sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — Inom EU har en rad olika ekonomiska åtgärder diskuterats, t.ex. momsreduktion, forsknings- och annan finansiering, oberoende program för testning, samverkansincitament, andra regleringar kopplade till ekonomiska incitament och garantier, grön upphand- ling kombinerad med viss finansiering samt informationskampanjer. Våra förslag kommer delvis knyta an till dessa. Vissa av de föreslagna insatserna bör implementeras på Europeisk nivå för att blir mest effektiva, andra är mer relevanta att hantera på nationell eller regional nivå. Några av insatserna bör troligen vara av generell karaktär, medan andra bör anpassas specifikt för vissa ak- törsgrupper eller branscher. 72 För styrkor respektive svagheter på IT-området se m.fl. (2010), BCG (2015, 2016), DI (), databas 2, samt global-smartphone-penetration/#bwTXN3uS05qx Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation 4.5.1Utveckla de generella ramverken Förslag: Verka för harmoniserade regelverk inom EU samt se över nuvarande nationella regelverk. Säkra uppföljning av nuvarande regelverk och höj ambitions- nivån med återvinning. En förutsättning för att den cirkulära ekonomin ska få genomslag är att nivån på standards och regleringar är koordinerade internationellt eller åtminstone inom EU. Enligt exempelvis Business Europe (2015) är inte detta alltid fallet . En första åtgärd bör dock vara att inom se över och utvär- dera nuvarande regelsystem, avveckla hinder och säkra en uppfölj- ning av att implementerade regelsystem följs. Det bör också beaktas om det är motiverat med särskilda regleringar för vissa sektorer där vikten av återvinning och återproduktion anses särskilt angelägen. Nordiska ministerrådets har lyft möjligheten att sätta högre mål för återanvändning. Sådana mål finns i bland annat Spa- nien (hushållselektronik och IT-utrustning) och (möb- ler). I har man även ett nationellt program som säkerstäl- ler att sociala företag har tillgång till insamlingsplatser för att kunna bedriva återanvändning. Det skulle kunna kombineras med ett utö- kat pantsystem. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation 4.5.2Genomför nödvändiga förändringar i lagar och regelsystem Förslag: Överväg att införa ändrade regler eller lagstiftning inom ramen för producentansvaret. Identifiera och reducera eventuella hinder för entreprenör- skap och öka kommunernas kunskap och intresse för samverkan med privata aktörer. Koppla främjandeinsatser till klimatsmarta lösningar, t.ex. transportstödet. På producentnivå har företagen ofta ett betydande ansvar för att samla in och ta hand om uttjänta varor (till exempel batterier, bilar, däck och elektroniska produkter). Lagstiftningen har inneburit att en stor del av målen för återvinning nås.73 Det finns ändå skäl att tro att återanvändningen och återvinningen inte sker så effektivt som möjligt. Dels uppstår problem genom att producenter av olika varor försvinner från marknaden innan produkterna är uttjänta, dels sak- nar de som återvinner produkterna information som skulle kunna göra processen effektivare.74 Enligt näringslivsgruppen Business Europe (2015) är det viktigt att kostnaderna kopplas till förutsättningar och intäkter i olika delar av värdekedjan. För att säkerställa en effektiv allokering av resurser bör insatser inom Extendend Producer Responsibility (ERP) base- ras på transparens och principen att ”den som förorenar betalar”. Det finns därför skäl att utreda om producenterna även ska be- höva ge utförlig information om produktionsprocessen och delarna i respektive produkt. Självklart kan det finnas anledning att vilja hemlighålla monteringsanvisningarna av konkurrensskäl. Men det bör finnas lösningar på problemet. Exempelvis skulle företaget själv kunna få ansvar för demonteringen (inte bara insamlingen) av en ut- tjänt produkt. Eller så kunde anvisningarna behållas av myndighe- terna och inte vara offentliga. Alternativt skulle de producerande företagen åläggas att också tillhandahålla an- visningar på hur produkter och material ska hanteras vid en demon- tering. Det kan vara särskilt viktigt när det gäller nya material som 73 /Sa-mar-miljon//Avfall/Resultat-producentansvaret/ 74 I finns en lag om att tillverkare måste märka produkter med information om hur länge reservdelar kommer att finnas tillgängliga (Legifrance, 2014). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation t.ex. grafen eller nanomaterial. Detta skulle möjliggöra att industri- robotar och 3D-printrar i högre utsträckning kan användas för åter- respektive reparation av befintliga produkter. Som redovisats i kapitel 6 uppgår främjandeinsatserna till . I de fall stöden avser kontantutbetal- ningar till företagen bör dessa villkoras av att företagen använder sig av klimatsmarta tillämpningar. Exempelvis skulle utbetalning av transportstödet till företag i norra (årli- gen –2020 enligt budgetpropositionen ) kunna villkoras av sådana krav i syfte att minska koldioxidutsläppen. Ju mindre koldioxidutsläpp, desto större bidrag. 4.5.3Öka incitamenten för cirkulära system Förslag: Se över möjligheterna att med hjälp av ändrade skat- teincitament uppmuntra en övergång till fler cirkulära affärs- modeller. Områden som bör studeras närmare är bland annat möjligheterna till skatteväxling, minskad moms för vissa varor och tjänster, skattebefrielse för vissa tjänster och ett utökat re- parationsavdrag. Förespråkare för den cirkulära ekonomin betonar vikten av en skat- teväxling. Det vill säga skatterna på arbetskraft bör minska som skatter på förbrukning av resurser och material samt olika ut- släpp höjs.75 Skatterna kan läggas på såväl produktion som konsum- tion. Ett ytterligare incitament skulle kunna vara en reducerad skatt för Internet-baserade plattformar som bidrar till lösningar på sam- hällsutmaningar.76 Skatter kan också kombineras med avgifter för användning av specifika material för att främja framtagandet av sub- stitut. Andra förslag handlar om medfinansiering av löner för repara- tion samt bättre information om hur produkter kan repareras och var reservdelar finns.77 Även om det är önskvärt med en harmonise- ring av de regler som ska gälla finns utrymme för nationella initiativ. 75 Förslag på skatt på jungfruliga råvaror har också lanserats. 76 , som liksom ingår i Digital-9 gruppen, föreslår en reducerad skattesats för plattformar inom delningsekonomi. 77 Legifrance (2014). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Dessutom finns det ett betydande nationellt utrymme att använda sig av andra skatter för att underlättta övergången till mer cirkulära produktions- och konsumtionsmönster. Vi har i en tidigare inlaga till redogjort för flera förslag från olika aktörer som syftar till att stimulera över- gången till en cirkulär ekonomi genom skatteincitament. Det gäller till exempel reducerad moms på vissa varor och tjänster, exempelvis produkter som tillverkas av återanvänt material. Argumentet är att moms redan betalats för materialet en gång och att belastningen på miljön vid återanvändning är betydligt lägre än vid användning av nya material som kräver mer resurser för utvinning, produktion, osv. Likaså förordade vi en utvidgning av RUT-avdraget eller införandet av ett REP-avdrag som innebär att reparation av produkter som fri- tidsartiklar, verktyg och andra kapitalvaror också berättigar till en skattereduktion för att stimulera cirkulära system. Medan nytill- verkning ofta kan robotiseras är reparationer betydligt mer arbetsin- tensiva och därmed ofta dyrare. Förslag återfinns i budgetpropositionen både vad gäller ett REP-avdrag införs för vitvaror i hemmet och en halvering av momsen för reparationer på cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Vi anser dock att stödet kan utvidgas ytterligare, exempelvis till att om- fatta hemelektronik, liksom mindre trädgårdsmaskiner.78 4.5.4Öka satsningarna på forskning och innovation Förslag: Avsätt ökade resurser för insatser till forskning och innovation inom områden som kan bidra till ökad resurseffekti- vitet och cirkulära system, exempelvis förutsättningar för ur- ban/landfill mining, demonstrationsanläggningar för återvin- ning och produktdesign. Cirkulära system involverar olika kompetenser och kräver ofta en multidisciplinär ansats från olika aktörer i olika delar av värdekedjan. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom alternativa affärsmodeller är därför ett område som bör prioriteras i såväl kommande forsk- nings- som utbildningssatsningar. bör – antingen inom ramen 78 Detta förutsätter en ändring i mervärdesskatteförordningen. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation för nuvarande budget, alternativt tilldelas ytterligare medel – ansvara för utlysningar och kriterier för att ytterligare tillämpad forskning kan be- drivas inom området. En del av dessa projekt, t.ex. demonstrationsan- läggningar för t.ex. återvinning av vissa material, skulle kunna samord- nas med den fond för demoanläggningar som förespråkades i riskkapitalutredningen (SOU 2015:64). 4.5.5Uppmuntra industriell symbios och samverkan Förslag: Överväg att bidra med operationellt stöd för ökad in- dustriell symbios mellan företag och andra aktörer inom priori- terade områden, exempelvis genom att ta fram kartläggningar av produktflöden som kan effektiviseras och att utveckla sam- verkansplattformar. Matcha privata satsningar med offentliga medel för att stärka samverkan. För att definieras som industriell symbios används ofta kriteriet om samverkan mellan minst tre fristående enheter som utbyter två eller fler resurser som kan ersätta kommersiella produkter eller råmaterial (s.k. 3–2 heuristic). Ofta är det geografiskt närliggande företag (t.ex. i kluster eller industriparker) som historiskt varit verksamma i olika branscher som deltar i samverkansaktiviteter för att uppnå synergier och gemensamma konkurrensfördelar. Det kan handla om ett fysiskt utbyte av material, energi, vatten eller biprodukter, att dela olika ty- per av infrastruktur eller att gemensamt tillhandahålla olika typer av tjänster. I en aktuell rapport från Nordregio (2015) konstateras att indu- striell symbios i ökad utsträckning betraktas som ett sätt att realisera en högre resurseffektivitet och som ett strategiskt verktyg för eko- nomisk utveckling, grön tillväxt, innovation och resurseffektivitet på alla nivåer. IVA konstaterar att många svenska företag har kommit långt i den egna utvecklingen, men att samarbetet mellan fö- retag och branscher behövde utvecklas ytterligare och att offentliga aktörer har en viktig roll att spela.79 79 IVA (2016). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Inom EU lyftes industriell symbios fram som ett av sju priorite- rade områden av Efficienty Platform (ERAP, 2012) och enligt kommissionens Roadmap to a Resource Efficient Eu- rope (2011) beräknades en förbättrad återanvändning av råmaterial genom ökad industriell symbios bidra till att spara €1,4 miljarder och generera en ökad försäljning motsvarande €1,6 miljarder . Även har i flera rapporter lyft fram industriell symbios som ett nyckelbegrepp för ökad resurseffektivisering på företagsnivå.80 Omfattande insatser inom dessa områden har även påbörjats i några av våra nordiska grannländer (Nordregio, 2015). har i regeringsprogrammet deklarerat en strategisk målsättning att vara världsledande inom bioekonomi, cirkulär ekonomi och miljöteknik (cleantech). Landet har en rad policyin- satser för att stimulera omställning mot en mer cirkulär ekonomi i olika sektorer.81 Industriell symbios lyfts fram som ett medel för tvärsektoriella samarbeten och stöd till regional utveckling, ökad sysselsättning och resurseffektivisering i kluster. Initiativet stöds av en gemensam strategi för cirkulär ekonomi utarbetad av Sitra, medan Tekes tillhandahåller offentlig finansiering av aktiviteter för cirkulär ekonomi, cleantech och industriell symbios. I har den nationella