sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Balakrishnan, V. (2015) “Creating a sustainable environment, a dyn- amic economy and a Smart Nation is essential for us to confront some of the biggest existential challenges of our time”, tal inför det årliga “Smarter Cities Roundtable”, . Bettencourt, L. et.al. (2007) “Growth, innovation, scaling, and the pace of life in cities”, of Sciences 104 (17). Bettencourt, L. West (2010) “A unified theory of urban living”, Nature 467, . (2008) “Design Thinking”, 86 (6). , T. et.al (2014) “Capitalism Needs Design Thinking”. , O. & Palmås, K. (2016) “Designing Consent: Can Design Thinking Manufacture Democratic Capitalism?”, Organizational Aesthetics 5 (2). Cheam, J. (2015) “Smart and Sustainable : Two sides of the same coin?”, , . Chesbrough, H. (2003) Open Innovation: The new imperative for creating and profiting from technology. DeLanda, M. (1997) A Thousand Years of Nonlinear History. Digitalisering, innovation och hållbar urbanisering (1998) “Postskriptum om kontrollsamhällena”, i : Raster Förlag. Economist (2014) “A planet of suburbs”, . Economist (2015a) “The limits of nudging”, blog, Economist (2015b) “In praise of human pigs”, . Se: use-evidence-when-prescribing-treatments-policymakers-should- too-praise-human & Palmås, K. (2016) “Laboratory urbanism in Schladming”, i and the City. Fortum (2016) ”Aktiva huset”. Se: smart-stad/aktiva-huset/ Gibbons M. et.al. (1994) : in . Glaeser, E. (2012) Stadens triumf: Hur vår största uppfinning gör oss rikare, smartare, grönare, friskare och lyckligare. (2016) The and Fall of American Growth. (2014) “The social laboratory”, Foreign Policy, . (1989) “From managerialism to entrepreneurialism: the transformation of urban governance in late capitalism”, Geo- grafiska Annaler. Series B, Human Geography 71 (1). (2005) Democratizing Innovation. ITU (2015) “Focus group on smart sustainable cities”. Digitalisering, innovation och hållbar urbanisering SOU 2016:85 (2004) Den amerikanska storstadens liv och förfall. (2006) The Ghost Map: The of 's Most Terrifying Epidemic and How It Changed Science, Cities, and the Modern World. (2010) Where Good Ideas Come From: The Natural History of Innovation. , A., , J. & , M. (2016) “Governing the Smart : The case of the Royal Seaport”, Proceedings of the for Sustainability (ICT4S 2016). & K. Palmås (2009) ”Smitto(nto)logi: Om pan- spektrocismens politik och estetik”, Glänta 08 (4). (2004) “How to Talk About the Body? The Normative Dimension of Science Studies”, 10 (2–3). (2010) “’s idea of quantification”, i The Social after : Debates and Assessments. (2016) “Tensions and contradictions behind the in : from liberals (2011–2015) to New Munici- palism (2015–)”, konferensartikel presenterad vid 4S/EAAST, Metzger, J. et.al. (2015) Planning against the Political: Democratic deficits in European territorial governance. Mont, O., M. Lehner & E. (2014) Nudging: Ett verktyg för hållbara beteenden? Noble, D. (1977) by Design: Science, technology and the rise of corporate capitalism. Noveck, B.S. (2015) Smarter Citizens, Smarter State: The techno- logies of expertise and the future of governing. Palmås, K. (2011) “Predicting what you'll do tomorrow: Panspectric surveillance and the contemporary corporation”, Surveillance & Society 8 (3). Digitalisering, innovation och hållbar urbanisering Se: society/article/view/4168 Palmås, K. , O. (2009) “Helping designers to work out- side of hierarchies: Towards a scholarship of ‘design mesh- working’”, (2). Palmås, K. , O. (2015) “: Co-design and the assembly of collaborateurs”, CoDesign: in Design and the Arts 11 (3–4). Park, R.E. (1915) “. Suggestions for the investigation of human behavior in the city environment”, of Sociology 20 (5). (2016) “will soon have a 'virtual twin city' that reflects everything in the real world”, Tech Insider, . Se: -twin-city-2016-1 Sloterdijk, P. (2013) In the World Interior of Capital: Towards a philosophical theory of globalization. Royal