sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — Det är vanligt förekommande att kvinnor i slutet av graviditeten tar ut socialförsäkringsförmåner så som sjukpenning, graviditets- penning eller föräldrapenning. Många kombinerar även sådan ersätt- ning med semester eller annan ledighet. Inspektionen för social- försäkringen har bedömt att dagens lagstiftning eventuellt inte är tillräcklig för att skydda alla kvinnor med nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten och att den fortsatta utvecklingen av hur reg- lerna om socialförsäkringsförmåner tillämpas vid graviditet bör följas upp. Olika familjekonstellationers möjligheter att använda föräldraförsäkringen Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Synen på föräldraskap har förändrats och familjer ser olika ut och har olika behov. Mer än vart femte barn växer upp i en annan familje- konstellation än den med båda sina rättsliga föräldrar. I finns familjer där barnen stadigvarande bor med båda föräldrarna, ombildade familjer med bonusbarn och bonusföräldrar, ensam- stående föräldrar, barn som bor växelvis, regnbågsfamiljer och flera andra familjekonstellationer som ibland benämns stjärnfamiljer. Barn kan även ha föräldrar som bor eller arbetar i ett annat land än . Då barnens familjesituation kan se olika ut och då behov och önskemål varierar finns det behov av att samhällets stöd till barnfamiljerna är flexibelt utformat. Det finns ett behov av att se över reglerna avseende vem som ska kunna ta del av främst föräldrapenningen och att i detta sammanhang överväga vad som är till barnets bästa när det gäller möjligheterna till anknytning och till nära och långvariga relationer. Behovet av flexibilitet när det gäller fördelningen av föräldrapenning kan vara stort exempelvis för ensam- stående föräldrar eller andra föräldrar som i praktiken är ensamma i sitt föräldraskap. Det är också av stor vikt att regelverket är tydligt, enkelt att förstå och tillämpa och att det inte får innebära en alltför omfattande administration t.ex. i form av omfattande behovsbedöm- ning för . Utredaren ska begränsa översynen avseende olika familjekonstella- tioner till att omfatta socialförsäkringsbalkens bestämmelser samt eventuella följdändringar i annan lagstiftning. Eventuella förslag till förändringar ska inte omfatta regler om föräldra- skap och vårdnad (1 och 6 kap. ). –kartlägga och analysera vilka utmaningar som dagens arbetsliv och nya familjekonstellationer innebär för föräldrars och vårdnads- havares möjligheter till föräldraledighet, –sätta särskilt fokus på företagares och studerandes villkor och deras möjligheter att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar, –utreda hur föräldraförsäkringens utformning, och med alter- lösningar, kan verka normerande i samhället i allmänhet och på arbetsmarknaden i synnerhet, –utreda om reglerna för graviditetspenning är tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har en nedsatt arbetsförmåga i slutet av gravi- diteten, –undersöka möjligheterna att underlätta för olika familjekonstella- tioner att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar, –särskilt utreda möjligheten för de föräldrar som är ensamma i vården och omsorgen av barnet att avstå föräldrapenning till någon annan försäkrad. Uppdraget att analysera och föreslå åtgärder för att begränsa möjligheten att använda föräldrapenning för barn som kommer till Utredningsuppdraget i denna del är ett resultat av den överens- kommelse regeringen har ingått med , med anledning av flyktingkrisen. Etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända kvinnor och män behöver påskyndas och effektiviseras. Särskilt utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsdeltagande är lågt och det tar innan de etablerar sig på arbetsmarknaden. Föräldrapenninguttag för äldre barn kan försena etableringen på arbetsmarknaden Möjligheten till ett långvarigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan bidra till att försena en förälders etablering på arbets- marknaden och motverka ambitionen för nyanlända utrikes födda föräldrar att delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. Föräldrapenningen förändrades 2014 i syfte att betona att huvud- delen av föräldrapenningen ska användas när barnet är litet och behovet av föräldrarna är som störst. Förändringen innebar att möj- ligheten att använda föräldrapenning för barn som är reducerades . Regelförändringen gäller samtliga barn som är födda efter . En utvärdering av de förändrade åldergränsernas effekt är inte görlig. Det är först runt 2018 som det kan bli aktuellt med en utvärdering när de barn som är födda börjar uppnå