sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Andra argument för begreppet det civila samhället är att det ligger nära det engelska begreppet ”civil society”, som an- vänds i diskussionen om det globala eller transnationella civila sam- hället, samt att begreppet är öppet för samverkansformer som inte är egna juridiska personer som nätverk och upprop. Av proposi- tionen En politik för det civila samhället framgår också att reger- ingen vill omfatta och bekräfta områdets hela bredd och variation. Det är värdefullt att det civila samhället präglas av mångfald i den bemärkelsen att olika aktörer kan bidra med ideellt engagemang och verksamhet utifrån sin specifika karaktär, kunskap och er- farenhet. Politiken bör syfta till att både erkänna och uppmuntra variationsrikedom (prop. 2009/10:55, s. 46 f). Om det civila samhället Begreppet ”det civila samhället” omfattar bredden och varia- tionen i det civila samhället. Det handlar om en mångfald av såväl associationsformer som av verksamhetsområden. Det handlar vidare om att företräda medlemmar och/eller grupper i det demokratiska samtalet, men också om att driva verksamheter i olika form och med olika syfte. Dessutom handlar det om det plötsligt upp- blossande och mer lösliga engagemanget i den del av civilsamhället som inte är formaliserat i organisationer. Utredningen uppfattar en stor uppslutning kring begreppet det civila samhället inom sektorn. Emellertid har utredningsarbetet visat att det ofta uppstår ett problem i relation till olika offentliga aktörer, som inte alltid förstår vad det civila samhället står för eller vad som räknas till civilsamhället. I många av de kontakter som utredningen har haft med statliga myndigheter, kommuner och landsting framkommer önskemål om ett tydligare, mer entydigt begrepp där det är enklare att dra gränsen mellan vad som räknas till civilsamhället respektive inte gör det. Utredningen ser ingen anledning att ändra begreppet det civila samhället, och det har inte heller ingått i utredningens uppdrag att överväga alternativa definitioner. Att på något sätt avgränsa be- greppet skulle, enligt utredningen, också gå emot de intentioner som ligger bakom den av antagna definitionen. Däremot ser utredningen ett behov av att genom beskrivningar och exempel visa på vad det civila samhället består av, för att därigenom bidra till att öka kunskapen hos statliga myndigheter, kommuner och lands- ting. Nedan redovisar utredningen några sätt att ”sortera” det civila samhället och dess aktörer. Syftet är inte att ge en heltäckande eller uttömmande beskrivning, utan att bidra till en ökad förståelse för sektorn. 3.1.1Det civila samhällets associationsformer Det civila samhället avgränsas till aktörer med allmännyttigt syfte eller med syfte att möta behov bland medlemmarna själva. Syftet är därmed inte att skapa ekonomisk vinst för medlemmar, ägare eller andra personer. Det utesluter inte att ekonomisk verksamhet1 kan 1 Med ekonomisk verksamhet avses en affärsmässigt organiserad och bedriven verksamhet. Om det civila samhället bedrivas inom det civila samhället, men då ses eventuell vinst som ett medel för att driva verksamhet och inte som ett mål i sig (prop. 2009/10:55). Civilsamhället består av en formaliserad och en icke-formali- serad del. Inom den formaliserade delen av civilsamhället finns ett antal olika associationsformer, där de vanligaste är ideella före- ningar, registrerade trossamfund, stiftelser, ekonomiska föreningar, aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning samt samfäl- ligheter och samfällighetsföreningar. Nedan redogör utredningen i korthet för dessa olika associationsformer.2 Vid sidan av verksamhet som bedrivs inom den formaliserade delen av civilsamhället, omfattar civilsamhället enligt prop. 2009/10:55 också verksamheter som inte är egna juridiska personer eller formella sammanslutningar. Detta exemplifieras i propositionen av nätverk och upprop som hör till den icke- formaliserade delen av det civila samhället. Den vanligaste associationsformen inom civilsamhället är den ide- ella föreningen. Det finns ingen lag som reglerar ideella föreningars uppkomst, verksamhet eller upphörande. Däremot utmärks den ideella föreningen av att den ska ha medlemmar och vara av ideell karaktär. Med ideell karaktär avses att föreningen har en ideell mål- sättning, oavsett om den bedriver ekonomisk verksamhet eller inte, eller att föreningen främjar sina medlemmars ekonomiska intressen men utan att bedriva ekonomisk verksamhet. Utredningen beskri- ver i avsnitt 3.1.7 vad som mer karaktäriserar en ideell förening. En ideell förening blir en juridisk person3 när den bildas av med- lemmarna. Det sker när ett antal individer eller juridiska personer kommer överens om att samverka för en gemensam målsättning, som formaliseras i föreningens stadgar. Det finns därmed inget krav på registrering för att den ideella föreningen ska ha rätts- kapacitet. Därför finns inte heller något komplett register över alla ideella föreningar, något som utredningen återkommer till i kapitel 5. 