Seaport Innovation (2013) ”Smart IKT för att bo och arbeta i ”. Sunstein, C. (2015) “Behavioural Economics, Consumption and En- vironmental Protection”, i Handbook of Research on Sustainable Thaler, R. & C. Sunstein (2003) “Libertarian ”, American 93 (2). Thrift, N. (2006) “Re-inventing invention: New tendencies in capi- talist commodification”, Economy and Society 35 (2). (2014) “The ‘sentient’ city and what it may portend”, UN Habitat (2016) World Cities Report 2016: Urbanization and Development. Watts, J.M. & N. Purnell (2016) “Is Taking the ‘’ to a Whole New Level”, , . Scenario: ”Beam me up ” – På spaning mot det digitaliserade transportsamhället Digitaliseringen – möjliggörare till mobilitet i ett uthålligt samhälle Våra transporter är en stor del av våra bekymmer när det gäller klimathot, trängsel och ohälsa. I står transportsektorn för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser1, och regeringen har satt målet ett fossiloberoende transportsystem år 20302. Denna föränd- ring kan inte genomföras enbart med teknikförbättringar, och inte heller endast med beteendeförändringar. Det kommer att krävas radikala förändringar på båda dessa områden om vi ska nå målet. I ökar antalet personbilar och biltätheten kontinuerligt. Det finns inget i statistiken från Trafikanalys eller prognoserna från som pekar på att peak-car, dvs. teorin om att bilismen vänder neråt av ökningar, ligger i närtid för . Vårt sätt att konsumera transporttjänster har historiskt varit väl- digt cementerat mellan om du är bilist, eller om du är kollektivtrafik- resenär. När du väl gjort valet att skaffa en bil, eller ett månadskort, då minskar incitamenten att röra dig mellan transportslagen. Bero- ende på var man bor i landet är naturligtvis behovet av den egna bilen större eller mindre. Möjligheten att erbjuda alternativ till den egna bilen är färre och kostsammare i glesbygd än i storstadsområ- dena. Det innebär att många av de tjänster och lösningar som börjar 1www.naturvardsverket.se/Sa-mar-miljon/Klimat-och-luft/Klimat/utslappen-av-vaxthusgaser /Snabbstatistik-utslapp-av-vaxthusgaser-2015/ 2www.regeringen.se/rattsdokument/kommittedirektiv/2012/07/dir.-201278/ Scenario: ”Beam me up ” … dyka upp på marknaden kanske inte passar i alla sammanhang, men de kan göra stor nytta för transportsystemets totala negativa på- verkan. Generellt kan man säga att transportsystemet genomgår tre parallella transformeringsprocesser, som alla tre har möjlighet att radi- kalt påverka sättet vi konsumerar transporttjänster och även stor möjlighet att på ett positivt sätt påverka transportsystemets nega- tiva miljöpåverkan. Men det är inte självklart att dessa automatiskt leder till ökad hållbarhet, minskad trängsel och förbättrad hälsa. Sättet på vilket dessa tjänster och teknologier designas kommer att spela stor roll för hur mycket dessa bidrar till framtidens hållbara transportsystem. Elektrifieringen av transportsystemet handlar dels om att ersätta fossilt bränsle i transportsystemet mot förnybart. En förutsättning för detta är att el kan produceras fossilfritt. Elektrifiering möjliggör dessutom bättre hälsa i stadsområden och minskat buller, faktorer som är viktiga i den pågående urbaniseringen. Automatiseringen av transportsystemet avser inte nödvändigvis bara självkörande bilar, även om fokus har legat på detta. Alla är överens om att visionen om den självkörande bilen är möjlig att nå, men vägen dit skiljer. Befintliga fordonsindustrin tror på stegvisa förbättringar, medan it-giganterna i SiliconValley tror på en revolution. Även inom andra områden är automatisering aktuell, såsom fordonståg på motorvägar (platooning), automatisering inom sjöfarten och automatisering på flygplatser. Skälen till automatise- ring, och därmed också förväntade effekter, ligger på kort sikt i effektivisering och på lång sikt både i säkerhet, miljö och använd- ningen av utrymme. Tjänstefiering av transportsystemet utmanar föreställningen att mobilitet