sou · H4B323 · 2016-03-15 00:00:00 — Den anställde ska betala sociala avgifter på förmånen. Vid försäljning av de förvärvade aktierna beskattas vinsten, dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet på aktierna när de tilldelades och försäljningspriset, som inkomst av kapital. Arbetsgivaren har avdragsrätt för skillnaden mellan aktiernas marknadsvärde vid tilldelning och vad den anställde betalat. Företaget har även rätt att dra av kostnader för själva incitaments- programmet. 2 Kapitalvinster som understiger beskattas med 27 procents skatt och vinster därutöver med 42 procents skatt (siffror). Incitamentsbeskattning i andra länder När det gäller villkorade rättigheter att förvärva aktier som t.ex. restricted stock units (RSU)3 så utlöser tilldelningen normalt ingen inkomstbeskattning eller uttag av sociala avgifter. Skyldighet att betala inkomstskatt och sociala avgifter på förmånen uppkommer i stället när aktierna har tjänats in. Om arbetsgivaren erbjuder en majoritet av de anställda att förvärva nyemitterade aktier på förmånliga villkor beskattas förmånen endast till den del priset för aktierna understiger av deras marknadsvärde. Personaloptioner beskattas som inkomst av tjänst när de utnyttjas för att förvärva aktier eller, om de är överlåtbara, när de säljs till utomstående. Den beskattningsbara förmånen är skillnaden mellan aktiens marknadsvärde och vad den anställde har betalat för aktien och optionen. Inga sociala avgifter tas ut förutom en sjukvårdspremie på som betalas av arbetstagaren. Arbetsgivaren har avdragsrätt för det belopp som beskattats hos den anställde. Vid försäljning av de erhållna aktierna blir en eventuell vinst beskattad som inkomst av kapital. Det finns ingen särskild lagstiftning avseende RSU. Förmånen beskattas vanligtvis vid förvärvet av aktierna. Beroende på villkoren utgör avtalet antingen ett aktieförvärv eller ett förvärv av en personaloption. Det finns i två skattegynnade incitamentsprogram som ger anställda möjlighet att förvärva aktier i det bolag där de är anställda eller i annat bolag inom samma koncern är Incentive stock option (ISO) och Employee stock purchase plans (ESPP). Bland villkoren för ISO kan följande nämnas: 3 Med RSU avses en rättighet att förvärva ett antal aktier. Som förutsättning för att få aktier ställs krav på fortsatt anställning. När intjänandeperioden är fullgjord erhålls aktierna. Incitamentsbeskattning i andra länder •optionen får vara inte överlåtbar •lösenpriset för optionen får inte understiga marknadsvärdet på aktien när optionen tilldelas •maximal tilldelning per anställd är optioner som det år de först kan utnyttjas, inklusive andra optionsprogram, motsvarar aktier till ett marknadsvärde av högst •optionsinnehavaren får inte inneha aktier som motsvarar av rösterna i företaget eller i annat företag inom koncernen •optionen måste utnyttjas eller senast efter anställningens upphörande dock senast efter tilldelning. En ESPP ger anställda möjlighet att köpa aktier genom netto- löneavdrag upp . Villkoren för planen är i många avseenden samma som för en ISO men skiljer sig i bl.a. följande avseenden: •samtliga anställda måste erbjudas att delta på samma villkor, med undantag för personer som varit anställda än eller som arbetar eller mindre •lösenpriset får inte understiga det lägsta av av aktiens marknadsvärde när optionen tilldelas eller utnyttjas •maximal tilldelning per anställd är aktier motsvarande ett värde av per kalenderår • den anställde får inte inneha aktier som motsvarar av rösterna i företaget eller i annat koncernföretag •optionen måste utnyttjas senast efter tilldelning om lösenpriset bestämts till av aktiens marknadsvärde när optionen utnyttjas •om lösenpriset bestämts på annat sätt måste optionen utnyttjas månader efter tilldelning. Är samtliga villkor uppfyllda för respektive program sker ingen beskattning vid tilldelning eller utnyttjande av optionen. Incitamentsbeskattning i andra länder som har förvärvats enligt ett