sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — Detta sammanfattas i hur en ökad användning av e-förvaltning med jämlik tillgång till tjänster kan uppnås, finansiering som tar till vara nya tekniska framsteg i redan etablerade rutiner, samt lämpliga digitaliseringsstrategier med syfte att säkra långsiktig resurskapacitet (i termer av humankapital, infrastruktur, språk, samt innehåll). 16http://ec.europa.eu//product?code=isoc_ci_ifp_iu&language=en&mode=view 17Definition av antagningsgrad som används av ITU; “the total enrolment in a specific level of education, regardless of age, expressed as a percentage of the eligible official school-age population corresponding to the same level of education in a given school-year.” Når det it-politiska målet? EGDI innefattar tre kategorier med totalt 15 indikatorer. Kategorierna är (digitala tjänster), Telecommunication Infrastructure (digital infrastruktur) samt Human Capital (humankapital). bedöms utifrån en kvalitativ genomgång av den offentliga förvaltningens hemsidor i varje land. Bedömningen följer en skala från delgivning av grundläggande information till avancerade digitala tjänster och sömlös integration med övriga myndigheter och medborgare. Infrastructure bedöms utifrån mer kvantitativa mått som internetanvändning och andel av befolkning med telefon- och bredbandsabonnemang (fasta och trådlösa). Kategorin Human Capital bedöms utifrån indikatorer som läskunnighet och antal år i skolan. Då EGDI är ett index avsett för samtliga FN:s medlemsländer är relevansen för enskilda länder, och särskilt de mer utvecklade länderna, i vissa avseenden lägre. Expected years of schooling Mean years of schooling Till skillnad från i övriga index har utvecklats positivt i senaste EGDI och når 2016 den bästa placeringen . framsteg inom vissa kategorier kan dock förklaras av att det är små skillnader sett till indexvärden mellan länderna i toppen. Ett svagt förbättrat indexvärde från till ett annat kan leda till en förbättring på flera platser i indexet. ranking de senaste mätningarna har varit 12, 7, 14 och 6. rankades konsekvent topp fyra eller bättre. I relation till övriga nordiska länder står sig bra. Endast rankas högre (femte plats). Når det it-politiska målet? ligger även i framkant inom EU. Bortsett från rankas endast högre. , liksom övriga nordiska länder, presterar konsekvent bra både vad gäller Telecommunication Infrastructure och Human Capital. Drivande i goda placering i den senaste mätningen är det starka resultatet i kategorin Human Capital och den positiva utvecklingen i kategorin . Tjänsten SMS-livräddare, där privatpersoner med genomförd kurs i hjärt-lungräddning får meddelande om det sker ett hjärtstopp i ens närhet, lyftes i den senaste publiceringen av EGDI som ett bra exempel på hur man kan tillvarata digitaliseringens möjligheter. 2.2.7Networked Readiness Index () •Årligt index som publiceras av och bedömer länders möjlighet att utnyttja it för ökad konkurrenskraft och välfärd. •Sverige har rankats på tredje plats i följd, efter och . •Sverige placerar sig högt sett till användning av digital teknik, men ligger efter vad gäller användning inom offentlig sektor. producerar Report i syfte att bedöma hur it används för ökad konkurrenskraft och välfärd. Rapporten bygger på ett sammansatt digitaliseringsindex, Networked Readiness Index, som till stor del baseras på en årlig enkät som skickas ut till VD:ar i de undersökta länderna. Undersökningen genomförs i tiden. Indexet består även av indikatorer från en rad andra internationella undersökningar och källor.18 Indexets ansats är bred och är indelad i fyra kategorier. Environment bedömer om ett lands regulatoriska och politiska ramverk stödjer entreprenörskap, innovation och it-utveckling. Readiness syftar till att mäta ett lands infrastrukturella förutsättningar att kunna 18 International Labour Organisation LaborSta database, / ICT Indicators Database, Patent Database, och World Development Indicators (Online). Når