måste tillhandhållas genom den egna bilen. Vi vet att bilägandet är en av de inlåsningseffekter som motverkar rörlighet mellan trafikslagen och mellan bilen och kollektivt resande. Bilpool- er, friflytande bilpooler, hybridtjänster och en väl utbyggd bas i en attraktiv kollektivtrafik kan i många fall bli ett fullgott alternativ till den egna bilen, eller till familjens andrabil. Detta har lett till upp- komsten av Mobilitet som tjänst (Mobility as a Service, MaaS), och erbjudande av mobilitetsabonnemang där familjen ”prenumererar” på mobilitetstjänster från en privat eller offentlig aktör. Digitalise- ringen gör det enklare för köpare och säljare att hitta varandra och Scenario: ”Beam me up ” … att skapa system för kontroll, förtroende och betalning. Med digitala system kan lediga resurser bli synliga och tillgängliga. De ovan beskrivna trenderna inom transportsystemet visar på hur den traditionella uppdelningen mellan fordonsindustri och trans- portindustri blir mer och mer diffus. Varor blir tjänster, offentliga tjänster blandas med privata, taxi blir kollektivtrafik och den privata bilen är ibland en taxi. Gemensamt för alla dessa förändringar är digitaliseringen. Brukarna och transportresurserna är uppkopplade. Nya affärsmodeller och tjänsteerbjudande uppstår, och möjliggörs i stort sett alltid av en digital plattform och informationsdelning. Vi gör i denna artikel några korta nedslag i vanliga människors liv i en inte alltför avlägsen framtid, för att illustrera hur dessa för- ändringar kan påverka vår vardag och vilka effekter detta kan få för samhället. Mycket av tekniken som beskrivs finns redan, så den tek- niska utvecklingen är inte något större hinder för att scenariot ska bli verklighet. Det är snarare tillämpningar, affärsmodeller, skatter, lagstiftning, beteendeförändringar och tid att anpassa oss till ett annat förhållningssätt som kommer att ta tid och avgöra vilken utveckling vi får. Scenario: En vanlig dag , 2027. – Har du ryggsäcken packad, Teeda?, Skol-podden är här om 10 minut- er. Tasmir bor i stadsdelen i med sin 6-åriga dotter och sin man , i en lägenhet alldeles vid älven i det gamla frihamnsområdet. Stadsdelen är en så kallad P-Zero-stadsdel där i prak- tiken inga privata bilar används, utan de boende löser sina mobili- tetsbehov genom bilpooler, kollektivtrafik och flertalet leveranstjänster som finns tillgängliga för de boende. Skol-podden som strax skall hämta upp Teeda på väg till skolan, är en form av självgående, anropsstyrda och elektriska småbussar, som skjutsar förskolebarn och andra som av olika skäl inte kan gå eller cykla till sin förskola. efter det att Teeda försvunnit ut genom dörren får Tasmir en notifiering på sin armbandsklocka att Teeda är ombord på podden, och att hon är inne på förskolan. Då är det att ta sig till arbetet, trygg i att dottern kommit väl fram till förskolan. Scenario: ”Beam me up ” … Tasmir har under sin arbetsplats i , bara fem minuters promenad från lägenheten. Där jobbar hon i vad som började kallas för ”floating office”. Det är helt enkelt dynamiska arbetsplatshotell där bra digital infrastruktur som tele-presence, holo-meetings eller bara vanliga webbkonferensutrust- ningar finns tillgängliga. När pendlingstiderna började bli ett allvarligt problem för företagen upptäckte man att kostnaderna för distribuerade kontorsplatser understeg de positiva effekter man fick av minskade pendlingstider för sin personal. Av de ca 8 000 yrkesarbetande som bor i , är det ungefär 2 000 som har sina ordinarie arbets- platser här och lika många som utnyttjar ”floating office” . De övriga dagarna har Tasmir till sitt företag, och oftast använder hon en av de poolcyklar som kan bokas i någon av områdets mobilitetshubbar. Familjen abonnerar på ett mobilitetspro- gram från sin hyresvärd, där mobilitetstjänster kan utnyttjas av hela familjen, och som sen kommer som tilläggskostnad på hyran, vid sidan om medieabonnemang och bostadsyta. SamTrafiken är väl utvecklad. SamTrafiken – att åka tillsammans – började kollektivtrafiken kallas , när det blev mer och mer vanligt med privata och kommersiella aktörer som gjorde det möjligt att åka tillsammans och det inte längre bara var det offent- liga som stod för den servicen. Via DencityCloud kan Tasmir med några tryck på sin armbandsklocka utnyttja mobilitetstjänsterna och hitta bildelning, cykeltaxi, bilpool och en hel del andra möjliga alternativ, men möjligheten till lite motion på väg till jobbet väger oftast tyngre. Tasmirs man tillhör de personer som inte har sin arbetsplats inom området, utan han samåker med någon av samåk- ningstjänsterna till sitt arbete på trafikkoordineringscentralen för i20, den digitaliserade motorvägen som går genom . var tidigare lastbilsförare, men arbetar som konvoj-koordinator på Via-Electric, ett privat-publikt konsortium som tog över driften av i20 efter det att den elektrifierats . Som konvojkoordi- nator övervakar han fordonståg med uppåt 10 elektrifierade lastbilar som samkör på motorvägen upp mot . Lastbilarna är bemannade, men försök har gjorts med fordonståg där enbart konvoj- ledaren är bemannad. Många förare har därför bytt sina tunga och slitsamma arbeten mot övervaknings och koordineringsarbetet på några av de många koordinerings- och planeringscentraler som stöttar trans- portörerna med övervakning och planering av transporterna. Scenario: ”Beam me up ” … Bakgrund och fakta till scenariot MaaS – Mobilitet som tjänst MaaS, Mobility-as-a-Service, är ett begrepp som beskriver möjlig- heten att abonnera på mobilitetstjänster som ett alternativ till att äga en egen bil eller månadskort. Det testades framgångsrikt i i GoSMART (UbiGo). MaaS tar ofta ut- gångspunkt i bildelning med en privat aktör som erbjuder mobili- tetstjänster, där kollektivtrafiken ingår som en av tjänsterna. Inom kollektivtrafiken använder man begreppet Kombinerade Mobi- litetstjänster, som tar utgångspunkt i kollektivtrafiken som den aktör som knyter ytterligare tjänster till sitt utbud. Vi kommer att få se båda dessa modeller på marknaden framöver. Oavsett vem som är huvudman så syftar tjänsterna till att minska inlåsningseffekter i bilägande och månadskort för att få bilister att åka mer kollektivt, och få kollektivtrafikresenärer att cykla och gå där det är möjligt. genomför 2016 en upphandling av vad som ska bli en kombinerad mobilitetstjänst i . SL genomför 2016 försök med att tillåta tredjepartsaktörer bygga in försäljning av biljet- ter i sina digitala appar. De stora biltillverkarna har ägarintressen i biluthyrare, bildel- ningsföretag och i ökad omfattning även mobilitetsföretag (Uber, Lyft, Car2Go, DriveNow m.fl). Autonoma skolbussar – Utopi eller verklighet ? Autonoma fordon för ”last mile” transporter anses av många som det första steget mot det fullautomatiserade transportsystemet. EU- projektet har provat olika koncept med denna typ av fordon, som går i avgränsade områden (stadskärnor, bostadsområden) för att sköta ”sista-milen”-transporter. Exempel på detta är EasyMile som demonstrerades i tillsammans med Drive , och . Scenario: ”Beam me up ” … Platooning och elvägar – En digitaliserad motorväg eller ett alternativt järnvägsnät? Det pågår två parallella utvecklingsspår som kan bli starten till ett nytt sätt att se på transporter av långväga gods. Elektrifiering av fordonsflottan har tidigare främst handlat om elektrifierade personbilar. Orsaken har varit att den batterikapacitet som skulle krävas för att frakta gods helt enkelt inte får plats till- sammans med godset om krav på räckvidd och lastkapacitet ska upp- fyllas. Fordonstillverkarna och svenska staten samverkar kring utveckling av elvägar. Möjligheten för tunga fordon att ta sin energi från vägbanan eller via luftledning skulle göra att tunga lastfordon kan frakta gods fossilfritt över långa sträckor, för att sedan köra ”last mile” med konventionella bränslen eller batteri. Inom automatiseringsutvecklingen har det dessutom utvecklats tekniker och