda statistiskt säker- ställda avvikelsen från genomsnittet i denna fråga i studien.38 38 : Yrkesprogrammen i backspegeln. Utbudet av nationella program och … Enligt branschföreträdare och har inriktningen hotell och konferens en avsevärt tydligare koppling till arbetsmarknaden än inriktningen turism och resor. Hotell- och konferensinrikt- ningen anses väl etablerad och innehållsmässigt stämma väl överens med branschens behov av kompetens. I fråga om den andra in- riktningen, turism och resor, saknas däremot en tydlig efterfrågan från arbetsmarknaden. Många arbetsgivare inom turismområdet föredrar att rekrytera personer med mer livserfarenhet eller från andra utbildningar. Flera av de yrken som är målet inom området turism och resor kräver ofta mer utbildning och erfarenhet efter detta program i gymnasieskolan. Skillnaden mellan de två inrikt- ningarna i fråga om arbetsmarknadsanknytning illustreras också av att skolorna ofta har svårt att hitta relevanta inom turismområdet medan det är lättare inom hotell- och konferens- området. Företrädare för arbetslivet ser ett stort framtida behov av arbets- kraft inom besöksnäringen. De anser dock inte att det relativt låga elevantalet på programmet är problematiskt, eftersom man be- traktar även andra gymnasieprogram, främst samhällsvetenskaps- programmet och det humanistiska programmet, som rekryterings- bas. Branschen anser att det är gynnsamt att kunna rekrytera från både hotell- och turismprogrammet samt vissa andra program. Vidare menar branschen att hotell- och turismprogrammet bör ges tid att etablera sig. Möjliga förändringsbehov på program- eller inriktningsnivå Bör programmet vara utan nationella inriktningar? Inom bl.a. det nationella programrådet har förts diskussioner om att ett program utan skilda inriktningar vore att föredra. Bak- grunden är att inriktningen hotell och konferens, som väljs av färre elever, har en tydlig arbetsmarknad medan inriktningen turism och resor inte lika ofta leder direkt till målyrkena. och arbetslivsföreträdare anser att det relativt stora antalet studie- avbrott på programmet delvis kan förklaras av att verkligheten inte stämmer överens med den bild som eleverna fått av skolornas Utbudet av nationella program och … Därför menar flera företrädare för arbetslivet och gymnasieskolor att det skulle vara mer fördelaktigt för eleverna om de olika innehållsliga delarna rymdes inom en och samma inriktning. Då kunde turismkurserna ge en grund för vidare studier inom området som eleverna får en yrkesutbildning inom hotell- och konferensområdet. Kort bakgrund om programmet och elevgruppen Innan Gy11 hette motsvarande program industriprogrammet och hade inga nationella inriktningar. Det hade skapats ett mycket stort antal lokala inriktningar, och ett motiv till reformens inrättande av fyra nationella inriktningar var att skapa en ökad tydlighet och överblickbarhet för elever och avnämare om innehållet i de olika inriktningarna. I utredningen som låg till grund för reformen uppmärk- sammades också vissa gemensamma gränssnitt i förhållande till el- och energiprogrammet, och att vissa karaktärsämnen därigenom skulle komma att bli gemensamma för båda programmen. Utredaren ansåg vidare att , i sitt efterföljande arbete med karaktärsämnen och kurser, borde konstruera dessa så att de inte hänvisade till något speciellt material, någon speciell teknik eller bransch. Motivet som angavs var att kurserna behöver vara tillämpningsbara oavsett industribransch.39 Antalet elever 1 på det industritekniska programmet har minskat från drygt 2 000 till drygt 1 400 elever mellan åren 2011/12 och 2015/16. har dessa elevers andel av alla elever på yrkesprogram varierat mellan . De två inriktningarna svetsteknik samt produkt- och maskin- teknik står för de stora elevandelarna, av programmets elever vardera. Inriktningen driftsäkerhet och under- håll har och inriktningen processteknik har av programmets elever. 39 SOU 2008:27 – en reformerad gymnasieskola. Utbudet av nationella program och … På det industritekniska programmet är den stora majoriteten av eleverna, , män. Andelen elever på programmet som går på en fristående skola har ökat. Bland de ungdomar som fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet från industriprogrammet 2010/11 (dvs.