sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Systemet innefattar också e- biljetter, automatisk fordonslokalisering, passagerarinformation i real- tid, ett kameraövervakningssystem vid korsningar och busshållplatser samt kontrollrum. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Det intelligenta transportssystemet implementeras av och är utformat för att förbättra transporttjänsternas kvalitet och tillgänglighet, minska trafikstockningar och öka kollektivtrafikens kapacitet och hastig- het, som man minskar växthusgasutsläppen genom att optimera bussrutterna. Trådlösa sensorer kommer att koppla samman alla delar av trans- portsystemet: fordon och den underliggande infrastrukturen som vägar, trafikljus och busshållplatser. För stadsborna som använder kollektiv- trafiken bör detta leda till ökad livskvalitet, bättre service, kvalitet och tillgång till transporter, även för personer med funktionsnedsättning. De uppskattade kvantifierade vinsterna ur ett klimatperspektiv är en minskning av växthusgasutsläppen med , vilket mot- svarar utsläppen från 1 518 bilar . Siffran gäller de uppskattade vinsterna vid en fullständig implementering – vilket innefattar att nya Euro 6-bussar sätts i trafik. Varnas ITS-projekt följer i spåren på ett liknande projekt i i , som var den första staden i världen som kopplade samman stadsbussar med ett mobilt bredbandsnät. Ett uppkopplat kollektivtrafik- system bidrar till en effektivare bränsleanvändning och motsvarande minskning av koldioxidutsläpp38. Systemet Bus Rapid Transit (BRT) som används i för alla typer av offentliga och privata kollektivtransporter producerar omkring direkta koldioxidutsläpp , vilket kan jämföras med 1 som kan härröras från den årliga biltrafiken i staden. IKT-delen av BRT-systemet bidrar med omkring koldioxidutsläpp . Det är en extremt låg siffra som mer än väl vägs upp av besparing- arna.39 Smarta tjänster innefattar lösningar för e-handel och e-företagande, eller försäljning och köp av varor och tjänster via internet. De inne- fattar också dematerialisering, dvs. övergången från varor till tjänster, exempelvis IKT-lösningar som används för bilpooler och uthyrning av maskiner, egendom, kläder och annat. Det finns inte så många ”Connected buses in ”, 2012. /docs/corporate-responsibility/2011/curibita_final.pdf 39Earth Institute and . ”ICT and SDGs”, 2016, s. 86. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål referenser som inkluderar faktiska minskningar av växthusgasutsläp- pen genom smarta tjänster. IKT är dock en central möjliggörande faktor för delningsekonomin, eftersom tekniken tillhandahåller digi- tala plattformar där människor kan dela resurser som ökad rörlighet via bilpooler och möjligheten att sälja begagnade produkter via nätet. Detta är bara ett fåtal exempel på hur IKT kan underlätta demate- rialisering och minska användningen av resurser, och det är det första steget mot en mer cirkulär ekonomi där tillväxten kopplas loss från resursanvändningen, så att ekonomin kan blomstra inom ramen för de globala resurserna. De smarta tjänsternas globala potential för minskning av växthusgasutsläppen är omkring 3 pro- cent (HRPS).40 IKT-baserade lösningar för smart jordbruk innefattar lösningar för ökad effektivitet, exempelvis markövervakning, väderprognoser och smarta bevattningssystem. Storskalig övervakning av boskap och grödor innefattas också, liksom dataanalyser för att diagnosticera problem och samordna respons. Livsmedelsproduktion, livsmedels- konsumtion och matavfall är en betydande källa till växthusgasut- släpp. Smart jordbruk kan adressera dessa frågor, men även andra globala mål för hållbar utveckling, som mål 2 (Ingen hunger), mål 6 (Rent vatten), mål 14 (Hav och resurser) samt mål 15 (Eko- system och biologisk mångfald). Smart jordbruk har inte direkt stude- rats av , men andra källor där har bidragit med input har visat att det smarta jordbrukets globala potential för minskning av växthusgasutsläppen är omkring 