sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — Vägen in till det svenska skolväsendet Utredningen om utbildning för nyanlända SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utreda och föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose till nyanlända elevers rätt till utbildning. Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Plats för nyanlända i fler skolor (SOU 2016:9) . Regeringen beslutade att i tillägg till det uppdraget ska även vissa frågor om hur kunskap och kompetens hos både asylsökande och personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare snabbt kan tas till vara i det svenska skolväsendet utredas. förordnades kommunstyrelsens ordförande i som särskild utredare för detta uppdrag. Som experter i utredningen förordnades juristen , och undervisningsrådet , . Som sakkunniga i utredningen förordnades från och med kanslirådet , , departementssekreteraren och departementssekreteraren , . Som sakkunnig i utredningen förordnades departementssekreteraren , . Som utredningssekreterare anställdes departementssekreteraren och ämnesrådet Per från . Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om utbildning för nyanlända, överlämnar härmed sitt slutbetänkande Vägen in till det svenska skolväsendet (SOU 2016:35). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl............................................. 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning .................................................. 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare Utredningens uppdrag och arbete................................ Begrepp och avgränsningar..................................................... Beskrivning av gällande rätt........................................ Att verka och undervisa inom skolväsendet.......................... Vilka lärare som får undervisas och anställas i Andra vuxna i skolan och förskolan....................... Lämplighetsprövning genom registerkontroll....... 3.2 Bestämmelser som gäller asylsökande och nyanlända.......... 3.2.3Utkast till förslag om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i ....... Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i Kunskaper och kompetenser som efterfrågas....................... Totalt behov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal i skolväsendet........................ Svenska för invandrare............................................ 4.1.9Ytterligare kunskaper och kompetenser som 4.2Kunskaper och kompetenser som finns att tillgå bland asylsökande och nyanlända .................................................... 4.3Hur kan efterfrågade kunskaper och kompetenser 4.3.1Nyanlända lärare och förskollärare samt akademiker med kunskaper och kompetenser som efterfrågas i det svenska skolväsendet............ 4.3.2Asylsökande med kunskaper och kompetenser som efterfrågas i svenskt skolväsendet .................. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad Kompletterande pedagogisk utbildning................................ Bakgrund och syfte ................................................. 5.1.2Sökanden med utländsk utbildning som söker 5.1.3Förändringar i förutsättningar för KPU behöver inte göras men undantag i behörighetsvillkor kan göras................................... 5.2Kompletterande utbildning för personer med utländsk lärar- eller förskollärarexamen ............................................... Bakgrund och syfte.................................................. 5.2.2Examen, examensordning och 5.2.3Tillämpning av 2001 och 2007 års Tillämpning av bestämmelser................... 5.2.5Möjlighet att kombinera arbete och 5.3Kunskaper och kompetenser som inte kan kompletteras inom KPU och ............................................................... 5.5Ökade möjligheter att komplettera en utländsk Vägen in till det svenska skolväsendet ......................... 6.1Migrationsverkets förberedande insatser för 6.1.1Lång väntetid för beslut om uppehållstillstånd för de asylsökande ................................................... 6.2Förbereda och korta vägen in i skolväsendet för Kartläggning och riktad praktik ............................. Utbildning i svenska för invandrare ....................... 6.3Utbildning för nyanlända som omfattas av 6.3.1Utbildning för nyanlända som vill arbeta i skola eller förskola .................................................. 6.3.2Utbildning för nyanlända lärare och förskollärare – utvidgat snabbspår ......................... 6.4Organisera undervisning med nyanlända och asylsökande som kortsiktig lösning ...................................... 6.5 Lärarassistenter i skolväsendet .............................................. 6.6Utredningens förslag i förhållande till begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd ..................................... Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet.................................................. Pensionerade lärare som stöd i skolan eller förskolan ......... Fördelar för skolhuvudmannen och den Lärarstudenter och lärare som inte arbetar som lärare......... Nationella insatser kan behövas ............................................ Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation........... Dagens handläggning och gällande rätt................................. 8.2.1Handläggning av ärenden avseende personer med utländsk utbildning....................................... 8.2.2Yrkeskvalifikationsdirektivet påverkar EU och Ärendehanteringen i siffror.................................. 