sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Redovisning i arbetslag datumlagt i vårt årshjul. Vi arbetar mer medvetet med framförallt extra anpassningar. Förändringsgrupp på huvudmannanivå bestående av förstelärare och specialpedagoger arbetar med rutiner kring extra anpassningar – särskilt stöd. De sprider arbetet till de olika skolorna i form av t.ex. handledning. En bättre kartläggning görs och resurser omfördelas på ett annat sätt än tidigare Vi planerar utifrån allmänna kartläggningar på ett annat sätt . Vi kartlägger och intervjuar nya elever som kommer in i skolan för att inte förlora tid om de behöver särskilt stöd. Vi har en tydligare uppföljning och återkommande avstämningspunkter när det gäller träffar med specialpedagoger och rektor. Klassens mentorer skriver en tillgänglighetsplan för sin klass uti- från klassens IUP:er. Den ligger som grund vid klasskonferenser inför varje termin, där alla med undervisande lärare deltar. Där planeras hur arbetet behöver genomföras i stora drag, vilka extra anpassningar som ska göras för att göra all undervisning tillgänglig för alla elever. Speciallärare ansvarar tillsammans med klasslärare/ för kartläggning och åtgärdsprogam. Rektor och special- lärare planerar särskilt stöd utifrån kartläggningar, med kontinu- erlig avstämning i Elevhälsoteamet. har inte undervis- ningen planerats lika noggrant utifrån elevgruppens behov. Vi har fått anställa ytterligare specialpedagoger för att följa upp behovet av stöd. Vi testar nya sammansättningar av elevgrupper för att på bästa sätt tillmötesgå stödbehovet. Klasser där det finns stort behov har varit stängda för intag av nya elever. Med ökad kunskap, sker ständigt en utveckling av skolans medve- tenhet på området, vilken innebär fler insatser och större nog- grannhet gällande åtgärder och dokumentation. Det har blivit en tydlighet i fråga om vad som är extra anpassningar och särskilt stöd i vårt arbete. Vi har utformat en blankett gällande vilka extra anpassningar som kan sättas in, vilket har underlättat för lärarna att sätta in rätt åtgärder . Tydligheten kring vad som är särskilt stöd har klargjort när åtgärdsprogram ska skrivas. Vårt elevhälsoteam har blivit ett bättre organ för arbetet kring elevhälsan. – regelbundna utvärdering och uppföljning av undervisning i syfte att förbättra anpassningar – flexibel resursfördelning efter behov under läsåret – synliggör och dokumenterar anpassningar – anpassningar är mer en naturlig del i planering och genomför- ande av undervisningen Skolan har en målkatalog med kvalitetsmål bl. a med läsa och skriva, förstelärare har uppdrag angående läsa och skriva, skärpta EHT rutiner. Elever är diagnostiserade i matematik och får enskilt stöd. Extra anpassningar bl. a med Ipadprojekt 2016. Alla lärare har inloggning till bedömningsportalen. Det är viktigt att vår lilla friskola ligger rätt i bedömningar Skolan skriver färre åtgärdsprogram. Extra anpassningar används i större omfattning. Sedan lagstiftningen trädde i kraft har vi implementerat den juri- diska administrationen och beslutsgången runt Åp, anpassad studiegång, beslut om Åp, och pedagogiska utredningar samt besvärshänvisningar kopplat till detta. Varje område har genomfört implementering av material och rutiner. Arbetsgången då vi uppmärksammare elever i behov av stöd har förändrats. Fokus har skiftat från elev till lärmiljö. Andra mallar för utredningar och åtgärdsprogram används. Elever, som är i behov av någon form av stöd, får snabbare och effektivare detta stöd och då inom befintliga resurser. Detta doku- menteras i form av extra anpassningar (för de yngre i de individu- ella utvecklingsplanerna)för att synliggöra det stöd som elever får och hur detta stöd fungerat. Det har blivit lättare att genomföra och få syn på vad som görs. Arbetslagen kan genomföra anpass- ningar effektivare innan huvudmannen behöver kopplas in. Däremot är ju huvudmannen informerad om vad som görs. När det ibland måste skrivas