3 pro- cent (HRPS).41 IKT-förstärkt kunskap leder till bättre beslut IKT har en särskilt viktig roll att spela som stöd för insamling och analys av uppgifter som är nödvändiga för det komplexa tvärsekto- riella beslutsfattande som ska bidra till att nå de globala målen för ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål hållbar utveckling och inkludera samhällets olika intressenter med hänsyn till olika lokala, regionala, nationella och multinationella omständigheter och kulturer. UN Habitat och Ericsson42 har noterat att det finns en allt större insikt om IKT:s potential att bidra till att uppnå önskade utveck- lingsmål, särskilt när det gäller smarta, hållbara, inkluderande, trygga och resilienta stadsområden – offentliga platser av hög kvalitet, väl fungerande nät, väl utformad stadstäthet, ökad resurseffektivitet, bättre livskvalitet, koldioxidsnål tillväxt och kunskapsskapande och kunskapsförvaltning som förutser och adresserar de behov och risker som uppstår. Detta gäller även på områden som konsumtionsval inom finansiella tjänster, rörlighet, livsmedel och boende. I samband med 2000-talets urbanisering möjliggör IKT digitala plattformar som stöder informationsskapande och kunskapsnät. Nät- en möjliggör en aggregering av information och data, inte bara för dataanalys, utan även för att öka förståelsen för hur städer fungerar (t.ex. resurskonsumtion, tillhandahållande av tjänster, rörelsemönster) och för att informera politiska processer och beslutsfattande.43 Kanaliseringen av samhällsengagemang för en bättre vattenför- valtning i och bättre stadsplanering i (fallstudierna 4 och 5) illustrerar hur IKT kan bidra till att mildra klimatföränd- ringarna och till anpassning. Fallstudierna visar också hur IKT kan ge stöd till ett mer proaktivt beslutsfattande genom att förse be- slutsfattare med lämpliga, aktuella och åtgärdbara upplysningar. När det gäller datainsamling har sensorer och avancerad analysutrust- ning potential att ge samhället tillgång till ett omfattande utbud av aktuell rumslig och miljörelaterad information. Fallstudie 4 – UN-Habitat och : Säkrare vattenförsörjning i (2015) I vissa länder som alltid varit tvungna att hantera hydrologiska varia- tioner kommer klimatförändringarna att göra det ännu svårare och kostsammare att säkra vattenförsörjningen. ”Information and for ”, 2015, s. 7. 43Ibid, s. 4. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål också leda till problem med vattenförsörjningen i länder som haft en säker tillgång till vatten. I är vattensvinnet (så kallat non-revenue water, NRW) . En del av svinnet beror på läckor, men en del säljs till in- vånarna för upp till 10 gånger det rekommenderade priset. Svinnet i kombination med ohållbara kommersiella vattenflöden förhindrar investeringar i nya vatteninfrastrukturer. I ett forskningskoncept inriktat på vattenförsörjning försöker Water and i , vatten- och sanitets- avdelningen vid och hjälpa människor i informella bosättningar att få tillgång till säker vatten- försörjning till överkomligt pris. I konceptet kombineras multifunk- sensorer för att övervaka och förbättra vattenförsörjningen med en innovativ IKT-baserad styrmodell där man tar tillvara lokalbe- folkningens förmågor och kapacitet. En nyckelkomponent är ökad insyn genom informationsdelning i realtid mellan vattenleverantören och slumområdena. Med information i realtid är det lättare för vattenleverantören att förstå systematiskt beteende och identifiera vilka operativa insatser och viktiga interventioner som krävs. Dessutom kan tjänsteleverantören på grundval av dessa insikter interagera både med personal på fältet och med medborgare och engagera dem i olika uppgifter, allt från underhåll av infrastrukturen till observationer. Ett sätt att engagera medborgare är att anlita dem för insamling av sensoruppgifter och andra typer av information. Medborgarna kan ansvara för att skydda en viss del av sensorutrustningen och se till att batteriet alltid är