det it-politiska målet? dra nytta av it-driven utveckling. Usage mäter it-användning inom såväl den offentliga som privata sektorn. Den sista kategorin Impact beskriver de övergripande ekonomiska och sociala effekterna av it. Indexet är det enda med tydligt fokus på företagens roll i digitaliseringen, vilket mäts utifrån företagens användning av digitala verktyg, samt hur landets regelverk är uppbyggda för företagare. environment (9 indikatorer) (4 indikatorer) (7 indikatorer) (4 indikatorer) environment (9 indikatorer) (3 indikatorer) (6 indikatorer) (4 indikatorer) (4 indikatorer) (3 indikatorer) placerar sig på en tredje plats i NRI och poängen är ungefär desamma som . Bäst presterar i kategorin Impact med en tredje plats, till följd av höga poäng i underkategorin Economic impact. I denna ingår bl.a. en indikator för antalet PCT-ansökningar19 relaterade till informations- och kommunikationsteknik där placerar sig på första plats, och vi har även en framträdande placering för indikatorn andel av arbetskraften som har kunskapsintensiva arbeten. når dessutom en fjärde plats i kategorin Usage, vilken till stor del bygger på medborgares och företags användning av digitala verktyg. placerar sig här på andra plats i underkategorin företags användning av digitala verktyg, och får exempelvis höga poäng för företagens förmåga till innovation och för deras användning av internet för att interagera med konsumenter. Däremot indikerar underkategorin Government usage att har haft en mindre proaktiv inställning än andra jämförbara länder vad gäller offentlig förvaltnings användning av digital teknik. placerar sig här först på en 23:e plats. Government usage använder sig av den tidigare 19 – Internationell granskning av nya patent. En PCT-ansökan leder i sig inte till något patent utan till en nyhetsgranskning och en preliminär bedömning av nyhet, uppfinningshöjd och industriell tillämpbarhet. Når det it-politiska målet? nämnda EGDI:s indikator Index. har ett förhållandevis lågt värde för denna indikator, vilket förklaras av att värdet är hämtat från EGDI:s mätning . har som tidigare nämnts därefter förbättrat sin position för denna indikator. presterar något sämre i kategorin Readiness, främst på grund av låga placeringar inom underkategorierna Affordability och Skills. I den senare ingår t.ex. en indikator för kvalitetsnivån på utbildningssystemet, där placerar sig på en 25:e plats, lägre än övriga nordiska länder men i paritet med både och . För indikatorn kvalitet på utbildning inom matematik och vetenskap rankas så lågt som en 43:e plats, tillsammans med och . Sammanfattningsvis presterar högt i Networked Readiness Index och behåller en toppnotering även i den senaste undersökningen. Nordiska länder toppar indexet rapport, med som etta och på en andraplats. Svenska företag och medborgare använder sig av digital teknik, men offentlig sektor har inte kommit lika långt. Här finns en tydlig förbättringspotential. 2.2.8eGovernment benchmark () •EU-kommissionens index som mäter utvecklingen inom e-förvalt- ning ur ett livshändelseperspektiv. Hur och vad som mäts förändras över tiden, men uppdateringar görs . •Sverige får i huvudsak godkänt och ligger väl till i , där dock är bäst. •Sverige möter särskilda utmaningar i området key enablers, förvaltningsgemensamma lösningar för en bättre e-förvaltning. index eGovernment Benchmark har genomförts och ser till utvecklingen av e-förvaltning utifrån ett livshändelseperspektiv. Indexets inriktning, omfång och indikatorer har förändrats , beroende på vilket perspektiv den utförande organisationen har valt att fokusera på respektive år. Denna version har publicerats i två omgångar, vilket möjliggör granskning av de senaste årens utveckling. Undersökning har genomförts för EU:s 28 medlemsländer samt , och . Når det it-politiska målet? Livshändelserna analyseras utifrån följande perspektiv och huvudområden: Undersökningen utgår från följande livshändelser: att förlora och söka jobb, att studera, att