ISO-program behålls efter det att optionen utnyttjades och efter det att optionen tilldelades beskattas kapitalvinst vid en försäljning förmånligt (efter en lägre skattesats). Samma sak gäller aktier som förvärvats enligt en ESPP med det undantaget att rabatten beskattas som vanlig inkomst. Arbetsgivaren medges inte avdrag. Förmån av andra personaloptioner beskattas som inkomst av anställning när de utnyttjas under förutsättning att lösenpriset uppgick till marknadsvärdet på aktierna när optionen tilldelades. I andra fall beskattas förmånen som en RSU dvs. när villkoren upphör och optionen kan utnyttjas. Arbetsgivaren har i dessa fall rätt till avdrag. 4.5.1Förvärv av värdepapper på förmånliga villkor Om en anställd förvärvar aktier av sin arbetsgivare på förmånliga villkor beskattas förmånen normalt som inkomst av anställning. Om förvärvet är förenat med förbehåll som innebär att det finns risk att aktierna förverkas från förvärvet beskattas förmånen först när förbehållen upphör. Den anställde kan dock välja att beskattas redan vid förvärvet. Om aktierna är börsnoterade eller föremål för handel utgår sociala avgifter på förmånen. Vid förvärv av personaloptioner eller RSU beskattas förmånen, dvs. skillnaden mellan marknadspriset och vad den anställde har betalat, när aktierna förvärvas. Sociala avgifter debiteras när optionerna utnyttjas om aktierna är börsnoterade eller föremål för handel. Arbetsgivaren har avdragsrätt för det belopp den anställde beskattats för. Det finns i fyra olika typer av incitaments- program som medför en skattemässigt förmånlig behandling nämligen Company Share Option Plan, Enterprise Management Incentives, Save As You Earn och Share Incentive Plan. Nedan följer en kortare redogörelse för de olika programmen. Incitamentsbeskattning i andra länder 4.5.2Company Share Option Plan (CSOP) CSOP innebär en möjlighet för arbetsgivare att ge anställda optioner att förvärva aktier i företaget utan inkomstbeskattning eller sociala avgifter på förmånen. Företaget kan fritt välja vilka anställda som ska tilldelas optioner och hur många aktier som varje option ska berättiga till. Som villkor gäller bl.a. att lösenpriset inte får understiga marknadsvärdet på aktierna när optionen tilldelas och att optionen får utnyttjas tidigast och senast efter tilldelning. Ingen anställd får tilldelas optioner med ett marknadsvärde som överstiger . Företaget får avdrag för skillnaden mellan marknadsvärdet på aktien när optionen utnyttjas och vad som har betalats av den anställde. 4.5.3Enterprise Management Incentives () är ett optionsprogram med syfte att underlätta för mindre tillväxtföretag att rekrytera och behålla nyckelpersonal. Ett antal villkor måste vara uppfyllda för att bestämmelserna ska tillämpas bl.a. följande: •företaget ska vara oberoende dvs. inte ägas eller kontrolleras till av ett annat företag •antalet heltidsanställda ska understiga 250 •företagets bruttotillgångar får inte överstiga •företaget får inte bedriva vissa typer av verksamhet •optionerna får inte ställas ut under marknadspriset för aktierna när optionerna tilldelas •värdet av utestående optioner får inte överstiga •optionerna måste kunna utnyttjas och får inte vara överlåtbara. Incitamentsbeskattning i andra länder Om villkoren är uppfyllda inkomstbeskattas den anställde inte för förmånen att förvärva aktier. Förmånen utgör inte heller underlag för sociala avgifter. Företaget medges avdrag för skillnaden mellan köp- och säljkurs på aktien när optionen utnyttjas. Vid försäljning av de förvärvade aktierna beskattas en eventuell vinst i inkomstslaget kapital. fick statsstödsgodkännande för från . 