laddat, eller få informationskanaler där de kan rapportera problem eller dela med sig av förslag till förbättringar. De kan också ges ansvar för vissa vattentäktspunkter och för regelbunden kvalitetsprovning vid dessa. En scenarioplanering för analys av konceptets potentiella sociala effekter ingår också i konceptet. Metoden bidrar till att förbättra den systemiska förståelsen för framtida utmaningar och möjligheter. UN-Habitat, Water och går in i den andra fasen av detta gemensamma forskningsprojekt för att undersöka, ut- värdera och eventuellt testa en ansluten vatteninfrastruktur i informella bosättningsområden.44 44 Ibid, s. 7. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Fallstudie 5 – UN-Habitat och : Minecraft engagerar medborgare i stadsplaneringen (2015) För att kunna möta klimathotet krävs nya idéer och integrerade an- satser som når över stadsdelsgränser. Bland annat behövs nya sätt att engagera flera intressenter för att kunna förstå deras behov och priori- teringar. Den traditionella representativa demokratin kanske inte räcker till när människor vill ha mer delaktighet och samarbete med lokala och nationella myndigheter (C40 Cities, 2015). UN-Habitat undersöker hur digital teknik kan användas på olika sätt för medborgarinflytande och samarbete, och ett av dessa sätt är med hjälp av dataspelet Minecraft. Unga människor samlas i designprojekt där de får visualisera sina idéer för stadsplanering i Minecraft och pre- sentera dem för stadens myndigheter och lokala myndighetsföreträdare. UN-Habitat och de lokala genomförandepartnerna samarbetar sedan med de lokala myndigheterna för att förverkliga de idéer som tagits fram i Minecraftprocessen. Erfarenheter från 15 projekt i , , och visar att man genom att ge ungdomar digitala verktyg, som exempelvis Minecraft, kan öka samhällsengagemanget och medborgardeltagandet. En bedömning av de sociala effekterna av ett projekt i , som genomfördes av och UN-Habitat, visar att användning av digital teknik som ett verktyg för delaktighet i stadsplanering och stads- utformning kan vara ett effektivt sätt att inkludera nya intressenter i beslutsprocessen. Spelet har potential att öka ungdomars intresse och engagemang för stadsplanering och design, främja kreativitet, innova- tion och visuell inlärning, uppmuntra dialog mellan olika grupper och åsikter och bidra till utvecklingen av viktiga förmågor som samarbete, offentlig framställning och förhandling. Minecraft erbjuder också en plattform för att undersöka fördelarna med olika designalternativ och visualisera idéer, vilka kan resultera i bättre design och ökat ägarskap i de lokala samhällena och hos användarna vid det slutliga genom- förandet.45 45 Ibid, s. 8. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Samhällets många infrastruktursystem är i själva verket ett system av system, eller ett nätverk av system som stöder sammankopplade operationer och funktioner46. Med hjälp av IKT-lösningarna inte- greras de ytterligare, vilket driver på utvecklingen av IoT och möj- liggör en integrerad styrning av operationerna. Dessa kraftfulla nät kan utnyttjas för att leda övergången till ett smart och resilient kol- dioxidsnålt samhälle. Metoder, systemgränser och rekyleffekter FN:s bredbandkommission om hållbar utveckling, som inrättats av ITU (Internationella teleunionen) och för att lyfta fram och dokumentera IKT:s och den bredbandsbaserade teknikens möjlig- heter att främja en hållbar utveckling, har i flera rapporter under- strukit vikten av bra data för att korrekt kunna utvärdera den roll som IKT kan spela för att minska koldioxidutsläppen.47 Att använda en standardiserad metod med helhetssyn, fastställa tydliga system- gränser och adressera rekyleffekter är viktiga faktorer vid analysen av hur sektorn kan bidra till de klimatrelaterade globala målen för hållbar utveckling. ser livscykelanalyser (LCA) som en väletablerad metod som kan användas för att jämföra de utsläpp som skapas under olika scenarier. Standardiserade