starta ett företag, att driva ett företag, att flytta, att äga en bil samt att starta ett rättsligt förfarande. Undersökningen genomförs med hjälp av så kallade mystery shoppers, samt genom en användarenkät. Mystery shopping innebär att de som utför undersökningen utvärderar förvaltningarnas hemsidor och webbtjänster genom att simulera att de själva är medborgare som utför vissa uppgifter. Arbetet utförs delvis av nationella konsulter med ingående kunskap om e-förvaltning, samt av en icke-profes- sionell potentiell användare. Detta görs för att säkerställa en god bedömningskvalitet och ett tydligt medborgarperspektiv där den typiska användaren står i fokus. Även om metodologiska förbehåll finns med denna mätmetod utförs undersökningen med god insikt i dessa. utveckling i kategorin User centricity har varit marginellt positiv. I relation till övriga nordiska länder har placering inte förändrats. User centricity anammar ett medborgar- och företagsperspektiv utifrån enkelhet och användbarhet av statens digitala tjänster. I finns det överlag information och tjänster avseende livshändelser digitalt och dessa är relativt enkla att hitta för användarna. Däremot kan processerna i många fall förenklas för användaren. Vissa livshändelser fordrar kontakt med flera instanser och blir på så sätt tidskrävande. Kategorin Transparent government beskriver tre områden: i vilken utsträckning den offentliga förvaltningen är transparent vad gäller sina egna åtaganden och prestanda, vad gäller processen för leverans av tjänster samt vad gäller vilka personliga data som används, där nationella register och centrala portaler undersöks utifrån ett integritetsperspektiv. till hur presterar inom dessa områden så är transparensen lägst vad gäller möjligheterna att följa leverans av offentliga tjänster (online delivery). Svårighet att kunna följa sin Når det it-politiska målet? ärendekedja, framför allt på en tvärsektoriell nivå, lyfts fram som en brist. får däremot godkända betyg vad avser områdena offentlig förvaltnings transparens samt integritetsskydd i nationella register. Kategorin Cross border mobility visar att tillgängligheten till digitala tjänster inte är lika god utanför , men att det är ett område som har utvecklats positivt . Kategorin bedömer huruvida tjänster kopplade till livshändelserna stödjer mobilitet inom EU, genom att utvärdera samma indikatorer som inom User centricity, men göra undersökningen från ett annat EU-land. Avgörande för denna utveckling är den pågående etableringen av en elektronisk identifikationslösning som är gångbar i samtliga EU- länder. får en högre poäng (67) än (63) och (60), men har fortfarande en bit kvar till (80). Kategorin enablers är den där tydligast förlorar mark mot övriga nordiska länder. Kategorin bedömer i vilken utsträckning fem tekniska nyckelfunktioner finns online, t.ex. elektronisk identifikation (eID), säker lagring av dokument vid behov samt engångsinloggning där medborgaren bara behöver identifiera sig en gång och få tillgång till medverkande system utan att behöva logga in igen, så kallad single sign-on. Dessa komponenter ses som viktiga för att effektivisera och automatisera e-förvaltningen. Därför är det bekymmersamt att tappar mark inom detta område. är bland de högst rankade länderna i denna kategori, och där lyfts ett förvaltningsgemensamt samarbete fram som en framgångsfaktor.20 Sammanfattningsvis är utveckling positiv i tre av fyra kategorier, men har en negativ trend i kategorin enablers. Även om förbättrar sig i övriga kategorier har grannländerna , och haft en högre utvecklingstakt och halkar därmed efter. 20 Se vidare /dk-da/ Når det it-politiska målet? 