4.5.4Save As You Earn () är ett aktiesparprogram där samtliga anställda måste ges möjlighet att delta. De som väljer att delta tilldelas en option att förvärva aktier under förutsättning att de går med på att spara på ett särskilt sparkonto under tre eller . Lösenpriset får inte understiga av marknadsvärdet på aktien när optionen tilldelas. Den anställde väljer själv sparbelopp men det får inte överstiga . Sparmedlen används för att betala lösenpriset . Om villkoren är uppfyllda beskattas den anställde inte när optionen tilldelas eller utnyttjas. Inte heller beskattas ränta . Några sociala avgifter uppkommer inte. När aktierna säljs beskattas en eventuell vinst, dvs. skillnaden mellan försäljningspriset och lösenpriset, som inkomst av kapital. 4.5.5Share Incentive Plan (SIP) En SIP ger arbetsgivaren möjlighet att skattefritt tilldela anställda aktier i företaget till ett värde av och anställd. Som förutsättning för skattelättnaderna gäller att samtliga anställda måste ges möjlighet att delta i programmet på samma villkor. Inget hindrar dock att antalet tilldelade aktier per anställd varierar på grund av faktorer som lön, anställningstid eller liknande. Aktierna måste placeras i en särskild trust. kan den anställde ta ut aktierna ur trusten och sälja dem utan någon inkomstbeskattning eller uttag av sociala avgifter. Om aktierna säljs beskattas den anställde för skillnaden mellan Incitamentsbeskattning i andra länder försäljningspriset och marknadsvärdet på aktierna när de togs ut ur fonden som kapitalvinst. Arbetsgivaren har rätt till avdrag för kostnader för incitaments- programmet. avskaffade tidigare skattelättnader för incitaments- program . Personaloptioner beskattas först när optionerna utnyttjas eller säljs. Förmånen beskattas som inkomst av anställning och sociala avgifter ska betalas på förmånen upp till ett inkomsttak. Företaget medges inte avdrag för förmånen eller för kostnader. RSU beskattas när villkoren upphört och den anställde förvärvar Vid en försäljning av de förvärvade aktierna är vinsten skatte- pliktig endast om aktieinnehavet uppgår till av bolagets aktiekapital eller av en viss aktieklass. En anställd som förvärvar aktier på förmånliga villkor från sin arbetsgivare är enligt italiensk rätt normalt skattskyldig för förmånen som anställningsinkomst. Skattelättnader ges dock om förmånen riktar sig till samtliga anställda eller till en viss kategori av anställda. Från beskattning undantas då per person och beskattningsår under förutsättning att aktien inte överlåts eller återköps av . Sociala avgifter ska, med vissa undantag, betalas på belopp som är föremål för inkomstbeskattning. Förmån av personaloptioner beskattas först när optionerna används för att förvärva aktier. Socialavgifter tas inte ut. För arbetsgivaren gäller allmänt att samtliga kostnader som uppkommit avseende incitamentsprogram till de anställda är avdragsgilla. införde en rad skattelättnader för att underlätta bildandet och utvecklingen av nya och innovativa företag, s.k. ”innovative startups”. Incitamentsbeskattning i andra länder För att lättnaderna ska medges måste en rad villkor vara uppfyllda bl.a. följande: •företaget får inte ha bedrivit verksamhet •verksamheten måste bedrivas i •företagets omsättning får inte överstiga •företagets vinst får inte delas ut •företagets kärnverksamhet ska avse innovativa produkter eller tjänster med högt tekniskt värde. Om samtliga förutsättningar är uppfyllda undantas anställdas förmånliga förvärv av optioner, aktier eller andra finansiella instru- ment utgivna av företaget (eller annat företag inom koncernen) från inkomstbeskattning och sociala avgifter. Lättnaderna gäller under förutsättning att de finansiella instrumenten inte återköps. Vid en försäljning av de förvärvade aktierna kapitalbeskattas vinsten. Om den anställde inte förmånsbeskattades vid förvärvet beräknas vinsten som mellanskillnaden mellan försäljningsintäkten och priset som betalades för aktierna. Om förmånen beskattats beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan försäljningsintäkten och marknadsvärdet på aktierna vid förvärvstidpunkten. 