LCA-metoder kan också bidra till att identifiera de lösningar som leder till de lägsta koldioxidutsläppen. har använt detta tillvägagångssätt och det är en standardiserad metod som används allmänt med specifika riktlinjer för IKT-sektorn. Den metod som föredras är därför att fånga in hela livscykeln i stället för att suboptimera, vilket man kan göra med andra metoder. Metoden gör det möjligt att bedöma många olika möjliga lösningar, kvantifiera storleken på potentiella minskningar och visa var någonstans dessa minskningar skulle uppstå.48 När man mäter IKT-lösningarnas effekter på växthusgasutsläpp är det också viktigt att beakta systemgränser och rekyleffekter. System- gränserna måste definieras för såväl IKT som referenssystemet. 46Ibid, s. 4. 47ITU//Broadband Commission. ”The Broadband : Linking ICT with Climate Action for a Low-Carbon Economy”, 2012. ”Quantifying Emissions ”, 2013. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Gränserna för bedömningen utgörs av processerna och gränserna för den IKT-lösning som ska analyseras och det referenssystem den påverkar. För att fastställa analysens omfattning måste man förstå hur genomförandet av IKT-lösningen kommer att förändra använd- ningen av andra tjänster49. studie om effekterna av IKT-lösningar på växthusgas- utsläpp fokuserade på IKT:s (positiva) effekter inom andra sektorer, utan att bedöma om tekniken också skulle kunna ha negativa effekter utöver det direkta fotavtrycket. Det är viktigt att framhålla att rekyleffekter, exempelvis risken att vissa effektivi- tetsvinster äts upp av ökad konsumtion, inte togs upp men kan ha en avsevärd effekt på de faktiska minskningarna. Ett exempel på detta är smarta tjänster som minskar resor och transporter, men också kan leda till ökad handel på grund av prisminskningar och bättre till- gänglighet. E-handel kan också leda till ökade transportkostnader på grund av varureturer. Det behövs därför också analyser av kon- sumenternas beteende för att öka medvetenheten om sådana rekyl- effekter och mildra konsekvenserna av dem50. Detta fenomen är ett eget forskningsområde, och det är många faktorer utöver IKT som driver på rekyleffekterna. Enligt vad vi kommit fram till i våra egna studier är det också ett område med hög osäkerhet, och vi kommer därför inte att gå närmare in på det. För att maximera vinsterna med ett allmänt upptag av IKT-lösningar för ett koldioxidsnålt samhälle är det många frågor som måste tas upp och hanteras inom ramen för en ansats som omfattar flera in- tressenter. Det finns ingen riskfri teknik, och i fråga om IKT gäller de stora riskerna integritet och övervakning51. Exempelvis måste åtgärder vidtas för att skydda integriteten för uppgifter från smarta mätare för att möta en växande oro hos konsumenterna och för att uppfylla de krav som ställs på smarta mätare i EU-lagstiftningen. Vi kan också se att frågans relevans varierar beroende på kulturella och ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. ”ICT and Human Rights: An Ecosystem Approach”, 2013. /res/thecompany/docs/corporate-responsibility/2012/human_rights0521_final_web.pdf IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål FN:s vägledande principer om de mänsk- liga rättigheterna visar dock hur viktigt detta område är och de måste respekteras. Med rätt offentlig politik kan nackdelarna med IKT motverkas så att de positiva effekterna blir desto större. Dessutom behövs lös- ningar för att stärka cybersäkerhet, för att se till att nya samman- länkade energiinfrastrukturerna inte kan utsättas för hackning. Kryptering och användning av särskilda kommunikationsprotokoll kan minska risken. Beslutsfattarna måste gå till handling IKT, i synnerhet tekniken för mobilt bredband, är ett transformativt teknikområde som utvecklas snabbt och börjar nå en mognadsfas. Betydande minskningar av koldioxid kan åstadkommas genom de- materialisering av ekonomin, t.ex. genom att produkter ersätts av tjänster, eller genom att hela