Erhvervsstyrelsen inom temat ”grön omställning” etablerat en nationell fond för grön företagsut- veckling. Fonden erbjuder bl.a. ett accelerationsprogram för gröna affärsmodeller och introducerade ett program för grön industriell symbios. Programmet drevs som ett pilotprojekt (DKR 10 miljoner) och genomfördes i samverkan med regionala aktörer. Inom programmet etablerades en nationell ”task force” med pro- cess- och teknikkonsulter, med uppdrag att uppmuntra industriell symbios genom att identifiera potentiella samarbetsmöjligheter, un- derlätta matchmaking och erbjuda utvecklingscheckar för tekniskt, finansiellt eller juridiskt stöd. Problem som identifierades av denna taskforce lyftes i till en interdepartemental arbetsgrupp. 80 T.ex. (2012). 81 T.ex. premiumtariffer och stöd för investeringar inom förnybar energi, en 20-procentig kvot för biobränsle och lägre skatt på biobränsle, samt deponiavgifter. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation 4.5.6Öka satsningarna på att sprida information och kunskap till konsumenter Förslag: Kräv relevant och enkelt tillgänglig konsumentinfor- mationen om produkters miljöpåverkan. Kommissionens för- slag om märkning av energiprestanda (Energey Labelling) kan eventuellt utökas till att omfatta annan miljöpåverkan. Samla information om resurseffektiva affärsmodeller och främjandeåtgärder för mer cirkulära modeller på en internatbas- derad plattform. Lägg ett uppdrag på SCB att ta fram data och statistik för att underlätta uppföljningen av cirkulär ekonomi. Hållbarhetsaspekter bör komma in tidigt i undervisningsin- satser på olika nivåer. Kundval förutsätter informerade kunder och produkters miljöpåver- kan bör förhållandevis lätt kunna göras tillgänglig genom den nya tekniken. Här kan det finnas skäl att ställa högre krav på producen- terna. På universitet och högskolor bör utbildningsinsatserna redan i ett tidigt skede föra in hållbarhets- och återvinningsfrågor, exem- pelvis olika designaspekter som underlättar för cirkulära system. Andra förslag som framförts har handlat om bl.a. mentorprogram för SME, certifiering av återanvända eller reparerade produkter och ökad information och dialog med skolor, näringsliv och allmänhet. 4.5.7Tydliggör de nationella prioriteringarna Förslag: Förstärk och utveckla internationella samarbeten för att bemöta samhällsutmaningarna. Säkerställ möjligheter att revidera prioriteringarna i takt med att vissa samhällsutmaningar försvagas och nya uppstår. Insatser där offentliga medel skjuts till ska visas vara motive- rade utifrån en samhällsekonomisk kalkyl (se kapitel 6). Utgångspunkten för nationella prioriteringar bör vara de globala hållbarhetsmålen inom Agenda 2030, med fokus på var har komparativa fördelar. Detta skapar en grund för långsiktighet i den Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation övergripande strategiska inriktningen. För att nå de globala utveck- lingsmålen och klara de stora samhällsutmaningarna krävs att offent- liga resurser utnyttjas effektivt. I ställs krav på att överlapp- ningar i forsknings- och innovationssystem ska minska.82 har kritiserats av både och för att inte tydli- gare definiera strategiska prioriteringar för offentliga satsningar trots satsningar som t.ex. Strategiska forskningsområden (SFO), Stra- tegiska innovationsområden (SIO) och Utmaningsdriven innovation (UDI). Problemet med bristande strategisk styrning återkommer i flera av de frågeställningar som hanterats inom ramen för denna utred- ning. Det innebär inte att staten i detalj ska definiera frågeställningar eller områden som bör adresseras. Däremot bör den övergripande målbilden kopplas till Agenda 2030 och de trendmässiga föränd- ringar som måste bemötas globalt (se kapitel 2). Detta utesluter inte att samhällsutmaningar av mer nationell karaktär hanteras från tid till annan beroende på omfattning och tidshorisont. I flera andra länder har man gjort tydligare prioriteringar av of- fentliga insatser. Tillväxtanalys