ålder. Föräldrapenningens konstruktion medför fortfarande att för- äldrar till barn som är födda utomlands före har rätt till full föräldrapenning, , och därmed har möjlighet till ett långvarigt och förhållandevis intensivt uttag av föräldrapenning när de kommer till med äldre barn. Av de kvinnor som fick uppehållstillstånd 2006 och hade barn som inte hade fyllt och som inte fick fler barn i var det som tog ut föräldrapenning året efter invandrings- tillfället.4 Var tredje kvinna tog ut föräldrapenning . För den grupp kvinnor som kom till med barn som inte fyllt och som senare har fått fler barn i är uttaget av föräldrapenning längre och mer intensivt. Av kvinnor i den första gruppen, de som inte fick fler barn i , var det som inte tog ut någon föräldrapenning alls . Detta kan bero på att ersättningen är för låg eller att man inte känner till socialförsäkringssystemet tillräck- ligt väl. Föräldraförsäkringen kan utgöra en del av problemet med en försenad etablering för vissa utrikes födda föräldrar, men lös- ningar och åtgärder måste identifieras och genomföras inom flera olika politikområden. –ta del av erfarenheterna av hur andra länders system för föräldra- ledighet och föräldraförsäkring utformas för gruppen nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare och om möjligt göra en analys av effekterna av dessa system, –föreslå hur bestämmelserna i socialförsäkringsbalken kan utfor- mas så att enbart ett mindre antal dagar med föräldrapenning kan användas efter barnets tvåårsdag för föräldrar som kommer till med barn, 4 Förmån eller fälla, nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9). –särskilt beskriva konsekvenserna för barn av de överväganden som görs i detta hänseende och, –beakta internationella åtaganden så att förslagen är förenliga med EU-rättsliga regleringar och andra ingångna internationella avtal. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser förslagen får för barn och unga ur ett rättighetsperspektiv, för det jämställdhetspolitiska målet och delmålen, för olika socioekonomiska grupper i samhället samt fördelningspolitiska och samhällsekonomiska konsekvenser av förslagen. Konsekvenser för administration och möjligheten till effektiv kontroll och goda planeringsmöjlig- heter för föräldrarna ska redovisas. Utredaren ska även bedöma för- slagens effekter vad gäller samarbete mellan föräldrarna samt möj- ligheterna att komma överens om föräldraledighet och föräldra- penning när det finns konflikter mellan föräldrarna. Utredaren ska belysa vilka konsekvenser de föreslagna åtgärderna får i situationer då familjer rör sig mellan och de övriga EU- och EES- länderna, i synnerhet i fråga om gränshinder. Utredaren ska särskilt beakta att förslagen är förenliga med EU-rättsliga regleringar samt andra ingångna internationella avtal. Vid genomförande av uppdraget ska utredaren beakta tidigare utredningars kartläggnings- och analysarbete som är av betydelse för utredningsuppdraget. Utredaren ska hålla sig informerad om och i förekommande fall beakta relevant lagstiftningsarbete i . Utredaren ska ha ett kommunikativt och utåtriktat arbetssätt för att på så sätt bidra till diskussion i frågor relaterade till upp- draget. Arbetsmarknadens parter är centrala för en sådan diskussion och dialog. Utredaren ska samråda med Utredningen om trygghets- systemen och internationell rörlighet (S 2014:17). Uppdraget som avser förändrade åldersgränser i föräldrapenningen för utrikes födda barn som kommer till ska utredaren del- redovisa senaste . Uppdraget i övrigt ska redo- visas . lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 12 kap. 1, 12, 15 a, 15 b, 41 a och §§ samt rubriken närmast före 41 a § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 12 kap. 46 § ska lyda ”Antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas efter barnets andra levnadsår”. I detta kapitel finns bestämmelser om –rätten till föräldrapenning i 2–11 §§, –förmånstiden i 12–13 §§, –vem som får föräldrapenningen i 14–17 §§, –ersättningsnivåer i 18–24 §§, –beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivån i 25–31 §§, –beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning i 32– 34 §§, –föräldrapenning i 35–38 §§, –föräldrapenning i 39–41 §§, – föräldrapenning för tid efter – föräldrapenning för tid efter barnets fjärde levnadsår i 41 a– barnets andra levnadsår i 41 a– 41 h §§, och 41 h §§, och – föräldrapenning vid flerbarnsfödsel i 42–46 §§. 