2För en fullständig förteckning över civilsamhällets associationsformer hänvisar utredningen till SCB (2015) Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar. 3En juridisk person kan bl.a. ingå avtal, anställa personal och äga tillgångar. Om det civila samhället Däremot kan de ideella föreningar som så önskar ansöka om organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteck- ning för juridiska personer m.fl. Det finns dock inte något krav på att alla ideella föreningar ska ha ett organisationsnummer. Det förhållandet att det saknas en lag om ideella föreningar hindrar självfallet inte att den ideella föreningen träffas av annan allmän lagstiftning som varje annan fysisk eller juridisk person. Om en ideell förening bedriver näringsverksamhet med bokföringsskyl- dighet ska exempelvis bokföringslagen tillämpas. En ideell förening som säljer varor eller tjänster träffas av civilrättslig lagstiftning, inklusive konsumentskyddslagstiftning. Fungerar en ideell förening som arbetsgivare, omfattas föreningen av arbetsrättslig lagstiftning. Den ideella föreningen – en grundbult i det svenska civila samhället De ideella föreningarna utgör enligt () av de organisationer inom det civila samhället som har organisationsnummer och kan räknas som ekonomiskt aktiva4 (SCB, 2015, Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och under- sökningar, s. 41). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har genomfört enkätundersökningar till bl.a. ideella föreningar. Av den senaste undersökningen framgår att majoriteten av de ideella föreningarna () organiserar enskilda indivi- der. Övriga föreningar är antingen paraplyorganisationer eller or- ganiserar såväl individer som organisationer. Vanligast är att en ideell förening har mellan 1−100 medlemmar (av de ideella föreningarna) eller mellan 101−500 medlemmar (). Sprid- ningen i medlemsantal är dock stor inom gruppen ideella före- ningar, där vissa föreningar är mycket stora5. De flesta ideella före- ningar () anser sig ha en lokal prägel (MUCF, 2015, Villkor för ideella föreningar och trossamfund, civila samhällets villkor 2014, tabeller 2.1−2.3). 4Enligt SCB räknas en organisation som ekonomiskt aktiv om organisationen uppfyller ett eller flera av ett antal kriterier som utredningen återkommer till i avsnitt 3.1.2. 5Spridningen framgår av att det genomsnittliga antalet medlemmar 2014 var 2 050 med- lemmar, medan medianen vad gäller antalet medlemmar var 180 medlemmar (MUCF 2015, tabell 2.2). Om det civila samhället Ideella föreningar kan ha en mängd olika inriktningar och syften med sin verksamhet. I MUCF:s undersökning angav en mycket stor andel ideella föreningar () att verksamheten karak- teriserades av att främja sociala relationer mellan människor. Andra ofta angivna syften är att förbättra livsvillkoren för medlemmarna och att bedriva verksamhet som tar ett socialt och miljömässigt ansvar (). Bland de ytterligare syften med verksamheten som de ideella föreningarna anger återfinns att un- derlätta eller möjliggöra utövandet av ett fritidsintresse/hobby, att förbättra livsvillkoren för en viss grupp i befolkningen och att på- verka människors åsikter eller beteenden (MUCF 2015, figur 2.1). är en associationsform som infördes genom lagen (1998:1593) om trossamfund. Lagstiftningen, som trädde i kraft , tillkom som ett led i att rela- tionerna mellan och staten ändrades. verkade de flesta trossamfund som ideella föreningar eller stiftelser och även finns organisationer som bedrivs för religiösa ändamål utan att vara registrerade trossamfund. Ett trossamfund som väljer att inte registrera sig verkar oftast som ideell förening. Med ett registrerat trossamfund avses enligt lagen om trossam- fund och trossamfund som har registrerats enligt lagen. Ett trossamfund kan på egen begäran registreras av ansvarig myndighet (Kammarkollegiet) om det finns stadgar som bestäm- mer trossamfundets ändamål och hur beslut fattas om trossam- fundets angelägenheter, samt om det finns en styrelse eller motsva- rande organ. Registreringen ger rättskapacitet som registrerat tros- samfund. Registreringen innebär skydd av namnet samt möjliggör att få statlig hjälp att beräkna och ta in medlemsavgifter. Aktie- bolag, ekonomiska föreningar och stiftelser får inte registreras som trossamfund. Vid registrering tilldelas trossamfundet ett organisations- nummer av Kammarkollegiet, som också ansvarar för registret över de registrerade trossamfunden. Om det civila samhället kännetecknas