värdekedjor bryts ned med hjälp av IKT- lösningar. Det finns en enorm potential i synnerhet för utvecklings- länderna att göra utvecklingssprång mot en högre levnadsstandard och ökad livskvalitet genom utnyttjande av ny informations- och kommunikationsteknik. I många delar av och där infra- struktur saknas kan IKT och förnybar energiproduktion erbjuda helt nya möjligheter för regionerna att lägga grunden till framtidens koldioxidsnåla städer och nå målet att alla ska ha tillgång till energi 2030. För att göra framsteg mot målen i Agenda måste regeringar, akademiska institutioner, företag och medborgare nu förbereda sig för IKT-baserade förändringar av de stora industrisektorena, genom att anta rätt politik, investera i bredbandsnät samt säkerställa adekvat utbildning och innovation och partnerskap för att kunna främja skalbara lösningar. I synnerhet måste beslutsfattarna spela en central roll för att mobilisera nationella kollektiva insatser för en politik som passar den lokala, regionala, nationella och multinationella arenan och bidrar till att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Politiken bör säkerställa att relevant teknik kommer att användas, även stödsystem för finansiella instrument och utveckling av part- nerskap. Beslutsfattarna måste också fastställa riktlinjer om hur man ska mäta framstegen mot de globala målen, delmålen och indika- IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål Mobila banktjänster kan också ge stöd för spårning av klimatinvesteringar, så att de används som det var avsett och så att projekten också når de överenskomna målen. Med IKT-projekten kan man införa snabba återkopplingssystem som tidigt kan upptäcka avvikelser i samband med projektkostnader, pengaflöden och/eller måluppfyllelse. Att uppnå de globala målen för hållbar utveckling, däribland det stora målet att hantera klimatförändringar, kommer att kräva ett samarbete utan tidigare motstycke, såsom beskrivs i mål 17 (Genom- förande och globalt partnerskap) mellan nationella regeringar och lokala myndigheter, den globala IKT-sektorn, universitet och globala biståndsgivare (inklusive filantroper och stiftelser) för att verkställa en ny politik som främjar de globala målen, bland annat genom att gynna IKT-utvecklingen. Utnyttja IKT för de globala målen för hållbar utveckling IKT kan spela en central roll för att minska koldioxidanvändning i de nationella energisystemen och transformera värdekedjor enligt mål 13 (Bekämpa klimatförändringen) och mål 7 (Hållbar energi för alla). I rapporten från och lämnades åtta särskilda rekommendationer om hur IKT ska utnyttjas för att nå de globala målen, se nedan. En IKT-plattform måste utformas för att kunna främja ett ökande utbud av tjänster och applikationer, varav en del av de som nämns nedan kan bidra direkt redu- cering, medan andra är viktiga för att säkerställa uppgiftsinsamling (dvs. är indirekt viktiga för att möta klimathotet med hjälp av IKT): 1.Nationell fysisk infrastruktur för fullständig bredbandsanslutning i hela landet på grundval av en förståelse för realiteterna i tät- orten och på landsbygden. 2.Cyberinfrastruktur och politiska ramar som innefattar unik bio- metrisk id-kontroll, integritetsregler, regler för insamling och spridning av uppgifter i datamolnet. 3.Driftskompatibilitet mellan id-system, e-betalsystem, verktyg för e-demokrati (t.ex. registrering, röstning, nedladdning av offent- liga dokument, överföringar, betalning av skatt osv. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål 4.Nära samarbete med lokala myndigheter, den privata sektorn, universitet och civilsamhälle för att främja ett snabbt upptag och en snabb förbättring av IKT-lösningar. 5.Integrering av informationssystem som stöder tillhandahållande av tjänster (t.ex. skolor, kliniker, hälsovård), fastig- hetsförvaltning, offentlig budgetering, e-betalsystem, politiska an- slagstavlor och rapportering om de globala målen. 