1 Senaste lydelse 2013:999. Om antalet kvarstående dagar för föräldrapenning före utgången av barnets andra levnadsår överstiger det antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas enligt 12 § tredje stycket, fördelas antalet dagar för föräldrapenning enligt nämnda lagrum mellan föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn på så sätt att vardera föräldern får så stor andel av antalet dagar som motsvarar den förälderns an- del av de dagar som kvarstod före utgången av barnets andra levnadsår. Antalet dagar som ingår i respektive be- räknad andel avrundas till när- maste hel dag, varvid halv dag avrundas uppåt. Bilaga 2 SOU 2016:73 Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel lämnas föräldrapenning under ytterligare för varje barn utöver det första. För tid efter barnets fjärde För tid efter barnets andra levnadsår, räknat från barnets levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tid- födelse eller därmed likställd tid- punkt, lämnas föräldrapenning punkt, lämnas föräldrapenning manlagt för föräldrarna, och vid manlagt för föräldrarna, och vid för varje barn ut- för varje barn ut- över det första. över det första. Om antalet kvarstående dagar för föräldrapenning före utgången av barnets fjärde levnadsår överstiger det antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas enligt 12 § tredje stycket, fördelas antalet dagar för föräldrapenning enligt nämnda lagrum mellan föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn på så sätt att vardera föräldern får så stor andel av antalet dagar som motsvarar den förälderns an- del av de dagar som kvarstod före utgången av barnets fjärde levnadsår. Antalet dagar som ingår i respektive be- räknad andel avrundas till när- maste hel dag, varvid halv dag avrundas uppåt. 2Senaste lydelse 2013:999. 3Senaste lydelse 2013:999. SOU 2016:73 Bilaga 2 Om den ena föräldern får rätt Om den ena föräldern får rätt till föräldrapenning först under till föräldrapenning först under sådan tid som avses i 12 § tredje sådan tid som avses i 12 § tredje stycket, lämnas föräldrapenning stycket, lämnas föräldrapenning till vardera föräldern under hälf- till vardera föräldern under hälf- ten av det antal dagar som åter- ten av det antal dagar som åter- står för föräldrapenning omedel- står för föräldrapenning omedel- bart efter utgången av barnets bart efter utgången av barnets under vilka den först berättigade under vilka den först berättigade föräldern har fått föräldrapenning föräldern har fått föräldrapenning för nämnda tid, fram till dess att för nämnda tid, fram till dess att båda föräldrarna fick rätt till båda föräldrarna fick rätt till föräldrapenning, ska räknas av. föräldrapenning, ska räknas av. första hand ska avräkning göras första hand ska avräkning göras från den först berättigade för- från den först berättigade för- 35–41 §§ 35–41 §§ gäller inte för föräldrapenning gäller inte för föräldrapenning för tid efter barnets fjärde lev- för tid efter barnets andra lev- nadsår, räknat från barnets föd- nadsår, räknat från barnets föd- else eller därmed likställd tid- else eller därmed likställd tid- För sådan tid tillämpas i För sådan tid tillämpas i stället 41 b–41 h §§. stället 41 b–41 h §§. Om en förälder för tid före Om en förälder för tid före utgången av barnets fjärde lev- utgången av barnets andra lev- nadsår, räknat från barnets föd- nadsår, räknat från barnets föd- 4Senaste lydelse 2013:999. 5Senaste lydelse 2013:999. 6Senaste lydelse 2015:674. else eller därmed likställd tid- punkt, har fått föräldrapenning som avses i 17 § under färre än , kan han eller hon inte avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra för- äldern i fråga om som mot- svarar de efter avdrag för det antal dagar under vilka han eller hon har fått sådan för- äldrapenning. else eller därmed likställd tid- punkt, har fått föräldrapenning som avses i 17 § under färre än , kan han eller hon inte avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra för- äldern i fråga om som mot- svarar de efter avdrag för det antal dagar under vilka han eller hon har fått sådan för- äldrapenning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas på föräldrapenning för ett barn som har fötts efter ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning för ett barn som har fötts före ikraftträdandet, eller vid adoption, när den som adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –rätten till föräldrapenning i 2–11 §§, –förmånstiden i 12–13 §§, –vem som får föräldrapenningen i 14–17 §§, –ersättningsnivåer i 18–24 §§, –beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivån i 25–31 §§, –beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning i 32–34 §§, –föräldrapenning i 35–38 §§, –föräldrapenning i 39–41 §§, –föräldrapenning för tid efter barnets andra levnadsår i 41 a–41 h §§, och –föräldrapenning vid flerbarnsfödsel i 42–46 §§. Nionde strecksatsen i paragrafen ändras med anledning av att be- stämmelserna i 41 a–41 h §§ gäller redan för tid efter barnets andra levnadsår. 