sou · H4B381d5 · 2016-11-25 00:00:00 — Vid bedömningen ska det vägas in att handläggningen enligt ärendelagen är förenklad. 21.Det finns alltså anledning att på det angivna sättet gå ifrån det ställningstagande som gjordes i rättsfallet NJA 2000 s. 109, att en enskild inte kan få ersättning för rättegångskostnader av staten när en utmätning för skatter eller liknande hävs. Bedömningen i detta fall 22.Det aktuella utmätningsmålet krävde omfattande bevisning och avsåg en stor mängd egendom som sammantaget hade ett högt värde. Det var befogat att och dödsboet anlitade ombud för att bevaka sin rätt i målet. ska därför ersätta dödsboet för rättegångskostnader i tingsrätten och hovrätten. 23.Gunilla och dödsboet har yrkat ersättning för ombudskostnader i tingsrätten med . Målet har inte varit juridiskt komplicerat. Även med beaktande av målets omfattning framstår ersättningen därför som för hög. En högre ersättning än kan inte anses motiverad med hänsyn till sakens beskaffenhet. Det belopp som har yrkats för ombudsarvode i hovrätten, , är skäligt. I avgörandet har deltagit: justitieråden , , , , (skiljaktig), , (skiljaktig), (referent), (skiljaktig), (skiljaktig), (skiljaktig), , (skiljaktig), , (skiljaktig) och HÖGSTA DOMSTOLEN Ö 2481-13 Sida 10 Justitieråden , , , , , och är skiljaktiga i fråga om motiveringen. De anför följande. Vi instämmer i vad majoriteten anför till och med punkten 11. Härefter ska skälen enligt vår mening ha följande lydelse. ska betraktas som enskild vid tillämpningen av 32 § ärendelagen 12.I förarbetena till den aktuella bestämmelsen i ärendelagen uttalas att ett statligt organ som är part och som i ärendet har samma ställning som en privat fysisk eller juridisk person bör ses som enskild part (se prop. s. 118). Staten kan alltså under denna förutsättning anses som enskild vid tillämpning av bestämmelsen. 13.Innan den nu gällande ärendelagen trädde i kraft tillämpades i överklagade utmätningsmål regler om rättegångskostnader. I förarbetena till promulgationslag uttalas att staten vid överklagande av en utmätning som har ägt rum för uttagande av skatt är att anse som en part som tillvaratar sin enskilda rätt (se NJA II 1947 s. 72). När rättegångskostnadsfrågan behandlas i förarbetena till den nu gällande ärendelagen nämns inte utsökningsmålen. Bestämmelsen i 32 § gavs emellertid en fakultativ utformning för att äldre överväganden och avgöranden skulle kunna ges betydelse när det gäller frågan om att ålägga någon ett kostnadsansvar (se a. prop. s. 118). 14.När beslutsmyndigheten är den enskildes motpart efter ett överklagande till allmän domstol kan situationen i regel jämföras med vad som gäller i förvaltningsdomstol. Där är utgångspunkten att vardera parten bär sin kostnad (se exempelvis prop. 1988/89:126 s. 7). När det är fråga om ett överklagat utmätningsbeslut är förhållandena emellertid annorlunda. representerar inte beslutsmyndigheten () i ett överklagat utsökningsmål rörande skatt (jfr 18 kap. 1 § tredje stycket utsökningsbalken och 11 § ärendelagen). Det råder alltså ett reellt partsförhållande mellan och den enskilde i ärenden av det slag som är aktuellt. 15.I överklagade utmätningsmål där tredje man hävdar rätt till den utmätta egendomen är intressemotsättningen mellan parterna densamma oavsett om borgenären är eller en fysisk eller juridisk person. Några särskilda materiella regler för prövningen gäller inte för anspråk. Prövningen syftar till att fastställa vad som gäller mellan parterna. Den avser alltså vad som traditionellt brukar betecknas som rättskipning och som normalt prövas i den för tvistemål stadgade ordningen. 16.Det anförda leder till att det inte i sig kan anses möta något hinder mot att tolka 32 § ärendelagen på så sätt att jämställs med en enskild part i överklagade utmätningsmål där utmätningsfordringen utgörs av skatt, böter eller liknande anspråk. Den bedömningen påverkas alltså inte av det förhållandet att den bakomliggande fordringen är av offentligrättslig karaktär (jfr NJA 2001 s. 288). 17.De kritiska synpunkter som framfördes i tillägget till rättsfall är fortfarande relevanta. 