5Incitamentsprogram i – en kartläggning Jag har i direktiven getts i uppdrag att kartlägga dagens användning av incitamentsprogram. Vidare ingår det i mitt uppdrag att göra en undersökning av vilka olika typer av aktierelaterade incitaments- program som använts historiskt och , samt i vilken omfattning de olika typerna av incitamentsprogram förekommer. Jag ska också analysera likheter och skillnader mellan olika typer av incitamentsprogram och särskilt belysa: •i vilket sammanhang de olika typerna av incitamentsprogram används •för vilka ändamål och syften programmen används •om incitamentsprogram ser olika ut beroende på dels i vilket skede företaget är, dels om företaget är noterat eller onoterat •om incitamentsprogrammen har betydelse i relation till företagens kapitalförsörjning. Jag ska vidare undersöka i vilken utsträckning befintliga skatte- regler påverkar utformningen av olika incitamentsprogram samt betydelsen av skatten för den enskilde individens beslut gällande incitamentsprogram. Kartläggningsuppdraget är omfattande och i vissa delar svårare än andra. Svårigheterna beror dels på avsaknaden av insamlad offentlig statistik på området, dels på att delar av kartläggningen gäller frågor som hur skatten påverkar den enskilde individens upp- fattning av och beslut kring incitamentsprogram. Det förutsätter alltså kvalitativa bedömningar. Incitamentsprogram i – en kartläggning I detta kapitel redovisas den kartläggning som gjorts av förhållandena i . I kapitel 4 behandlas andra länder. Kun- skaperna om omfattningen och förekomsten av incitaments- program i på central nivå är relativt begränsade. Jag har valt att kartlägga användandet av incitamentsprogram dels genom en enkätundersökning på uppdrag genomförd av Statistiska central- byrån (SCB) som riktas till svenska företag, dels genom en referensgrupp av konsulter som är verksamma inom området och som erbjuder tjänster kopplade till incitamentsprogram för företag. Kartläggningskapitlet inleds med en kort beskrivning av de tidigare undersökningar som jag har funnit inom området. Den informationen om incitamentsprogram som finns är begränsad och offentliga uppgifter om användande, typ och omfattning av incitamentsprogram är liten. En anledning till detta är att incitamentsprogrammen sällan eller aldrig särredovisas vid insamling av offentlig statistik. Mitt sekretariat har varit i kontakt med SCB, och angående uppgifter om de incitamentsprogram som förekommer i . Resultatet av förfrågningarna till myndig- heterna har varit begränsat. SCB följer den nya indelningen för finansräkenskaperna (ENS 2010) som innehåller en mer detaljerad sektorfördelning och nytillkomna finansiella instrument. Bland de nytillkomna finansiella instrumenten har personaloptioner fått en egen redovisningspost i ENS 2010. gick inte personal- optioner att särskilja från posten ”Finansiella derivat och personaloptioner”. I den statistik som är tillgänglig via SCB:s hemsida saknas dock fortfarande uppdelning mellan derivat och personaloptioner och i den offentliga statistiken över finans- räkenskaperna redovisas endast posten ”Finansiella derivat”. Det är oklart om personaloptioner ingår som en delsumma i den posten i existerande statistiska uppgifter och hur dessa uppgifter i sådant fall kan skiljas från andra typer av finansiella derivat. är den myndighet till vilken rapportering om optioner som omfattas av insynsregistret ska ske. Incitamentsprogram i – en kartläggning som ges optioner i det egna företaget omfattas vanligen av sådana krav på registrering. Det är lagen (2000:1087) om anmälnings- skyldighet för vissa innehav av finansiella instrument som reglerar vad och vilka personer som ska anmälas till insynsregister. För teckningsoptioner gäller att utnyttjande (minskningen) av teckningsoptioner ska anmälas som förvärv (ökningen) av interimsaktier/aktier ska anmälas till . En omvandling från interimsaktie till aktie behöver inte anmälas, men uppmanar ändå till att även sådana förändringar anmäls av registervårdande skäl. För personaloptioner och anmälan till insynsregistret gäller dock andra regler. Personaloptioner ska inte anmälas om vissa krav är uppfyllda: •optionerna riktar sig till