12 § Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel lämnas föräldrapenning under ytterligare för varje barn utöver det första. För tid efter barnets andra levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt, lämnas föräldrapenning dock under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. I paragrafen finns bestämmelser om det totala antalet dagar för vilka föräldrapenning kan utgå med anledning av ett barns födelse. Huvudregeln är att föräldrapenning lämnas under sammanlagt för båda föräldrarna. Det finns också en särskild regel som gäller för tid efter det att barnet har fyllt som innebär att föräldrapenning för sådan tid lämnas för samman- lagt för båda föräldrarna. Fyraårsgränsen gäller för barn födda eller adopterade . Ändringen i tredje stycket innebär att i stället för en begränsning av det antal dagar som lämnas efter barnets fyraårsdag, införs mot- svarande begränsning redan efter barnets tvåårsdag, dvs. för tid efter barnets andra levnadsår. 15 a § Om antalet kvarstående dagar för föräldrapenning före utgången av barnets andra levnadsår överstiger det antal dagar för vilka för- äldrapenning kan lämnas enligt 12 § tredje stycket, fördelas antalet dagar för föräldrapenning enligt nämnda lagrum mellan föräldrar som har gemen- sam vårdnad om ett barn på så sätt att vardera föräldern får så stor andel av antalet dagar som motsvarar den förälderns andel av de dagar som kvar- stod före utgången av barnets andra levnadsår. Antalet dagar som ingår i respektive beräknad andel avrundas till närmaste hel dag, varvid halv dag avrundas uppåt. Paragrafen ändras till följd av att begränsningen av antalet dagar som kan lämnas enligt 12 § tredje stycket gäller redan efter barnets två- årsdag. 15 b § Om den ena föräldern får rätt till föräldrapenning först som avses i 12 § tredje stycket, lämnas föräldrapenning till var- dera föräldern under hälften av det antal dagar som återstår för föräldra- penning efter utgången av barnets andra levnadsår. Det antal dagar under vilka den först berättigade föräldern har fått föräldrapenning för nämnda tid, fram till dess att båda föräldrarna fick rätt till föräldra- penning, ska räknas av. I första hand ska avräkning göras från den först berättigade förälderns andel. Paragrafen ändras till följd av att begränsningen av antalet dagar som kan lämnas enligt 12 § tredje stycket gäller redan efter barnets två- årsdag. Föräldrapenning för tid efter barnets andra levnadsår 41 a § Bestämmelserna i 35–41 §§ gäller inte för föräldrapenning för tid efter barnets andra levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt. För sådan tid tillämpas i stället 41 b–41 h §§. Paragrafen ändras till följd av att begränsningen av antalet dagar som kan lämnas enligt 12 § tredje stycket gäller redan efter barnets två- årsdag. § Om en förälder för tid före utgången av barnets andra levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt, har fått föräldra- penning som avses i 17 § under färre än , kan han eller hon inte avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern i fråga om som motsvarar de efter avdrag för det antal dagar under vilka han eller hon har fått sådan föräldrapenning. Paragrafen ändras till följd av att begränsningen av antalet dagar som kan lämnas enligt 12 § tredje stycket gäller redan efter barnets två- årsdag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas på föräldrapenning för ett barn som har fötts efter ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning för ett barn som har fötts före ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. Lagen ska träda i kraft . I den andra punkten regleras att de nya föreskrifterna ska tillämpas första gången på föräldra- penning för ett barn som har fötts eller adopterats efter ikraft- trädandet. Vid adoption tillämpas de nya föreskrifterna när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. Bestämmelsen i tredje punkten innebär att den nuvarande fyraårs- gränsen fortfarande ska gälla för ett barn som har fötts eller adop- terats före ikraftträdandet. Ekonomiska konsekvenser av en generell tvåårsgräns I bilagan redogörs för en förenklad beräkning av de ekonomiska konsekvenserna för föräldraförsäkringen och för vid införandet av en generell tvåårsgräns. Som en följd av att införa en ny tvåårsgräns för uttag av föräldra- penning beräknas en utgiftsminskning ske för föräldrapenning och för den statliga ålderspensionsavgiften för föräldrapenning. På kort sikt antas en beteendeförändring