ett åtgärdsprogram finns det redan mycket dokumentation att bygga vidare på. Det blir tydligare för huvudmannen att bygga sina beslut på om det ska skrivas åtgärds- program. Ett riktat arbete pågår med att stödja skolornas arbete med att tidigt identifiera elever i behov av stöd och elever i behov av utma- ningar Den nya lagstiftningen ger ett tydligare stöd för genomförandet av kvalificerade samtal mellan lärare och specialpedagog. Den ger även ett mer tydligt stöd för förändring och utveckling av under- visningen som utgångsläge och att detta genomförs på skolan. Specialpedagogerna har fått i uppdrag att planera och implemen- tera förändringarna på skolorna. Detta har skett i samarbete med skolledare och speciallärare. Lättare att ge särskilt stöd och att sätta in extra anpassningar för elever med behov. av centralt specialpedagogiskt stöd med större tydlighet avseende rektors ansvar och större krav på dokumenta- tion av anpassningar och uppföljningar av dessa. Vi har fått igång en diskussion/ökad förståelse och en likvärdighet kring vilka anpassningar lärare gör i sin undervisning och sprid- ningen i vad individuella lärare uppfattar som anpassningar inom ramen för ordinarie undervisning och vad som är särskilt stöd. Implementering av nya riktlinjer i syfte att förändra undervis- ningen. Sprida goda exempel. Kartläggning och utbildning av elevhälsoteam. Workshops för förstelärare. Nätverk för special- lärare och specialpedagoger Det pågår en genomsyn/revidering av vår resultat- och uppfölj- ningsplanen (kommunala huvudmannen) utifrån bedömnings- stödet till åk 1. När det gäller särskilda stödet så finns det en kommungemensam (kommunala och fristående)arbetsgång för det för alla grundskolorsedan tidigare. Där blir det mycket tydligt vad som är extra anpassningar och vad om är särskilt stöd. Dokumentationen har blivit utförligare och mer tidskrävande. Fler resurser i klassrummen, digitala hjälpmedel, mer frekvent uppföljning av de elever som behöver särskilt stöd. i och med lagens införande har huvudmannen valt att använda mallar och tidigare mallar har därför upphört att användas. Nya riktlinjer för barn och elevhälsa. Nytt resursfördelningssys- tem. Nytt uppföljningssystem för att systematiskt kvalitetssäkra stödet och hur resurserna har använts utifrån kartlagda behov. Frigjort mer tid för speciallärare då fler extra anpassningar kan göras i klassrummet. Studiedagar för pedagogerna i allmänna råd för arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Ny dokumentationsblankett för extra anpassningar. Färre åtgärds- program. Elever och föräldrar är nu mer engagerade och medvetna om de extra anpassningarna. Extra anpassningarna utvärderingas kontinuerligt och förbättras. Ny resursfördelningsmodell där rektor har större frihet att använda sina resurser. Förstärkning av specialpedagog. Sammanställning av fritextsvar om ytterligare kommentarer eller klargöranden Låt bedömningsstödet ersätta de nationella proven 3. har genomfört analyser av kunskaper per årskurs och lärt oss att såväl flytta resurser som utveckla befintliga dito. De lärgrupper som ständigt arbetar tisdag efter tisdag efter tisdag skapar kunskaper i en ”Lärande organisa- tion” på ett otvunget sätt och med fokus på erfarenheter och omvärldens forskningsresultat. Resultatet från SKL är en förflytt- ning från plats 242 till ”Topp 20 i ”. Specialpedagogerna i kommunen har arbetat utifrån en kommungemensam plan, för hur kartläggning av svenska, mate- matik och engelska ska utföras. Resultaten sammanställs i diagram, analyseras och kan sedan vid behov delges till barn och utbildnings- förvaltning (avidentifierat material). Materialet används även som diskussionsunderlag för planering av kommande insatser/resurs- fördelning för elever med låga resultat. Rektorer, undervisande lärare och specialpedagoger är de som tillsammans ska diskutera fram en bra lösning för de elever som behöver det. All dokumentation och redovisning av resultat ingår