har i en studie kartlagt forskningsfinansiärer i ett antal länder och konstaterat att insatser för strategisk forskning till stor del går att spåra i nationella politiska styrdokument.83 I har man involverat aktörer från närings- liv, offentlig sektor, intresseorganisationer och universitet i en års- lång process för att identifiera prioriterade forskningsområden kopplade till visioner om grön ekonomi, hälsa och livskvalitet, hög- teknologisk innovationskapacitet, effektivitet och konkurrenskraft samt kompetens och sammanhållning. En likartad process har ge- nomförts inom innovationsområdet. I lyfter det natio- nella strategidokument Research, Innovation and Enterprise 2020 82 ”Research and Innovation Strategies for Smart Specialisation” (RIS3) förväntas styra medlen från de Europeiska strukturfonderna och forskningssamarbetet Horizon2020. 83 Tillväxtanalys (2015a). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Plan (2020) för perioden –2020 fram fyra strategiska områ- den84 som anknyter till landets kompetensmässiga styrkeområden och viktiga nationella behov. 4.5.8Öka användningen av offentlig upphandling för att lösa samhällets utmaningar och stimulera innovation Förslag: Rikta den reguljära upphandlingen inom stat, kommu- ner och landsting mot funktion snarare än specificerade lös- ningar. Ökad innovationsupphandling med bäring på samhällsekono- miska utmaningar. Offentlig upphandlings betydelse för entreprenörskap och innova- tion diskuteras närmare i kapitel 6. Här vill vi lyfta betydelsen av att efterfrågestyrda innovationsprocesser för att klara av dagens sam- hällsutmaningar. Den offentliga sektorn i köper varor och tjänster för cirka 600–, vilket motsvarar 16– av BNP. En beräkning av Swentec (2009) pekar på att 15–kan vara miljörelaterat. Det krävs stora insatser, inte minst offentliga investeringar, för att hantera de behov och problem som uppstår till följd av demogra- fiska förändringar, migration, ökad konkurrens om naturresurser och kravet på att hantera klimatförändringar. Vi konstaterar att funk- tions- och innovationsupphandling används i mycket begränsad om- fattning. Offentliga aktörer har även en viktig roll som första kund och referensobjekt för många företag. Ett viktigt område inom cirkulär ekonomi är avfallshantering. Genom kommunernas ansvar för avfallshantering skulle deras upp- handlingar kunna utnyttjas som ett kraftfullt styrmedel mot en mer cirkulär ekonomi där näringslivet involveras. För att uppmuntra till 84 Dessa är 1) avancerad tillverkning, 2) hälsa och biomedicin, 3) uthålliga lösningar för den växande staden, samt 4) servicesektorn och den digitala ekonomin. 85 Möjligen skulle de fem strategiska samverkansprogram som presenterades av regeringen och som kompletterats med samverkansgrupper med uppgift att ”identi- fiera utmaningar och möjligheter för innovation och nya jobb inom sina respektive områden” bidra till att också identifiera samhällsutmaningar. (se /pressmeddelanden/2016/09/ samverkansgrupper-utsedda-for-regeringens-strategiska-samverkansprogram/) Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation innovativitet tillämpas lämpligen funktionsupphandling, där leve- rantörerna får möjlighet att erbjuda olika lösningar för att uppnå önskat resultat. saknas standardiserade mått och kri- terier för att bedöma hur väl anbud motsvarar kravet på cirkuläritet och många kommuner saknar kompetens och resurser för att själva utveckla sådana. Vi anser att bör utveckla kriterier som skulle kunna fungera som ett stöd för enskilda upphandlare i kommunerna (se kapitel 6). Insatser som skulle underlätta för före- taget är utveckling av standards för återvinning, metoder för hur man bedömer kostnader över produktlivscykeln och standardiserade utvärderingsmetoder som är transparenta, objektiva och mätbara. 