även affärsmodeller för ”fordonståg” (platooning), där ledarbilen styr och övriga fordon följer denna med hjälp av autonoma funktioner. Särskilt vad gäller tunga transporter är detta intressant, då energibesparingen blir signifikant då fordon kan ligga väldigt tätt och undvika luftmotstånd. Med en kombination av elvägar och platooning finns därmed möjlighet skapa ett alternativ ”järnvägsnät” för tunga transporter som både har hög kapacitet och är effektivt, flexibelt och miljö- vänligt. Delningsekonomin har fått mycket medieutrymme , inte minst på grund av de legala frågor som diskuterats i samband med tjänster som AirBnB och Uber. Delningsekonomin adresserar i grund och botten möjligheten till en högre utnyttjandegrad av resurser som vi som privatpersoner förfogar över och att färre resur- ser går åt för att utföra samma nytta. Förutom ovan nämnda exem- pel dyker det närmast upp nya tjänster för att kunna dela med sig av allt från verktyg, bostäder, parkeringsplatser m.m. Leder då detta automatiskt till ökad hållbarhet? Inte nödvän- digtvis. Om samma resurs används dubbelt så mycket kommer den också slitas ut och behöva ersättas mycket fortare. För att verkligen dra nytta av delandet måste resurserna också designas för delande Scenario: ”Beam me up ” … och ett ökat nyttjande, med cirkulära affärsmodeller. Med ett sådant angreppsätt kan delningsekonomin bidra till att minska resursslöseri, vilket det finns stor potential för inom transportsystemet. En genom- snittlig bil i nyttjas av dagen, och snittbeläggning- en för en bilresa i är 1,2 personer per bil.3 Samåkning, parke- ringsdelning och mikro-bilpooler genom uthyrning av den egna bilen ger utmärkta möjligheter till att höja nyttjandegraden på, och fyllnadsgraden i, lediga resurser i transportsystemet – men det finns naturligvis baksidor. Exemplet Uber Pop, en kommersialiserad sam- åkningstjänst från Uber, har visat hur en ur ett hållbarhetsperspek- tiv i grunden positiv tjänst kan bli ohållbar ur ett socialt perspektiv, om tjänsten möjliggör att regler och sociala ramverk åsidosätts. Om samhället kan följa med och anpassa lagstiftning och regelverk så att dessa nya företeelser kan existera, anpassade vill våra sociala ramverk, då undviker samhället att ”såga av kvisten” som kan leda till ett håll- barare samhälle. Teeda står och väntar i transportrutan vid förskolan tillsammans med bästa vännen . är det pappa som ska hämta dem för eftermiddagens aktiviteter. Genom grannskapstjänsten ”Livspusslet”, där grannar kan byta tjänster med varandra, har ordnat så att pappa tar med Teeda till eftermiddagsfika och sen till ute- friskis i parken . Livspusslet är en tjänstedelnings- plattform där grannarna i Dencity kan hjälpa varandra med vardags- sysslor som familjerna kan ha svårt att hinna med. Tasmir hjälpte en granne med att laga cykeldäck genom tjänsten, och fick då lite ”grannpoäng” att använda på andra tjänster inom om- rådet. När tjänsten lanserades blev denna typ av tjänster en grogrund för svartarbete och tveksamma affärsupplägg. Men för att försöka få bort tjänsterna anpassades skattelagstiftningen, och får man utföra denna typ av tjänster för boende i samma grann- skap utan att tänja på några regler. Den positiva effekten av detta har 3 , 2015 ”Här finns den lediga kapaciteten i storstadstrafiken”, (., ). Scenario: ”Beam me up ” … blivit en tydligt förbättrad social integration, och den gamla ”grann- sämjan” har fått nytt liv igen. Teeda, och pappa åker med skol-podden hem till för en mysig eftermiddagsfika. De kliver av podden vid ”hubben” inte långt från lägenhet. I hubben finns alla bilpooler, elcyklar och annat som man kan boka via mobilitetstjänsten. pappa har fått en avisering om leverans som finns att hämta i paketlådan i hubben. Paketlådan är ett antal dynamiska förvaringsboxar, där de boende får post och paket leverererat om de valt det. 2000-talets av- regleringar av postväsendet gjorde att antalet leveransföretag fullstän- digt exploderade, vilket