i det syste- matiska kvalitets arbetes årshjul. Vi har försökt att få tillgång till bedömningspor- talen men det tycks vara stört omöjligt att få hjälp med detta. Har även skrivit till skolministern för att hjälp men vi kommer tyvärr inte in. Kan ni hjälpa oss med detta är vi väldigt tacksamma. Huvudmannen har utsett tre personer som ska arbeta fram en plan för genomförande av implementering av det nya bedöm- ningsstödet, men planen är ännu inte klar. har tagit fram en handlingsplan för uppfölj- ning av barns och elevers kunskaper i svenska. Handlingsplanen gäller förskoleklass till årskurs 6. En handlingsplan gällande upp- följning av barns och elevers kunskaper i matematik håller på att arbetas fram. Det är därför som svaren inte är specifika tester utan material. Vid behov av fördjupad förståelse av elevers läs- och skrivutveck- ling genomförs fördjupade pedagogiska kartläggningar av special- pedagoger i verksamheten. Som vi svarat på några frågor har rektorerna ett långtgående ansvar med beslutanderätt. En svaghet i det systemet är att det är svårt att få fram rättvisande dokumentation på huvudmannanivå. Det bör även fortsättningsvis finnas möjlighet att komplettera det standardiserade kartläggningsmaterialet från med material/verktyg som tidigare använts och fortfarande används i skolorna. Kartläggning av matematik behöver utvecklas Vid klasskonferenserna lyfter specialpedagog specifikt kartlägg- ningen av elevernas läs-, skriv och matematikutveckling. Skolan har en ny förstelärare i matematik, och samtal pågår kring hur vi kan utveckla vår kartläggning av matematikutvecklingen på ett tydligare sätt. I de fall där gruppens ansvariga pedagoger har behov av stöd när det gäller analys och tolkning är specialpedagog/psykolog behjälp- lig. Även introduktion till tester och hjälp vid osäkerhet kring användandet av testerna är specialpedagog behjälplig. Vi har en handlingsplan då det gäller att kartlägga elevernas läs- och skrivutveckling som vi följer. Eleverna testas i åk f, 2 och 4. Resultatet sammanställs och dokumenteras i ett läsutvecklings- schema som alla elever har var sitt av. Vi saknar en liknande kart- läggning i matematik och ser fram emot det nya kartläggnings- materialet. Arbetet med att utveckla ett transparant system för pedagogerna att kunna dokumentera extra anpassningar för elever har bidragit till ökande möjligheter för elevernas lärande. Vi har börjat planera för hur vi ska arbeta med det nya bedöm- ningsstödet. Lärarna i matematik är jätteglada att äntligen få ett bedömningsstöd som är utgett av . Det har funnits ett stort behov av det. Bedömningsstödet i svenska kommer vi att planera för . Det alternativet (att det är på gång) fanns inte i enkäten. Beslut har ännu ej tagits om hur man ska jobba med det nya bedömningsstödet. Arbetet påbörjas i slutet av vt -16! I samband med vårt deltagande i SKL:s satsning 2015 med fokus på förbättring av resultaten i matematik har vi gjort en matematikplan med pan för god undervisning i matematik och en “avcheckningslista” för varje årskurs så att vi har koll på varje elevs utveckling. har vi en Språkplan. Nåda är obligato- riska. Vi håller på att ta fram en ny screeningplan där nya bedömnings- materialet ingår och i viss mån kommer vissa kartläggningsmate- rial att utgå därav. Det nya kartläggningsmaterialet i svenska går ihop med vårt tidi- gare arbete med Nya Språket lyfter. Vi arbetar formativt med våra kartläggningsmaterial genom att vi reviderar innehållet utifrån våra identifierade behov i verksamheten. Vårt fokus är att utveckla undervisningen för alla elever, i första hand på gruppnivå, men även att upptäcka elever i behov av stöd eller stimulans. Det var intressant att rektors behov av att följa elevernas kun- skapsutveckling inte fanns med som något svarsalternativ. Eftersom det är en liten enhet så är det svårt att föra en rättvisande statistik. Det används mer på enskild elevnivå. Alla elever i vår skola har diagnoser inom