som innebär en viss tidigare- läggning av utgifter. Föräldrarna antas behålla tidigare observerade uttagsmönster på så sätt att de fortsätter använda under de år det är möjligt att använda föräldrapenning. Efter barnets tvåårsdag används med nuvarande uttagsmönster . I syfte att inte mista dagar tidigarelägger föräldrarna ut- taget av föräldrapenning och minskar det med motsvarande antal dagar fördelat 3 och 4. Det antas att de dagar som inte hinner användas ersätts med den genomsnittliga dagersättning som anges i senaste anslagsuppföljning.1 För föräldrar som kommer till sker en minskning i an- talet dagar som används med start när barn födda efter kommer till och är . För dessa barn skulle dock en reducering av antalet dagar ha skett vid fyraårsdagen även utan införandet av en tvåårsgräns, och det förväntade uttaget av föräldrapenning för denna åldersgrupp är därför relativt lågt. 1 (2016). Hänsyn tas till att vissa föräldrar som kommer till med barn inte använder föräldrapenning alls samt att ersättningen för de föräldrar som använder föräldrapenning i hög utsträckning kommer att vara på grundnivå. För barn som är , födda fr.o.m. och som kommer till , antas inga beteende- förändringar jämfört med uttaget utan införandet av en tvåårsgräns. Uttaget av föräldrapenning är mycket heterogent för gruppen och det kan därför antas att en tvåårsgräns inte heller har någon effekt på senare uttag för de barn som är när de kommer till . Uppgifterna om antalet barn och antalet invandrade barn i olika åldrar baseras på befolkningsprognos. Beräkningen är behäftade med en stor osäkerhet eftersom under- laget bl.a. baseras på antaganden och prognoser, se vidare kapitel 7 (konsekvenser av förslagen). Skattningar av effekter för föräldraförsäkringen, mkr** *Halvårs effekt p.g.a. ikraftträdande . **Inklusive Statlig ålderspensionsavgift. I tabellen redovisas skattningar av effekterna av att införa en generell tvåårsgräns. I skattningarna beaktas inte jämställdhetsbonusen eftersom reger- ingen lämnat förslag om att bonusdagar som uppkommer efter inte kan ge jämställdhetsbonus.2 Det är inte alla föräldrar som kommer till som omfattas av etableringsuppdraget, och det är heller inte alla som har rätt till etableringsinsatser som kommer att delta. Av barn födda som förväntas komma till från länder 2016/17:1, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. utanför EU/EES antas i genomsnitt två tredjedelar vara barn till flyktingar eller skyddsbehövande eller anhöriga till dessa och där- med omfattas av etableringsuppdraget. Hänsyn behöver också tas till att inte alla föräldrar använder föräldrapenning för äldre barn och att alternativet med att införa en generell tvåårsgräns därmed inte har någon effekt på deras nyttjande av föräldrapenning. Som en följd av att föräldrar med barn som är mellan två och när de kommer till kan förväntas minska sitt uttag av föräldra- penning kan inflödet till etableringsersättning komma att öka. Det bör noteras att huvuddelen av dessa föräldrar inte skulle ha använt föräldrapenning på heltid i rad eller ha varit lediga på heltid under ett helt kalenderår. Övergången till etableringsersättningen tidigareläggs eller intensifieras med en generell tvåårsgräns. Utred- ningen uppskattar att utgifterna för etableringsersättning kommer att öka något som en följd av införandet av en generell tvåårsgräns . Vidare uppskattas att utgifterna för etablerings- tillägget kommer att öka något. För att ska kunna sköta administrationen av för- äldrapenning måste det ske en anpassning av IT-systemet. Utveck- lingen av IT-systemen har av uppskattats till ca , utgifter som lånefinansieras av myndigheten. Införandet av en tvåårsgräns kan komma att leda till minskade volymer för föräldrapenning samt ökade volymer inom etablerings- ersättningen samt för etableringstillägget. Även utbetalningarna av aktivitetsstöd kan komma att öka något. Kostnadsökningen till följd av ökade volymer för myndigheten uppskattas bli begränsad då i hög utsträckning enbart är utbetalande myndig- het och de ökade kostnaderna kan därför förväntas finansieras inom ram. möjligheter till effektiv kontroll av hand- läggning och utbetalning av föräldrapenning förväntas inte påverkas av en tvåårsgräns. Alternativet med en generell tvåårsgräns kan påverka på så sätt att det sker en ökad tillströmning av för- äldrar som deltar i etableringsinsatser. Antalet tillkommande personer är lågt, till följd av att antalet föräldrar som kommer till med barn och som träffas av en tvåårsgräns är relativt litet (omfattas föräldrar som har barn födda ). Kostnaderna för administrationen och för insatser antas öka något.