av att den är en självägande förmögenhet och av att den saknar medlemmar och ägare. bildas ofta av att någon eller några personer anslår medel som ska användas för att främja ett visst ändamål. Enligt stiftelselagen (1994:1220) finns det fyra former av stiftelser: vanliga stiftelser (som i sin tur delas in i avkastningsstiftelser och verksamhetsstiftelser), insamlingsstiftel- ser, kollektivavtalsstiftelser samt pensions- och personalstiftelser som regleras av lagen (1967:5311) om tryggande av pensionsutfäs- telse m.m. Av prop. 2009/10:55 framkommer att det i frågor som rör det civila samhället är främst vanliga stiftelser och insamlings- stiftelser som är relevanta. är en juridisk person så snart den har bildats, dvs. det krävs ingen registrering för att en stiftelse ska uppnå rätts- kapacitet. är det emellertid krav på att alla stiftelser ska vara registrerade och att registreringsmyndigheten (vissa länsstyrelser) ska föra ett stiftelseregister. Vid registrering tilldelas stiftelsen ett organisationsnummer. De ekonomiska föreningarnas verksamhet regleras i första hand av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen). Enligt föreningslagen har en ekonomisk förening till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verk- samhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter eller andra förbrukare, som leverantörer, med egen arbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt. En ekonomisk förening ska alltså dels ägna sig åt ekonomisk verksam- het (dvs. affärsmässigt organiserad och bedriven verksamhet), dels göra det i syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Den ekonomiska föreningen har en kooperativ prägel, t.ex. genom att det finns krav på att medlemmarna deltar i verksamheten, genom att varje medlem som huvudregel har en röst och genom att utdelning av överskott sker i proportion till varje medlems delta- gande i verksamheten. Om det civila samhället Ekonomiska föreningar ska registreras i före- ningsregister. Vid registreringen blir föreningen juridisk person och får organisationsnummer. 2009/10:55 framgår att majoriteten av de ekonomiska föreningarna inte räknas till det civila samhället, eftersom ekono- miska föreningar ska främja sina medlemmars ekonomiska intres- sen och därmed inte kan anses ha ett allmännyttigt eller ideellt syfte. Vissa ekonomiska föreningar kan dock enligt propositionen anses höra till det civila samhället, och i propositionen exemplifie- ras det av den s.k. nykooperationen där personal och brukare driver verksamhet som tidigare bedrevs av den offentliga sektorn (t.ex. förskolor). Kooperativ inom nykooperationen är ofta små och verkar lokalt samt har sociala målsättningar för verksamheten som bl.a. baseras på inflytande för brukare och personal. Enligt propo- sitionen måste det avgöras från fall till fall om ett kooperativ tillhör det civila samhället eller inte. Vidare finns ekonomiska föreningar som är bildade enligt äldre lagstiftning som möjliggjorde registrering som ekonomisk förening även om verksamheten var av ideell karaktär. Även dessa räknas till det civila samhället. Till civilsamhället räknas också ekonomiska föreningar som har dubbla syften, dvs. som både syftar till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen och har ideella ändamål. Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegräsning infördes möjligheten att bilda aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (förkortat svb). Dessa aktie- bolag kännetecknas av att verksamheten drivs i ett annat syfte än att ge aktieägarna vinst, och företagsformen är därmed särskilt an- passad för verksamheter som inte drivs i vinstsyfte. Enligt Bolags- verkets webbplats är företagsformen tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, t.ex. företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. Utredningen har också no- terat exempel då denna typ av bolag har bildats i syfte att ta tillvara intressen i lokalsamhället. I bolag med särskild vinstutdelningsbegränsning får bara en viss begränsad vinstutdelning ske (statslåneräntan med tillägg på högst en procentenhet) på det kapital som aktieägare har tillskjutit som Om det civila samhället betalning för aktier. Av 32 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551) framgår att det ska anges i bolagsordningen att bolaget är ett bolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det finns också andra aktiebolag vid sidan av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning som räknas till det civila sam- hället. Det kan t.ex. handla om aktiebolag som ägs av ideella före- ningar (SCB, 2015, Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar). En samfällighet är en egendom, t.ex. mark, vatten eller en anlägg- ning, som ägs gemensamt av flera fastigheter. De som äger fastig- heterna äger alltså också samfälligheten tillsammans. Samfälligheten kan förvaltas antingen direkt av delägarna eller av en särskilt bildad samfällighetsförening. En samfällighetsförening bildas enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter och kan således bildas för att förvalta t.ex. enskilda vägar, lekplatser, grönytor eller bredband. En samfällighetsförening är en juridisk person som har ett orga- nisationsnummer. Samfällighetsföreningar ska registreras hos Lant- mäteriet som håller det s.k. samfällighetsföreningsregistret. 