företagets egna anställda •optionerna är knutna till anställningen •optionerna kan inte överlåtas. Således har inte heller något register över de relevanta personaloptionerna och övriga incitamentsprogram i utgivningsfasen. När personaloptionerna löper ut och kan lösas mot aktier är inte heller inlösen (minskningen) av personaloptionerna anmälningsskyldiga. Det är däremot förvärvet (ökningen) av aktier i företaget. Vid nettolösen av personal- optioner, dvs. då optionen utnyttjas och erhållna aktier säljs , finns ingen anmälningsskyldighet alls. I dessa fall finns alltså inte heller någon anmälningsskyldighet om förvärv av aktier kopplade till personaloptioner. Uppgifter om skattepliktig förmån i samband med tilldelning av personaloptioner rapporteras till . Den förmån som en tilldelad personaloption innebär för den anställde faller dock in under rubriken ”övriga förmåner” på blanketten för kontroll- uppgifter (KU). Därför går den inte att särskilja från andra förmåner från arbetsgivaren som faller in under samma rubrik. Om de aktier som den anställde förvärvat genom personaloptionerna senare avyttras redovisas detta som en vanlig aktieförsäljning under inkomst av kapital. Aktieförsäljningen redovisas på . Om förmånen har beskattats under inkomst av tjänst är det beskattade värdet en del av anskaffningsutgiften tillsammans med Incitamentsprogram i – en kartläggning Eftersom aktieförsäljningen redovisas på samma sätt som andra typer av aktieförsäljningar går det heller inte här att urskilja förekomsten av personaloptioner och värdena på dessa. Ett sätt att få en viss uppfattning om användandet av incita- mentsprogram är att sammanställa särskilda skattebeslut inom området. En sådan sammanställning ger dock inte en fullständig bild av den samlade populationen av incitamentsprogram eftersom det bara rör sig om fall då enskilda skattebeslut tagits. har på min begäran tagit fram en sammanställning av enskilda skattebeslut som rör incitamentsprogram . I tabellen nedan redovisas antalet skattebeslut och typ av incitaments- program: Tabell 5.1 Antal enskilda skattebeslut per typ av incitamentsprogram Employee stock purchase plan Det går inte i tabellen eller tillgängliga data att urskilja vilken typ av företag som ställt ut de olika incitamentsprogrammen. Det är med andra ord inte möjligt att avgöra om t.ex. aktieincitamentsprogram endast förekommer i större, noterade företag medan andra lösningar som exempelvis teckningsoptioner är vanligare i mindre Incitamentsprogram i – en kartläggning Det är heller inte möjligt att utifrån skattebesluten dra några långtgående slutsatser om hur vanliga de olika incitaments- programmen är totalt sett. Av sammanställningen kan endast slutsatsen dras att personaloptioner och aktier står för av skattebesluten och 2014. Den fördelningen ser dock helt annorlunda ut preliminärt då Restricted stock och Restricted stock unit har blivit betydligt vanligare och står för nästan hälften av skattebesluten. Definitionen av restricted stock unit och restricted stock tyder dock på att det är incitaments- program som liknar personaloptioner vilket också får konsekvenser för hur uppgifterna om skattebesluten bör tolkas. Samman- ställningen speglar sannolikt en konsekvens av vilka typer av incitamentsprogram som väljer att granska olika år och hur liknande incitamentsprogram faller in under olika grupper av program olika år. Sammantaget kan det konstateras att tillgången till offentlig statistik är begränsad. Den kartläggning som enligt direktiven ska genomföras, både vad gäller typ av incitamentsprogram, dess omfattning samt syfte och sammanhang, låter sig alltså inte göras med tillgängliga statistikkällor. För att fullgöra uppdraget har jag valt två spår: dels en enkätundersökning direkt riktad till ett urval av företag, dels kontakt med en referensgrupp bestående av representanter från den konsultbransch som vanligen sätter upp incitamentsprogram åt företag. För att nå ett brett urval av företag