autismspektrum. Vi är en vanlig grundskola, men med särskild pedagogik för denna elevgrupp. Samtliga våra elever har åtgärdsprogram och tilläggs- belopp för sina omfattande behov av särskilt stöd. Samtliga rektorer har satt sig in i och har redan påbörjat användan- det av kartläggningsmaterial. Rektor ansvarar för det lokala arbetet med att kartlägga elevernas kunskaper och utveck- ling. Kompletterande kartläggningsmaterial förekommer för att utreda extra anpassningar och särskilt stöd. Vilka övriga kartlägg- ningsmaterial som används beslutas av rektor. I huvudmannens systematiska kvalitetsarbete följs arbetet på övergripande nivå med fokus på kvalitet och likvärdighet. Extra anpassningar och särskilt stöd/ åtgärdsprogram är ett särskilt fördjupningsområde 2016 inom kommunens systematiska kvalitetsabete. Våra lärare följer upp systematiskt våra elever i deras totala utveckling. Det gäller även den sociala biten. Allt är ett samspel. Vi planerar att genomföra scanning av läs och skrivförmågan i tidig ålder, sannolikt i åk 2, men det har ännu inte påbörjats utan kommer att börja från och med nästa läsår. År 1–3 har ett förslag hur kartläggningar kommer att göras inför nästa läsår. Kartläggning görs både i grupp och individuellt. Tydligare stödmaterial för förskoleklassen för läs- och skriv samt matematik En läs- och skrivutvecklingsplan och en matematikplan finns framtagen för F–9, som innehåller kartläggningar, tester, bedöm- ningar som ska göras av alla och dokumenteras likvärdigt. Kartläggningen vi gör var tänkt att användas vid fördel- ning av resurser till olika enheter men vi har inte kommit dit . Läs- och skrivutvecklingsplan för huvudmannens grundskolor och förskolor är upprättad, antagen och implementerad. Kommunens nätverk för specialpedagoger ser f.n. över de kart- läggningar som ingår i handlingsplanen och hur dessa bör och kan anpassas till kravet på användandet av bedömnings- stöd. De extra kartläggningarna som görs, förutom Språket lyfter, Pixel och Diamant görs i huvudsak för de elever som riskerar att inte nå målen. 1.Operativa mål för matematik via SKL 2015 kartläggs 2.Läsgaranti för åk 1 med krav på uppföljning 3.Bornholmsmodellen implementerad i förskola (5-åringar) 4.Attitydundersökningar till matematik SKL 20155.DLS test åk 7 Dessutom görs, vid misstanke om läs- och skrivsvårigheter/dys- lexi, individuella tester. besöker Stad för att informera. Till detta kopplas aktiviteter på enhetsnivå och i rektorsgrupp på huvudmannanivå. Arbete med bedömning sker i våra ämnesnät- verk. Alla berörda lärare i kommunen kommer ta del av kartläggningsmaterial på fortbildningsdagarna . Därefter revideras våra nuvarande rekommendationer. Det har påbörjats ett arbete för att säkerställa läs- och skrivgarantin. Kommunen har en kvalitetsplan för läs-och skrivinlärning som i vår är klar för förskoleklass tom årskurs 9. Kommunen utarbetar just nu en språkplan för förskola upp till gymnasiet Kvalitetsplan för matematik från förskoleklass tom årskurs 9 är under upparbe- tande. Arbetet med uppföljning av resultat, analys som omsätts i insatser ex resursfördelning mellan och inom enheter, stöd till lärare, klasser, elever är ett utvecklingsområde som är påbörjat och kommer att fortsätta utvecklas. Kommunens alla skolor har del- tagit i Matematiklyftet. Kommunen har påbörjat deltagande i Läslyftet. Kommunen använder en Läs- och skrivplan samt en Matematik- plan. Huvudmannen tar del av sammanställningar och rapporter. Arbetet genomförs och utvecklas på lokal nivå. I skolenhetens systematiska kvalitetsarbete finns tydliga riktlinjer för när och hur karläggning ska göras i samtliga årskurser. Vi har gjort en inventering i F–3 på samtliga skolor för att hitta utvecklingsområden. Vi har bl.a. efterfrågat resultat från Bornholms- screening, antal elever som uppfyller målet i läsning efter åk 1, antal elever med läs- och skrivsvårigheter/språkstörningar/dyslexi, anpass- ningar, användandet av alternativa verktyg