3.1.2Statistiken över det civila samhället () har i uppdrag att ta fram statistik över det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer, International Classi- fication of (). Statistiken ska i första hand omfatta uppgifter från befintlig ekonomisk statistik över organisationer i det civila samhället där även deras relation till den offentliga sektorn ska ingå. Statistikredovisningen ska också innehålla befintlig statistik om befolkningens deltagande i civil- samhället. SCB har redovisat publikationer med statistik över det civila samhället för redovisningsåren 2009−2013. Enligt SCB är statistiken om det civila samhället att betrakta som under upp- byggnad. SCB beskriver också statistiken över det civila samhället som fragmentarisk, i och med att den utgår från ett antal under- sökningar som regelbundet genomförs av SCB men där huvud- syftet inte är att redovisa statistik över det civila samhället. Om det civila samhället SCB:s rampopulation över det civila samhället Att skapa en fullständig rampopulation för det civila samhället är enligt SCB svårt och mycket tidskrävande då det skulle krävas att verksamhetssyftet för varje enskild organisation fastställs t.ex. uti- från information från årsredovisningar. SCB utgår istället i sin sta- tistik från organisationer med organisationsnummer som finns i den s.k. Företagsdatabasen6. Därutöver har SCB gjort ett antal av- gränsningar i syfte att visa statistik avgränsad enligt FN:s statistik- system för satelliträkenskaper om icke-vinstdrivande organisa- tioner. Utifrån SCB:s Företagsdatabas har organisationerna kate- goriserats utifrån juridisk form och institutionell sektorskod. Resultatet är ett ramverk för de organisationer som SCB räknar till det civila samhället. fanns det enligt denna definition 232 000 organisationer inom det civila samhället. Av dessa bedöms 92 500 organisationer vara ekonomiskt aktiva. Med ekonomiskt aktiva avses att organisationen uppfyller ett eller flera kriterier7. Dessa 92 500 ekonomiskt aktiva organisationer utgör rampopula- tionen för beskrivningen av det civila samhället i SCB:s publika- tioner. Populationen förändras och förbättras kontinuerligt, något som dock försvårar jämförelser över år. När SCB redovisar antal organisationer inom det civila sam- hället enligt ovanstående avgränsningar och anpassningar omfattar statistiken fler juridiska former än de mest frekventa som utred- ningen redovisat ovan. SCB framför också att svårigheterna med att fastställa en korrekt ram för det civila samhället gör att antalsupp- gifter bör tolkas med viss försiktighet (SCB, 2015, Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar). 6I det allmänna företagsregistret, som SCB ansvarar för och som kallas Företagsdatabasen, finns alla företag, myndigheter, organisationer och alla deras arbetsställen. Registret uppdateras kontinuerligt med uppgifter från bl.a. och . 7Enligt SCB räknas en organisation som ekonomiskt aktiv om organisationen uppfyller ett eller flera av följande kriterier: organisationer med anställda, organisationer med utbetald lönesumma, organisationer med minst en inlämnad kontrolluppgift, organisationer med intäkter, organisationer med tillgångar över och/eller med intäktsränta/kapitalvinst , organisationer med lön-, inkomst-, fastighets- eller avkast- ningsskatt > , organisationer med moms > , organisationer med fastighets- avgift > , eller bostadsrättsföreningar som äger fastighet. Om det civila samhället Källa: SCB (2015) Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar, tabell 15. Som framgår av tabell 3.1 är de ideella föreningarna till antal mest frekvent förekommande i SCB:s statistik. I detta sammanhang vill utredningen understryka att SCB i sin statistik utgår från de ideella föreningar som har organisationsnummer, vilket enligt avsnitt 3.1.1 inte är ett krav. Antalet ideella föreningar totalt sett är således troligen mycket större än vad tabell 3.1 visar. Av tabell 3.1 framkommer också att ungefär en tredjedel av de ideella föreningarna i SCB:s statistik på något sätt är ekonomiskt aktiva. Med det avses t.ex. att de har anställda, betalar ut löner, lämnar in kontrolluppgifter, har intäkter eller har tillgångar. Det civila samhällets organisationer som arbetsgivare fram- kommer också av tabell 3.1, som visar att cirka 191 000 personer var sysselsatta inom civilsamhällets organisationer 2013. Enligt SCB var av de anställda kvinnor (SCB 2015). 