6.Främjande av sakernas internet (IoT), genom extensiv mätning, övervakning och fjärranalys av fysisk infrastruktur (t.ex. elnät) och av miljön. 7.Integration av IKT-applikationer i de nationella strategierna för varje globalt mål för hållbar utveckling (t.ex. e-hälsa, e-utbildning, e-energi) med IKT som grundläggande infrastruktur. 8.Partnerskap mellan nationella regeringar och aktörer från den privata sektorn kring hållbara affärsmodeller som kan ge stöd till en snabb utveckling av nationella IKT-strategier, infrastruktur och uppföljningsverktyg (som IKT-poängkort).52 Det finns ett brett samförstånd om att det inte går att fortsätta som vanligt (Business-As-Usual, ) om vi ska uppnå en hållbar fram- tid utan nettoutsläpp av koldioxid. Det krävs nya ansatser snabbt för att möta de utmaningar som såväl Agenda 2030 som de globala målen för hållbar utveckling innebär. IKT är ett omvälvande teknikområde som i betydande omfattning kan minska utsläppen av växthusgaser. IKT:s unika förmåga att växa brett och snabbt och dess användbar- het när det gäller att tillhandahålla innovativa produkter och tjänster gör IKT till ett omvälvande teknikområde som kan ta oss ut ur BAU-kurvan och påskynda framstegen inom alla de globala målen och industrins sektorer. En viktig punkt är att IKT kan bidra till att ”ICT and SDGs”, 2016, s. 96–97. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål minska växthusgasutsläppen utan att äventyra de sociala och eko- nomiska målen, och att tekniken gör det möjligt för de växande ekonomierna att göra utvecklingssprång mot högre levnadsstan- dard genom en koldioxidsnål tillväxt för alla. Vår forskning har visat att IKT kan göra stor skillnad för att minska viktiga industrisektorers koldioxidutsläpp. Genom ett brett upptag av befintliga IKT-lösningar kan en sammanlagd potential för minskning av växthusgasutsläpp på upp till 10 Gton CO2e (inbe- gripet direkta och indirekta minskningar) åstadkommas, vilket mot- svarar en minskning av de globala växthusgasutsläp- pen . Smarta nät, byggnader, arbeten, tjänster, transporter, resor och jordbruk är sju viktiga områden där IKT kan vara nyckeln till en kol- dioxidsnål ekonomi. Det är också viktigt att notera att den poten- tiella koldioxidminskning som IKT-lösningarna kan bidra med vida överstiger sektorns egna koldioxidutsläpp. forskning53 visar att IKT-lösningarna kan bidra till att ta bort omkring sju gånger så mycket koldioxid som de släpper ut. Det är ändå viktigt att fort- sätta fokusera på att kontinuerligt minska IKT-sektorns egna kol- dioxidutsläpp. IKT kan också spela en mycket viktig roll när det gäller minsk- ning av klimateffekterna och åtgärder för klimatanpassning, genom att generera bättre data och möjliggöra komplexa analyser för en bättre planering och snabba beslutsprocesser, vilket kan leda till mer resilienta samhällen. Pågående innovation och en snabb utveckling av Internet of Things kommer att vara centrala faktorer för sam- hällets övergång till förnybar energi och för en effektivare hantering av tillgång och efterfrågan. för en smart koldioxidsnål framtid För att kunna fånga in IKT-sektorns potential att leverera framsteg mot de globala målen och se till att nya utmaningar, risker och hot hanteras på ett effektivt sätt måste politiken och regelverket hålla jämna steg med den snabba utvecklingen av IKT-innovationer och tillämpningar. Den snabba utvecklingen märks inte minst inom om- ”Exploring the effect of ICT”, ICT4S 2015. IKT – en viktig nyckel till att nå klimatmål råden som LED-teknik för energieffektivitet, sol- och vindkraft lik- som lagring för energisystem samt elektrifiering av transporter. FN:s bredbandskommission för hållbar utveckling uppskattar att 148 stater hade nationella bredbandsplaner eller digitala agendor i mitten av 201554. Men det är fortfarande alltför få som på ett adekvat sätt har integrerat sina befintliga IKT-investeringar i sin agen- da för en hållbar utveckling, vilket innebär att man inte drar full nytta av den potential som IKT erbjuder.