mm. Vi (specialpedagoger) vet ej hur huvudmannen arbetar med ovan- stående områden. All undervisande personal i matematik har genomgått ”Mattelyftet”. Under kommande läsår ska all personal påbörja ”Läslyftet” Jag är ny rektor på skolan sedan 2 mån och har inte hunnit sätta rutiner för ovanstående. Speciallärare är anställd. när skolan övergår i ny regi kommer rutiner för kartlägg- ning samt dokumentation implementeras. Som det ser ut nu har vi en handlingsplan i läs och skriv som är väl inarbetad. Vi har även en i matematik som inte är lika inarbetad då den är relativt ny. Utbildningsinsatser är ett behov i de lägra åldrarna. Många erfarna lärare med gedigna kunskaper i den första läs- och skrivinlärningen och grundläggande matematik går i pension. Vi upplever att de senare lärarutbildningarna inte gett så djupa kunskaper i detta, vilket är ett bekymmer. I vår kommun utbildar vi nu samtliga F–3 lärare i sv i Läs- och skriv inlärning i samarbete med Linnéuniversitetet. I vår verksamhet dokumenteras och utvärderas alla insatser i en handlingsplan eller åtgärdsprogram bedömningsportal var väldigt svår att komma in på, tog mycket tid. Dessutom är kartläggning i svenska luddigare än tex Tummen upp. Kartläggning och bedömning ligger hos den pedagogiska personalen och rektor, ej hos huvud- man. I det systematiska kvalitetsarbete som görs av huvudman ingår elevernas måluppfyllelse i bland annat läs, skriv och matematik Huvudmannen samlar två gånger per läsår i åk 1–3 in prognoser över i vilken mån eleverna förväntas nå kunskapsmålen i samtliga ämnen. Prognoserna och trender i dessa utgör underlag för insat- ser på lokalenhets- och huvudmannanivå. Vi arbetar efter en handlingsplan för kommun. Ligger på nätet. Med stöd av “nya språket lyfter” tänker vi att även ett arbete kring skrivning kommer att ske framöver. Vi tittar även på kartlägg- ningsverktyg i matematik. FÖR DENNA SURVEY I GEMEN: Denna survey utgår från ett traditionellt tänkande när det gäller organisationen av specialpe- dagogiska resurser. På vår skolenhet har vi distribuerat de special- pedagogiska resurserna “så långt ut” som möjligt. Detta gör att vi kan arbete mycket nära eleverna och vid behov vara dynamisk i våra möjligheter att möta elevernas behov av anpass- ningar. På denna skolenhet så har vi en tvålärarbemanning som utgångspunkt. FÖR KARTLÄGGNINGSARBETET: Ur ett vetenskapligt perspektiv finns det en övertro i många kretsar kring vad dokument som kartläggningar ska ge för resultat. Vi ser också ett problem när det gäller många skolor som behöver lägga stort krut vid formella kartläggningar. Detta hämmar skolarbetet i övrigt. Som huvudman har vi inte tillgång till det nya bedömningsstödet, trots efterfrågningar. Vi ser det som en brist då vi på huvudmanna- nivå inte kan stötta våra enheter på det sätt vi önskar. Jag som rektor för ofta samtal med lärarna kring elevernas resultat och kunskapsutveckling, både formellt och informellt. Vi har numera också avsatt tid för detta. Jag får också kunskap genom de klasskonferenser vi har. Jag deltar också på huvudmannens alla styrelsemöten där skolans arbete är en alltid återkommande punkt för information. Kartläggning görs generellt inom de områden som angetts och kompletteras om resultaten tyder på att det behövs eller om det framkommer som önskemål från elev, skola eller vårdnadshavare. Detta arbetar vi med från förskoleklass och uppåt i klasserna Då en elevs resultat visar att eleven ännu inte nått resultat i kartlägg- ningar vi gjort försöker vi ta reda på om det finns några hinder för eleven att lära. Vi genomför fler kartläggningar för att förstå vilka verktyg eleven har för att lära och hur vi på olika sätt kan skapa goda förutsättningar för eleven. Vi arbetar med fördjupade kart- läggningar ex TROG, Att lyckas i skolan, SIT, ITPA. Vi gör observationer och samtalar med eleven och vårdnadshavare för att tillsammans förstå om det finns hinder och se möjligheter. Vi arbetar för att göra det