8.3 Analys av behovet av yttrande och handläggningstiden .... 8.4Krav om yttranden från Universitets- och högskolerådet ska vara kvar utom där det är obehövligt ... 107 Konsekvenser för staten ....................................................... Universitets- och högskolerådet .......................... Konsekvenser för kommuner............................................... Den kommunala självstyrelsen ............................. Konsekvenser för företag ..................................................... Konsekvenser för eleverna ................................................... 10.5.1 Konsekvenserna för möjligheterna att nå de Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl........................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ................................................ 11.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare Utredningens analyser och förslag Kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet Utredningen har i uppdrag att analysera vilka kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet, på kort och och hur dessa behov kan matchas med de kunskaper och kompetenser som kvinnor och män som är asylsökande eller omfattas av lagen om etableringsinsatser har. Kunskaper och kompetenser som behövs i det svenska skolväsendet Skolväsendet i har ett stort rekryteringsbehov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal i nutid och framöver. Samtliga skolformer behöver förstärkas med behörig personal. Inom förskola och fritidshem uppskattas även behov av annan pedagogisk personal som stöd i förhållande till utbildning och undervisning. Flyktingsituationen har medfört att många elever även har behov av att få undervisning i modersmål samt studiehandledning i undervisningssituationer på sitt modersmål. Kunskaper och kompetenser hos nyanlända och asylsökande Arbetsförmedlingen har kartlagt nyanlända som omfattas av lagen om etableringsinsatser. Kartläggningen har identifierat lärare, förskollärare, personer med akademisk utbildning och yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare. Kartläggningen innefattar även nyanlända som inte är lärare, men som har utbildning och yrkes- erfarenhet från skola och förskola, exempelvis som barnskötare eller elevassistent. genomförs ingen systematisk kartläggning av den enskilda personens utbildning eller eventuella yrkeserfarenhet. En utvidgning av nuvarande satsningar för utländska lärare och förskollärare Kompletterande utbildning för utländska lärare och förskollärare finns att tillgå på utvalda lärosäten runt om i . För nyanlända lärare och förskollärare finns det så kallade snabbspåret. för snabbspåret ska en studieplanering utifrån den enskilda personens utbildning och yrkeserfarenhet upprättas. Målet med studieplaneringen är att den nyanlända ska få kännedom om vad som krävs för att uppnå lärar- eller förskollärarlegitimation. Vidare sker undervisning om det svenska skolväsendet som varvas med undervisning i det svenska språket samt praktik som matchas med den nyanländas kompetens. Satsningarna bör utvidgas så att även nyanlända akademikers kompetens och yrkeserfarenhet från skola och förskola ska kunna tas tillvara för att kunna bli yrkesverksam som behörig lärare inom det svenska skolväsendet. Ytterligare kunskaper och kompetenser som kan tas tillvara Många av de personer som kommer till har utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola, exempelvis som barnskötare eller elevassistent. För att även ta tillvara och använda dessa resurser krävs vissa insatser, så som undervisning i det svenska språket, introduktion till det svenska skolväsendet i form av praktik och i vissa fall kompletterande utbildning. De nyanländas kompetenser i kombination med annat modersmål än svenska kan underlätta för personal och nyanlända barn och elever i hela skolväsendet. Ökade möjligheter att komplettera en utländsk avslutad utbildning Utredningen har i uppdrag att analysera om förändringar i förutsättningar för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till lärarexamen (KPU) och kompletterande lärar- eller förskollärarutbildning för personer med avslutad utländsk utbildning, eller om andra ändringar bör göras eller åtgärder vidtas i syfte att få fler behöriga lärare eller förskollärare genom att bättre tillvarata kunskap och kompetens som inhämtats utomlands. Det ska inte göras någon förändring i förutsättningarna för KPU. Förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ska utökas och breddas för att ge ökade möjligheter att komplettera en utländsk högskoleutbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen. Den tidigare utbildningen och yrkeserfarenheten måste noggrant valideras och tillgodoräknas i den svenska examen. Omfattningen av utbildningen får vara högst 150 högskolepoäng istället för nuvarande 120 högskolepoäng, antalet högskolepoäng för examensarbetet får understigas vid kompletteringen om ett examensarbete finns i den utländska utbildningen. Viss omskolning mot en yrkesexamen inom ramen för kompletteringen ska få göras. Som en följd av detta ska det göras ett tillägg i bestämmelserna som reglerar behörighet till utbildning enligt förordningen. Härutöver bör lärosätena planera utbildningen så att den möjliggör en kombination av arbete och studier. Förbereda och korta vägen in i skolväsendet för asylsökande Utredningen föreslår att ska, inom ramen för den organiserade sysselsättningen, i lämplig omfattning kartlägga asylsökandes utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet. Syftet med kartläggningen är att den ska kunna leda till en riktad praktik mot skolverksamhet. är , enligt förordning, skyldig att lämna uppgifter ur kartläggningen till Arbetsförmedlingen om de behövs i en etableringsplan. Utredningen bedömer att det bör utredas om asylsökande ska få rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. Utbildning för nyanlända som omfattas av etableringsinsatser Utredningen föreslår två utbildningsinsatser som ger olika vägar in i det svenska skolväsendet för nyanlända. Den första utbildningen är Utbildning för nyanlända lärare och förskollärare som är en eftergymnasial arbetsmarknadsutbildning och som är en utvidgning av det s.k. snabbspåret för lärare och förskollärare som startar . Utvidgningen innebär att den nyanlände kan ha en avslutad utländsk utbildning som inte är en lärar- eller förskollärarexamen och ha yrkeserfarenhet inom skola eller förskola. Utredningen föreslår också att en lämplighetsbedömning ska ingå som ett moment i snabbspåret. Målet med utbildningen är att de nyanlända efter snabbspåret ska kunna fortsätta studera svenska tills de har nått svenska som andraspråk 3 på gymnasial nivå för att kunna fortsätta komplettera sin utländska utbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning eller för att ansöka om svensk lärarlegitimation. Snabbspårets syfte är också att tidigarelägga olika processer genom att få sin utländska utbildning bedömd och för att få en introduktion i det svenska skolväsendet. Den andra utbildningen är utbildning för nyanlända med utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola och som är en gymnasial arbetsmarknadsutbildning. Målet med utbildningsinsatsen är att den nyanlände genom den riktade praktiken och undervisningen snabbare ska vara anställningsbar inom det svenska skolväsendet som t.ex. barnskötare, fritidsledare, elevassistent, studiehandledare på modersmålet och så kallad lärarassistent. Utredningen gör bedömningen att frågan om lärarassistenters funktion i skolan bör utredas vidare och att samtal om detta bör kunna föras i regeringens nationella samling för läraryrket. Det bör också övervägas om en nationell utbildning som leder till lärarassistent bör anordnas. Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet Utredningen har i uppdrag att ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärarstudenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och undersöka orsaker till att detta inte sker och om det finns behov av ytterligare insatser. Pensionerade lärare som stöd i skolan eller förskolan Eftersom efterfrågan av lärare överstiger och kommer att överstiga tillgången så måste situationen lösas till dess att fler lärare är utbildade. Behovet av resurser i skolan kan mötas av t.ex. pensionerade lärare som kan vara stöd för nyanlända elever. Eftersom det finns ekonomiska fördelar med att både anställa en pensionerad lärare och att anställas som pensionerad lärare, kan de antingen gå dubbelt för att stärka upp för lärare eller undervisa. För att kunna ta tillvara pensionerade lärare kan, enligt utredningen förslagsvis, en vikariepool med pensionerade lärare upprättas, blockläsning övervägas, att hänsyn tas till omfattningen av tjänsten samt att kringuppgifter och administration minimeras till förmån för undervisning. För att kunna behålla lärare som är på väg att pensionera sig bör huvudmännen erbjuda smidiga övergångslösningar för lärare som vill stanna kvar i tjänsten. Lärarstudenter som resurs i skolan Det finns inga författningar som förhindar en huvudman inom skolväsendet att anställa lärarstudenter i skolan eller förskolan. En flerspråkig lärarstudent skulle, enligt utredningens bedömning, vara en god resurs i skolan som elevassistent och elevstödjande för nyanlända elever. Nationella insatser kan behövas () har uppgifter om alla lärare genom lärarregistret. Dessa uppgifter skulle kunna användas i en nationell insats genom ett riktat erbjudande om att arbeta inom skolväsendet till alla pensionerade lärare och förskollärare, lärarstudenter samt utbildade men inte yrkesverksamma lärare och förskollärare. ska inte inhämta yttrande i legitimationsärende där det är obehövligt Utredningen har i uppdrag att analysera om kravet på att i vissa ärenden om legitimation ska inhämta yttrande från Universitets- och högskolerådet (UHR) ska vara kvar. Om det är obehövligt ska inte behöva inhämta yttranden från UHR om ett bevis över utländsk lärar- eller förskolärarexamen ligger till grund för ansökan om legitimation innan ärendet avgörs. Det innebär att i ett fåtal ärenden inte behöver inhämta yttranden från UHR. Dessa ärenden kan, enligt utredningen, vara då det i ett ärende redan finns ett utlåtande över den utländska utbildningen eller om det annars är lätt för att avgöra vad det är för utbildning. I vilka fall det kan vara obehövligt att inhämta yttranden får närmare avgöras i rättstillämpningen. De föreslagna ändringarna i lagen och behörighetsförordningen ska träda i kraft . De förordningsändringar som gäller kompletterande utbildning ska träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning efter . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Syftet med förslagen är att ta tillvara asylsökandes, nyanländas och andra vuxnas kunskaper och kompetens i det svenska skolväsendet. Utredningen bedömer att förslagen kommer att få positiva effekter för barn, elever och de vuxna som förslagen gäller. Förslagen kommer att påverka enskilda huvudmän, utbildningsanordnare, , Universitets- och högskolerådet, lärosätena, Arbetsförmedlingen och . Förslagen bedöms inte medföra ökade kostnader för dem förutom som bedöms behöva resurstillskott. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. skall i lämplig omfattning ge dem som avses i 1 § första stycket 1 och 2 sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. ska i lämplig omfattning ge dem som avses i 1 § första stycket 1 och 2 sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. I sådan annan verksamhet, enligt första stycket, får riktad praktik ingå. Inför en sådan praktik ska i lämplig omfattning en kartläggning av utbildning och arbetslivserfarenhet göras. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:296. 1. avlägga en sådan examen som avses i högskolelagen och som kan ges efter en högskoleutbildning som motsvarar den utländska utbildningen,2. avlägga en sådan yrkesexamen som avses i högskolelagen och som kan ges efter en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen som avser ett yrke som studenten har arbetslivserfarenhet av, eller3. få kunskaper för eller kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för. förordning om ändring i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning dels att 2, 5 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Utbildningen syftar till att studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning eller en annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) ska 1. avlägga en sådan examen som avses i högskolelagen och som kan ges efter en högskoleutbildning som motsvarar den utländska utbildningen, eller 2. få kunskaper för eller kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för. Behörig till utbildning enligt denna förordning är den som utländsk utbildning som avses i utländsk utbildning som avses i 2 §, och 2. har sådan arbetslivserfarenhet som avses i 2 § 2 om utbildningen enligt denna förordning ska leda till en yrkesexamen som avses i 2. uppfyller de krav som högskolan med stöd av andra högskolan med stöd av andra stycket kan ha ställt upp eller stycket kan ha ställt upp eller eller på grund av någon annan eller på grund av någon annan Högskolan får meddela före- skrifter om sådana krav på förkunskaper som är nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. 4. har förutsättningar att inom ramen för en utbildning enligt denna förordning uppnå en examen eller få sådana kunskaper eller sådan behörighet som avses i 2 §. Högskolan får meddela föreskrifter om sådana krav på förkunskaper som är nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. ningen av utbildningen får vara ningen av utbildningen får vara Utbildningen ska planeras med Utbildningen ska planeras med het samt möjliggöra en kombi- nation av utbildning och arbete. 6 kap. 6-8 §§ högskoleförordningen (1993:100). Om en students utländska utbildning som avses i 2 § omfattar ett självständigt arbete (examensarbete), får antalet högskolepoäng för ett examensarbete som krävs för en examen som avses i högskolelagen (1992:1434) eller motsvarande krav enligt äldre bestämmelser för en sådan examen understigas vid utbildning enligt denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . förordning om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare ska ha följande lydelse. Ligger ett bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning till grund för ansökan om legitimation ska inhämta ett yttrande från Universitets- och högskolerådet innan ärendet avgörs. Ligger ett bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning till grund för ansökan om legitimation ska inhämta ett yttrande från Universitets- och högskolerådet innan ärendet avgörs om det inte är obehövligt. Denna förordning träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2014:419. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. utreda och föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose till nyanlända elevers rätt till utbildning (dir. 2015:122). Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Plats för nyanlända i fler skolor (SOU 2016:9) . Regeringen har i tilläggsdirektiv (dir. 2015:135) beslutat att till uppdraget ska även vissa frågor om hur kunskap och kompetens hos både asylsökande och personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare snabbt kan tas till vara i det svenska skolväsendet utredas. Regeringen beslutade vidare om tilläggsdirektiv (dir. 2016:7) som innebär att den del av uppdraget som avser att ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärarstudenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och undersöka dels orsaker till att detta inte sker, dels om det finns behov av ytterligare insatser ska redovisas tillsammans med tilläggsdirektivet . Regeringen har härefter beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2016:19) som innebär att uppdraget ska redovisas . förordnades kommunstyrelsens ordförande i som särskild utredare för detta uppdrag. Utredningens uppdrag och arbete Direktivens olika delar har varit angelägna och komplexa som de spänner över breda områden. Då tiden för utredning har varit begränsad i förhållande till direktivens omfattning har det mest kärnfulla varit fokus i uppdraget. I detta betänkande används begreppet nyanländ. Med nyanländ avses de nyanlända som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Genomgående när utredningen skriver lärare avser utredningen även förskollärare. Av utredningens förslag som avser utlänningar avses endast asylsökande och nyanlända enligt ovanstående.