2.3Hur relevanta är de internationella indexen för ? Utifrån de undersökta indexen är ett av de länder som genomgående placerar sig högt i internationella jämförelseindex och kan därmed ses som ett av de bästa länderna i världen på digitalisering. har erhållit topplaceringar i internationella jämförelser och presterar fortsatt högt. Tidiga satsningar på den grundläggande infrastrukturen har resulterat i en hög penetration av bredband för hushållen. Ytterligare framgångsfaktorer är ett mobilt nätverk med hög täckningsgrad samt en hög internetanvändning bland medborgare. Tillsammans med en innovativ ekonomi och ett starkt humankapital bidrar dessa faktorer till att genomgående placerar sig i topp. visar utvecklingen av placering i indexen att andra länder är på god väg att hinna ikapp. Trenden är att inte utvecklas i samma takt som andra länder, vilket resulterar i tappade placeringar. Ett tydligt område där har halkat efter är digitalisering av offentlig förvaltning. Placeringen inom detta område är märkbart sämre än placeringen i sammanvägda rankningar. Man bör dock vara medveten om mätsvårigheterna, som till del beror på att förvaltningarna ser olika ut och erbjuder olika tjänster på olika sätt. Indexen har olika angreppssätt för att mäta digitaliseringens utveckling inom offentlig förvaltning. Vissa indikatorer tar sin utgångspunkt i den ansvariga organisationens strategi för e-förvaltning, och mäter då om länderna har vissa specifika nyckelkomponenter och nationella portaler för e-tjänster. Inriktningen kan delvis påverka resultat, eftersom den nationella strategin för e-förvaltning inte innehåller alla dessa nyckelkomponenter och portaler. Genomgående för indexen är att de premierar förvaltningsgemensamma lösningar, ett tydligt utvecklingsområde för . Utvecklingen av den svenska e-förvaltningen har skett decentraliserat och präglats av särlösningar för organisationer och sektorer. Det har resulterat i att olika delar av offentlig förvaltning har kommit olika långt och sammantaget inte har lyckats realisera digitaliseringens möjligheter genom en digitalt samverkande förvaltning. har ett stort antal e-tjänster som utgår från användarnas behov, utifrån den enskilda organisationens perspektiv. Samverkan mellan sektorer och olika förvaltningsnivåer har däremot inte haft samma prioritet. Når det it-politiska målet? 2.3.1Viktningen av indexen varierar och påverkar rankingen Indexen är uppbyggda av olika kategorier, som i sin tur innehåller ett antal indikatorer. Hälften av de undersökta indexen viktar de enskilda kategoriernas betydelse för digitaliseringen olika mycket. Genom att ge kategorierna olika vikter påverkas ländernas totala poäng i varierande grad. I e-Government benchmark, e-Government Development Index och Networked Readiness Index ges däremot alla kategorier samma vikt, vilket betyder att de värderas lika mycket. För att kunna följa länders utveckling krävs att vikterna hålls konstanta mellan åren. Om kategoriernas vikter förändras kompliceras uppföljningsarbetet, eftersom ett lands utveckling då antingen kan bero på både förändrade vikter eller på faktiska förbättringar eller försämringar. Både och ger kategorierna olika vikter, men vikterna har hållits konstanta vilket gör att utvecklingen kan följas . 2.3.2Indexen fokuserar mer på förutsättningar för digitalisering än vad som faktiskt görs Vad är det då som förklarar resultat? Ger indexen en rättvisande bild av utveckling? Indexens uppbyggnad varierar och de bedömer olika aspekter av digitalisering. De innehåller ofta kategorier som humankapital och infrastruktur, vilka ofta utgör en betydande del av det sammanvägda indexet. De indikatorer som ingår i kategorierna ger en rättvis, men översiktlig, bild av digitaliseringen i . De består av grundläggande, och , etablerade förutsättningar, vilket medför att indikatorerna inte alltid är relevanta för att följa digitala utveckling nu och framåt. Indikatorerna bygger på en analys som beskriver huruvida förutsättningarna är på plats för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter, inte om möjligheterna faktiskt tas till vara. Detta blir extra tydligt i index som innehåller en bredare grupp länder än enbart de europeiska länderna, där de senare generellt sett har kommit ganska långt i digitaliseringen jämfört med vissa andra