4.5.9Komplettera funktions- och innovationsupphandling med innovationstävlingar och crowd-sourcing Förslag: Använd innovationstävlingar för att stimulera innova- tiva lösningar på olika definierade samhällsutmaningar. Använd crowd-sourcing för väl definierade frågor genom att låta allmänheten och andra aktörer före- slå lösningar på samhällsekonomiska utmaningar. Innovationstävlingar har använts och ofta med mycket goda resultat. Efter ett minskat intresse för innovationstävlingar förefaller de nu vara på väg tillbaka. I har dels privata filantroper bildat nätverk där en betydande prissumma snabbt kan komma på plats för uppmuntra entreprenörer och före- tag att föreslå lösningar på olika angelägna samhällsproblem. Sedan 7–har också diskussionen i om det offentligas roll i detta sammanhang intensifierats. Propåer om att alla federala myn- digheter ska använda innovationstävlingar har lagts fram, ar- betar för att innovationstävlingar ska bli ett av flera medel för att lösa komplexa problem.86 är det land i där innova- tionstävlingar används mest frekvent av regeringen och ofta kopplat till ”grand challenges”. Prissummorna sträcker sig upp till 10 miljo- ner pund och frågeställningarna varierar. Såväl hälsa, demografi och 86 Även och länder i har utlyst innovationstävlingar. Digitalisering har bidragit till att utlysningar blivit mer globala (2014). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation miljö har varit föremål för innovationstävlingar. Även EU har initie- rat innovationstävlingar riktade till sociala entreprenörer med en mer begränsad prissumma. Innovationstävlingar kan på ett övergripande plan organiseras på olika sätt. Antingen kan lämplig offentlig aktör (landsting, myndig- het, kommun) använda möjligheten när ett behov har definierats uti- från ett mer allmänt mandat. Eller så kan styrningen vara tydligare från departement och t.ex. några utvalda myndigheter. Till skillnad från innovativ upphandling så utgår inga projektmedel utan företa- gen får själva stå för kostnaderna att utveckla en produkt eller tjänst. Å andra sidan ska det finnas en rejäl prissumma för att motivera att sådana finansiella ansträngningar görs. Prissumman kan antingen vara helt finansierad av offentliga medel, alternativet bygga på ett samarbete med näringsliv och filantroper där privata pengar matchas med offentliga. Även i har intresset för innovationstävlingar ökat och avsatte 4 miljoner till 13 mindre tävlingar. Satsningarna har varit relativt begränsade, men ex- empelvis () genomför två innova- tionstävlingar inom elektronisk kommunikation och digitalisering enligt en tvåstegsmodell, där de vinnande projekten kan få upp till 1,7 miljoner vardera.87 Crowd-sourcing är en annan mekanism som börjat användas för att fånga upp idéer hos så breda grupper som möjligt. I finns Challenge.gov och i lanserades (RTC) –2014. Vad gäller RTC presenterade det brittiska ett problem kopplat till regleringar där allmänhe- ten kunde komma med förslag. Förslagen processades sedan enligt en särskilt ordning för att slutligen landa hos den minister under vilket ärendet sorterade. Utvärderingarna av det brittiska initiativet gav ett blandat resultat och man beslutade att avsluta RTC efter (och , 2014). Skälet var främst att mottagarkapaciteten hos inte fungerade på ett tillfredsställande sätt. har också använt sig av crowd-sourcing och som det verkar med framgångsrikt. Dels finns det en hemsida, dels en app som vem som helst kan lägga fram förslag på. (2015) har den Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation slovenska regeringen startat ytterligare en hemsida (Business SOS) där företagare kan presentera sina problem i samband med myndig- hetskontakter eller regelefterlevnad. Regeringen har förbundet sig att svara på frågor och ge förslag (Kommissionen 2015). Det är följaktligen viktigt att dra på erfarenheter som gjorts i andra länder.88 , som redan har varit inne på innovationstävlingar, och bör vara lämpliga ”ägare” av innovationstävlingar och crowd-sourcing verksamhet, antingen genom att driva detta i egen regi eller bistå andra myndigheter och offentliga aktörer.