kunde innebära att man fick leveranser 3– till samma dörr från olika företag. har de flesta stadsdelar och bostatsområden leveranskonsolidering, och de boende hämtar allt på det ställe som de valt via mobilitetstjänsten. Dörrleve- rans kostar mer än att själv hämta i ”hubben”. och hjälper till att dra lånekärran med dagens leverans, som består av matkassar- na från den lokala affären samt ett paket med nya stövlar som de beställde tidigare i det ”show-room” som de stora klädföre- tagen samsas om på området. Bakgrund och fakta till scenariot Digitalisering för smartare leveranstjänster De många som förutspådde postens död vid införandet av e-post har med tiden fått revidera sin uppfattning. Med digitaliseringen kom också e-handeln, som efter en tuff start nu är en naturligt integrerad del av vårt konsumtionsmönster. Möjlig- heterna med ett hållbarare konsumtionsmönster genom att varorna levereras hem till dig, för att du tar egna bilen, har dock inte blivit så tydliga. Många olika leveransbud till samma adress, och många ”bom-körningar” p.g.a att kunden inte är hemma, riskerar att ”äta upp” miljövinsten. Nya innovativa leveranstjänster dyker dock upp, där du t.ex. kan ta med paketet hem till grannen när du ändå är hos ombudet, eller kan få varorna levererade till din bil när du är på jobbet, vilket minskar risken för ”bom-körningar”. I och med att mat- leveranser från nätbutikerna nu ökar i omfattning reduceras också risken att en skåpbil kör hem varorna bara till dig, för att du hämtar varorna själv i butiken. Scenario: ”Beam me up ” … har nya innovativa delningstjänster introdu- cerats i en strid ström. Det finns tjänster för paketleverans när du ändå är ute och åker, för att dela din parkeringsplats när du inte använder den, för att dela verktyg eftersom inte alla behöver ha de där specialverktygen hemma och ytterligare en stor mängd innova- tiva tjänster. De positiva effekterna dessa tjänster kan ha på resurs- utnyttjande, och även social hållbarhet, är det få som bestrider, men det finns utmaningar på områden som skatteskydd och konsument- rätt som måste adresseras. I riktlinjer för del- ningstjänster rekommenderas medlemsstaterna att vara försiktiga med att förbjuda dessa typer av tjänster, och i har det förts fram förslag om förenklingar i skattelagstiftningen för att möjlig- göra småskalig delning av resurser och tjänster utan att behöva bryta mot skatteregler. Den tekniska utvecklingen i vårt tidevarv går hisnande snabbt. var det få som förutspådde den utveckling och de möj- ligheter som vi ser , med en samhällsutveckling som rör sig mot helt självkörande fordon och nya tjänster kopplade till dessa. Auto- matiseringen har skett stegvis med sin början . När den första generationen av automatiserade fordon tog sin form handlade det främst om fordonsdynamik för att öka säkerheten, t.ex. genom låsningsfria bromsar (ABS) och elektronisk stabilitets- kontroll som nådde marknaden . Därpå följde den andra generationens automatiserade fordonssystem som skapar avan- cerat förarstöd genom att ge föraren information och varningar med syftet att höja säkerhet, komfort och energieffektivitet. En milsten var utvecklingen av den adaptiva farthållaren, som genom att auto- matisera avståndshållningen tillhandahåller en delvis automatiserad körupplevelse för föraren. är den tredje generationens auto- matiserade fordon under utveckling och testning, med målet att skapa helt självkörande fordon. Om vi blickar framåt finns det många olika vägar utvecklingen kan ta. Ett scenario är att tekniken fortsätter att utvecklas inkre- mentellt av traditionella fordonstillverkare, genom att stegvis addera Scenario: ”Beam me up ” … sensorer och självkörande funktionalitet. Vi ser också tecken på en revolutionär utveckling, med nya typer av fordon och nya aktörer som inte verkat inom transportsektorn, t.ex. Google som med sina fordon utan ratt redan från start förutsätter att bilen ska ha full självkörande förmåga när den når marknaden.