tillgängligt för eleven genom att göra anpassningar utifrån elevens behov. Dessutom ber vi föräldrar kontrollera syn och hörsel. Skolan har också ett nära samarbete med Barnlogopedin, . Specialpeda- gogen kan skriva remiss för att utforska om elevens svårigheter har en språklig grund. De elever som behöver anpassningar får det . De får intensivträning i fonologisk medvetenhet, läsning, läsförståelse, språklig träning, skriva texter, matematisk träning. Anpassning med alternativa verktyg, tangentbordsträning, talsyn- tes mm. Allt arbete utgår från elevens behov och utvärderas under tid. Samverkan med elev, och specialpedagog är mycket viktig. Vi ser på hur träning kan inkluderas i stora gruppen men också i en liten grupp eller en till en beroende av behov. Naturligtvis följer vi upp elever extra noga som Vid tveksamheter kring en elevs utveckling brukar specialpedago- gerna göra en DLS test för att kartlägga nivån. Matematikläraren ger också diagnoser om vi är osäkra på en elevs kunskapsnivå. Vi har många nyanlända som måste kartläggas och det ger en bas för klass/ämneslärarnas fortsatte arbete. Vi anser att vi får en tydlig bild av eleverna tack vare den kartlägg- ning vi gör och kan sätta in extra anpassningar och särskilt stöd . Vi gör även flera enskilda tester på de elever som får lågt resultat på kartläggningarna t ex ITPA, ITPA–3 och LOGOS. Vi skickar även vidare svårare fall till t ex logoped, skolpsykolog och BUP. Speciallärarna kommer att sätta sig in i skolver- kets nya kartläggningsmaterial och se över vilka nuvarande test som kan ersättas av det nya. Vi har en tydlig systematik i arbetet med kartläggningar, vilket leder till tidiga insatser för att kunna möta alla elevers behov. Som skolhuvudman är det viktigt att vi följer upp och utvärderar insatser för särskilt stöd tillsammans med rektor och specialpedagog. Handlingsplan i språk-, läs- och skrivutveckling finnes. Screeningtest görs i varje åk utom åk 9 fr.o.m för- skoleklass Handlingsplan i Matematik finnes och revideras . Pedagogiska utredningar/kartläggningar görs på alla våra elever. Kommunen har en språkutvecklingsplan och en plan för kun- skapskontroller. Samtliga enheter i kommunen är ålagda att följa dessa. I kommunen finns pedagoger som i sitt uppdrag har ansvar för att driva läs- skriv- och matematikutveckling. Vi använder oss av observationsschemat i material ”Nya språket lyfter” för att följa läs- och skriv utvecklingen. I kommunala skolor arbetar man långsiktigt med tillgängligt lärande utifrån SPSMs kartläggningsverktyg. I det systematiska kvalitetsarbetet följs elevernas utveckling i samtliga ämnen upp grundligt. Statistiska underlag i form av diagram för utfall för olika delprov i de nationella proven tas fram som stöd för rekto- rers uppföljning och analysarbete. Viktigt att säkra likvärdighet mellan skolor och inom skolor Kommunala huvudmannen har en resultat- och uppföljningsplan för F–6. En genomsyn för åk 7–9 och gymnasiet pågår också. Lärarnas gemensamma arbete kring eleverna, i fråga om arbets- lagsdiskussioner, gemensam utvärdering och uppföljning. Vi använder Unikum och egna arbetsplaner för att planera och dokumentera elevers arbete. För tidigt att fråga om bedömningsstödet eftersom vi är just nu upptagna med införandet av NP och även andra dagliga planerade satsningar ex mattelyftet. Planering av det kommer först . Förskoleklassen har denna termin provat att använda sig av det nya bedömningsstödet för ht–åk1 . Åk 1 har provat att använda bedömningsstödet för vt–åk1. Inga utöver de som vi berättade för vid besöket här i . Det är viktigt att man har en plan och ett förankrat kvalitetsarbete i verksamheten. I detta avsnitt redovisas några av enkätundersökningens resultat viktade utifrån hypotesen att de respondenter som inte besvarat enkäten skulle svara på liknande sätt som de svarande responden- terna i samma kategori (antal elever, antal skolor och ägarform). Svaren redovisas i antal respondenter per kategori.