delar av världen. I det bredare perspektivet påträffas större variationer i utvecklingsgrad, vilket medför att indikatorerna behöver vara relativt grundläggande för att det ska vara möjligt att samla in data för alla länder som ingår. Då , tillsammans med många andra länder, erhåller Når det it-politiska målet? en hög poäng i de mest grundläggande indikatorerna är det svårt att åstadkomma förbättring. placering i dessa index har alltså en låg förklaringskraft för landets digitala utveckling i nutid, och ger inte någon bra riktning framåt. Sammanfattningsvis är det tydligt att de internationella indexen endast delvis täcker in hela den bredd av relevanta aspekter som egentligen skulle behöva följas upp för att ge en rättvis bild av digitaliseringens utveckling i . Nedan beskrivs ett antal områden som indexen behöver täcka in på ett bättre sätt. 2.3.3Indikatorer för företagens användning av ny teknik och innovation saknas Digitalisering är en transformerande kraft som förändrar förutsättningar och mönster brett inom hela samhället. Digitaliseringen förändrar förutsättningarna för , genom att den möjliggör nya affärsmodeller, kunderbjudanden, globala värdekedjor, operativa stödprocesser och mycket mer. Här finns ett uppenbart glapp mellan verkligheten och den bild som indexen speglar. Endast ett index, Networked Readiness Index, har ett tydligt fokus på företag. De indikatorer som används i detta index visar på att svenska företag är bland de bästa i världen på att fånga upp och använda sig av ny teknik i kontakten med kunder. Givet den förändrade spelplan som digitaliseringen skapar för det svenska näringslivets tillväxt och konkurrenskraft är det tydligt att internationella index skulle behöva öka fokus på digitaliseringens påverkan på näringslivet och ländernas konkurrenskraft. är det svårt att förändra index. Ett viktigt syfte med de internationella indexen är att inte ändra på dem , så att det blir möjligt att också jämföra . Denna ambition står i kontrast till det snabba utvecklingstempo som driver digitaliseringen. Nya områden och aspekter dyker ständigt upp som ifrågasätter de befintliga arbetssätten, vilket gör det svårt att på ett rättvist sätt ut indexen utläsa något om centrala delar av nutiden och även framtida utveckling. Indikatorer inom innovativa utvecklingsområden som molntjänster, stora datamängder, sakernas internet, crowdsourcing, digitala välfärdstjänster m.fl. saknas. Innovation och förändringskraft lyser över överhuvudtaget med sin frånvaro när endast ett Når det it-politiska målet? fåtal indikatorer rör innovation och då enbart ur ett makroperspektiv. Vidare krävs det inte bara teknik, utan även analytisk kompetens för att tillvarata de möjligheter som följer av nya innovationer. De indikatorer som beskriver kompetens behöver utvecklas för att beskriva huruvida kunskapsnivån och den digitala mognaden är tillräcklig för att realisera den nytta som ny teknik möjliggör. 2.3.4Indikatorer för informationssäkerhet saknas i de flesta index Med digitaliseringens utveckling och framväxten av det datadrivna samhället är det centralt att säkerställa en hög nivå av informationssäkerhet, men det saknas indikatorer inom detta område. Networked Readiness Index består av en indikator för antalet säkra servrar i landet. I övrigt finns ingen aspekt av informationssäkerhet, vilket resulterar i en bristfällig bild av den digitala infrastrukturen. Även indikatorer för personlig integritet lyser med sin frånvaro. 