8Gruppen Övriga aktiebolag omfattar aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb), branschorganisationer i aktiebolagsform och aktiebolag med koppling till civil- samhället (t.ex. aktiebolag som är dotterbolag till en ideell förening). 9Gruppen Övriga är en sammanslagning av utredningen och består av SCB:s kategorier Understödsföreningar & försäkringsföreningar (88 stycken), Offentliga korporationer & anstalter (37 stycken), Arbetslöshetskassor exkl. Alfakassan (33 stycken), samt Övriga juridiska former (1 078 stycken). Om det civila samhället Satelliträkenskaper för det civila samhället Satelliträkenskaper syftar till att beskriva och analysera ekonomin för ett visst ändamål. Med hjälp av satelliträkenskaper kan man visa på detaljer som inte är synliga i det aggregerade huvudsystemet för nationalräkenskaperna. SCB har redovisat satelliträkenskaper för det civila samhället i sin statistikrapport över det civila samhället (SCB, 2015, Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och undersökningar). Av SCB:s rapport framgår att ett satellitkonto är kopplat till, men skiljer sig från huvudsystemet för nationalräkenskaperna. Det som utmärker satelliträkenskaper är bl.a. att de kan innehålla en ombildning av klassificeringar som är relevanta för det specifika området. I fråga om satelliträkenskaperna för det civila samhället är det användandet av ICNPO som klassificering som skiljer sig från nationalräkenskaperna. SCB:s rapport visar att den totala svenska ekonomin uppvisade en bruttonationalprodukt (BNP)10 på . Förädlingsvärdet i det civila samhället uppgick till 124 miljar- der kronor under . Det civila samhällets bidrag till BNP var således . Det omfattar dock inte någon värdering av det ideella arbetet i monetära termer, något som SCB avser kvantifiera i sitt fortsatta arbete. En jämförelse mellan civilsamhällets förädlingsvärde som andel av BNP respektive 2013 visar att sektorns andel har ökat något, från för (SCB, 2015, Det civila samhället 2013 – satelliträkenskaper och under- sökningar, s. 28 ff). 3.1.3Verksamheter som det civila samhället driver Inom det civila samhället bedrivs en mycket stor mångfald av verk- samheter. Det finns organisationer vars syfte handlar om att människor samlar sig kring ett gemensamt intresse som de vill utveckla. Det kan vara idrott, kultur, friluftsliv och mycket annat. är själva gemenskapen det huvudsakliga ändamålet. 10 BNP är det samlade förädlingsvärdet i ekonomin tillsammans med nettot av produkt- skatter och produktsubventioner. Om det civila samhället handlar det om att man sluter sig samman för att göra insatser för någon annan, eller för något annat, antingen genom direkt verk- samhet eller genom påverkansarbete. Viss verksamhet sker på uppdrag av eller i samverkan med det offentliga och annan verk- samhet kan ha mer kommersiell karaktär, men med ett ideellt ändamål. Vissa organisationer verkar utifrån ett åldersperspektiv, såsom barn- och ungdomsorganisationer och pensionärsorganisationer. Andra samlar människor i egenskap av patienter eller brukare. Det finns organisationer som arbetar för olika minoritetsgrupper eller för grupper som utsätts för diskriminering. Från statens sida kan det vara naturligt att dela in organisa- tionernas verksamhetsområden utifrån olika utgiftsområden i stats- budgeten och olika statsbidragssystem. En sådan indelning fångar dock inte de organisationer som inte tar del av statsbidrag eller har någon samverkan med det offentliga. En annan uppdelning är den som görs i satelliträkenskaperna, enligt ICNPO. Där beskrivs tolv huvudverksamheter för det civila samhället. Dessa är rekreation och kultur (inkluderar också idrott); utbildning och forskning, inklusive folkbildningen; hälsa; social trygghet; miljö och djur- skydd; bostäder, social och samhällelig utveckling; opinions- bildning och politik; stiftelser, insamlande verksamheter; inter- nationell verksamhet; religiös verksamhet och slutligen bransch- /yrkesorganisationer och fackföreningar. Det finns också organisationer med särskilda lagstadgade upp- drag, t.ex. Röda Korset som har ett uppdrag i förhållande till och de frivilliga försvarsorganisationerna vars status regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvars- verksamhet. Såväl i propositionen En politik för det civila samhället 2009/10:55 s. 42–51) som i forskning och andra rapporter talas om civilsamhällets olika roller. Med det menas att aktörer i civilsamhället, utifrån den verksamhet de bedriver och hur de är organiserade, fyller olika funktioner i samhället.