och kartlägga deras eventuella användning av incitamentsprogram har jag låtit utredningens sekretariat genomföra en enkätundersökning. Enkäten togs fram av sekretariatet och granskades av utredningens experter. Enkäten återges i sin helhet i bilaga 3 i betänkandet tillsammans med den fördelning av svar som erhölls för varje fråga. SCB har genomfört insamlingen av enkätsvar. De tyngst vägande skälen för detta var SCB:s dokumenterade erfarenhet och rutin av liknande enkätundersökningar riktade till företagen, de adressregister och urvalsmöjligheter som SCB har tillgång till samt Incitamentsprogram i – en kartläggning möjligheten att avidentifiera svaren men ändå koppla dessa till SCB:s företagsdatabas (). Kontakt togs med representanter från SCB och efter inledande möten sattes arbetet igång omgående. Efter diskussion med SCB och utredningens sekretariat bestämdes att urvalsgruppen som enkäten skulle riktas till skulle begränsas enligt följande. Av grundpopulationens 396 082 bolag begräns- ades urvalsgruppen med att de med fler än 250 anställda samt att de med färre än 5 anställda exkluderades. Bolag utanför omsättnings- intervallet till exkluderades också. Dessutom minskades urvalspopulationen med bolag inom jord- och skogsbruk samt fiskerinäringen. Bolag som markerats som vilande eller i likvidation exkluderades också samt bolag med ägare registrerade som stat, kommun eller landsting. Av den ursprungliga populationen bolag återstod då cirka 52 000 bolag. Ur den återstående gruppen lät SCB dra ett vägt, slumpmässigt urval av 10 000 bolag. Ett brev som beskrev enkäten, dess syfte och inloggningsuppgifter till den elektroniska enkäten skickades till respektive kontaktperson vid de 10 000 bolagen . För de företag som inte besvarat enkäten beslutades i samråd med SCB att en påminnelse om enkäten skulle skickas ut. Totalt skickades 7 780 påminnelser ut.1 Med andra ord hade 2 220 bolag besvarat enkäten . Ingen andra påminnelse skickades ut. Möjligheten för de tillfrågade bolagen att besvara enkäten via SCB:s webplats stängde . Av de totalt 10 000 bolag som kontaktades besvarade enkäten. Detta får i sammanhanget anses vara en hög svarsfrekvens då liknande, frivilliga företagsundersökningar sällan har svarsfrekvenser enligt SCB. Av de 4 930 bolag som svarade på enkäten uppgav en mycket stor andel att de inte ”Har […] pågående, avslutade eller planerade incitamentsprogram (t.ex. aktieoptioner, teckningsoptioner eller liknande) riktade till företagets personal och/eller styrelseleda- möter?”. Endast 179 bolag svarade ”ja” på frågan om de har eller har haft incitamentsprogram. Den slutliga sammanställningen av 1 SCB rapporterar att det främsta problemet var antalet brevreturer pga. felaktiga adresser. Det tog mycket tid i anspråk att eftersöka samt skicka ut nya då den processen görs manuellt. Incitamentsprogram i – en kartläggning enkätsvaren levererades till utredningens sekretariat . Som nämnts beskrivs enkäten och svarsfördelningen i den mån det är möjligt att återge svaren i sin helhet i bilaga 3. I nästa avsnitt beskrivs de huvuddrag av enkätundersökningen som bedöms som de mest relevanta ur kartläggningssynvinkel. Som nämns ovan var svarsfrekvensen för enkätundersökningen över förväntan. Även om det ofta är önskvärt med ännu högre svarsfrekvens får anses vara en fullgod nivå. Det betyder även att kartläggningen baseras på ett någorlunda tillförlitligt underlag. Om resultatet av enkätundersökningen ska sammanfattas så kortfattat som möjligt är troligen den viktigaste informationen att endast av bolagen uppger att de har eller har haft incitamentsprogram. Eftersom urvalet för enkätundersökningen begränsades genom att vissa storleksgrupper och branscher exkluderades är det inte möjligt att med statistisk inferens dra slutsatser om populationen i sin helhet. Däremot är det sannolikt, trots den låga andelen jakande svar, att det förekommer en viss överrepresentation av bolag som angett att de använder incitamentsprogram.