2.3.5Indikatorer avseende jämlikhet och demokratiska aspekter är få Kunskapsnivå är en viktig aspekt ur ett konkurrensperspektiv, men även utifrån ett demokratiperspektiv. Att inkludera kvinnor och män från alla delar av samhället och säkerställa att medborgare har den digitala kompetens som krävs för att delta i det digitala samhället är viktigt. Den digitala utvecklingen tillgängliggör stora mängder information, vilket ger möjlighet till ny kunskap och nya former för debatt och kunskapsutbyte. Eftersom digitaliseringens utveckling går snabbt riskerar grupper som inte har kompetens att tillgodogöra sig utvecklingen att hamna på efterkälken. Ytterst få indikatorer berör demokratiska aspekter av digitalisering. Avsaknaden av indikatorer inom området bidrar till en bristfällig bild av hur digitaliseringens möjligheter tillvaratas. Når det it-politiska målet? Värt att notera är även att indexen inte avhandlar hur tillgång till grundläggande infrastruktur såsom bredband fördelar sig geografiskt. Att skapa god tillgång till bredband i gles- och landsbygd är en stor utmaning för , vilket ligger till grund för pågående och aviserade satsningar inom området. 3Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter på individ och samhälle har haft i uppdrag att redovisa kunskapssammanställningar om digitaliseringens effekter på individ och samhället. Kunskap och analys är en förutsättning för att identifiera nytta, värde och utmaningar och . En ökad förståelse för digitaliseringens inverkan på samhället kan bidra till att organisationer, verksamheter, företag och individer ges möjlighet att på bästa sätt använda digitaliseringens möjligheter. har därför gett ut följande fyra temarapporter: Det datadrivna samhället, Det sociala kontraktet i en digital tid, Digitalisering för ett hållbart klimat samt Den högre utbildningens roll i en digital tid. Syftet med temarapporterna är att: •fördjupa kunskapen om digitaliseringens utveckling och vilka faktorer och aspekter som har eller kommer att få betydelse, •bidra till förståelse och vara tankeväckande kring hur digitaliseringen påverkar individ och samhälle, •bidra till innovativa eller nya lösningar på de identifierade utmaningarna, •bidra med underlag för analyser och rekommendationer i slutbetänkandet. I temarapporterna presenterar totalt 21 skribenter i 18 artiklar forskning, erfarenheter, resonemang och förslag inom respektive teman, inklusive fyra scenarion för hur utvecklingen inom hälso- och sjuk- Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… vård, välfärdstjänster i hemmet, transport och resande samt utbildning skulle kunna se ut . Detta kapitel ger ett sammandrag av den kunskap som skribenterna har bidragit med i temarapporterna. En fullständig förteckning över skribenter och artiklar finns i bilaga 5. Det digitaliserade samhället bygger på data. Individer, företag och andra organisationer har visserligen samlat in data för att följa upp och förbättra sina verksamheter, men har insamlingen och analysen av data förändrats. Människor och saker lämnar numera ständigt digitala spår efter sig. Dessa enorma mängder data passar inte längre in i traditionella databaser, utan det har utvecklats nya metoder för lagring och dataanalys. Data kan nu liknas med den nya oljan för tvåtusentalet, och dataanalys är då förbränningsmotorn.1Allt fler företag och offentliga aktörer ser att denna utveckling ger stora möjligheter till innovation och ökad konkurrenskraft, till att effektivisera offentlig sektor liksom till att öka vår kunskap om hur människan, samhället och miljön fungerar. Datadriven digitalisering handlar i grunden om två sammanlänkade delar. Den ena delen handlar om möjligheter som kommer av själva digitaliseringen, och som möjliggör omfattande och kostnadseffektiv datainsamling och databearbetning. Den andra delen handlar om förmåga att tillämpa resultaten från databearbetning för att skapa ny kunskap med potential att förändra system, processer och organisationer till det bättre.2 En ökad tillgång till och användning av data utmanar regleringar och policy på många områden. Det berör allt ifrån frågor om hur tillgång till öppna data ska säkras och hur integritets- och konsumentskydd ska utformas, till en förändrad syn på hur delaktighet och jämlikhet kan definieras och utvecklas i ett datadrivet samhälle. 1Fritt översatt citat av , senior vice president, . 2Se , (2016), Datadriven digitalisering – översikt och strukturering i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85.