18.Efter avgörandet plenimål är staten som skatteborgenär att anse som enskild part vid tillämpningen av 32 § ärendelagen, när objektet för utmätningen utgörs av en fordran som utmätningsgäldenären har mot en tredje man och fordringen drivs in hos denne. Såväl som tredje man bär då en rättegångskostnadsrisk om frågan prövas i domstol, i likhet med vad som gällde enligt ärendelag. Om utmätningsobjektet däremot utgörs av annan egendom som tredje man gör anspråk på gäller – enligt den grundsats som antogs i rättsfallet NJA 2000 s. 109 – att rättegångskostnader inte kan dömas ut om utmätningen prövas i domstol. Att det i det förra fallet handlar om indrivning hos tredje man av en utmätt fordran och i det senare fallet om att tredje man har överklagat en utmätning motiverar inte olika rättegångskostnadsregler; i båda fallen handlar det om att tredje man dras in i ett förfarande som avser statens skattefordran mot en gäldenär och tredje man agerar i båda fallen för att skydda sin egendom. rättsfall talar alltså med styrka för att den tolkning av 32 § ärendelagen som gjordes rättsfall bör frångås. 19.Synen på statens ställning som borgenär i förhållande till andra borgenärer och på ställning och uppgifter har vidare förändrats. Detta har kommit till uttryck i bl.a. ändrade förmånsrättsregler och iatt en överflyttning har skett av flertalet av statens borgenärsuppgifter från till genom lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter (se exempelvis prop. 2002/03:49 s. 67 och prop. 2006/07:99 s. 25 ff.). uppgift att företräda staten i tvister om bättre rätt till utmätt egendom och vid överklagande i allmänna utsökningsmål, som tidigare ålåg verket i egenskap av centralmyndighet inom exekutionsväsendet, ligger numera på verket såsom företrädare för staten. Argumenten för att staten bör jämställas med andra borgenärer har således förstärkts sedan 2000 års avgörande. Slutsatsen av vad som anförts är att det finns tillräckliga skäl att frångå den tolkning av 32 § ärendelagen som gjordes i rättsfallet NJA 2000 s. 109. I överklagade allmänna utmätningsmål bör alltså jämställas med en enskild part i sådana fall där och tredje man står mot varandra. Det innebär att bestämmelserna i 18 kap. om ersättning för rättegångskostnad kan tillämpas i ett sådant fall. Bedömningen i detta fall 21.Med hänsyn till utgången i målet ska ersätta dödsboet för rättegångskostnader i tingsrätten och hovrätten. 22.Gunilla och dödsboet har yrkat ersättning för ombudskostnader vid tingsrätten med . Även med beaktande av målets omfattning framstår ersättningen som hög. Handläggningen har genomförts enligt det förenklade förfarande som följer av ärendelagen och har inte varit juridiskt särskilt komplicerat. En högre ersättning än kan därför inte anses skälig. 23.Det belopp som har yrkats för ombudsarvode i hovrätten, , är skäligt. Sida 1 (5) Hovrätten för Västra beslut i mål ÖÄ 2019-14 ändrar hovrättens beslut och fastställer beslut (beslutsnummer X) om utmätning av AGs aktier i . YRKANDEN I HÖGSTA DOMSTOLEN har yrkat att ska fastställa beslut om utmätning av AGs aktier i . AG har motsatt sig att hovrättens beslut ändras. 1.För betalning av AGs skulder i allmänna och enskilda mål utmätte hennes aktier i . Aktierna var registrerade hos . 2.AG överklagade beslutet och yrkade att utmätningen skulle hävas i fråga om egendom till ett värde av . Hon anförde att hon hade kvar aktierna för att täcka arvodet till den gode man som hade förordnats för henne enligt 3.Tingsrätten biföll överklagandet och visade ärendet åter till för fortsatt handläggning. Hovrätten har fastställt tingsrättens beslut. Utmätningen avser alltså aktier som är registrerade på ett värdepapperskonto. Frågan i är om sådana aktier kan tas undan från utmätning med hänsyn till gäldenärens behov (gäldenärens beneficium). Undantag från utmätning med hänsyn till gäldenärens behov 5.I 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken undantas vissa tillgångar från utmätning. Bestämmelsen omfattar pengar, banktillgodohavande, annan fordran och förnödenheter, i den mån inte något annat är föreskrivet och tillgången skäligen fordras för underhåll åt gäldenären till dess inkomst som täcker behovet är att vänta, dock inte utan synnerliga skäl än en månad. 6.Aktier omfattas inte av ordalydelsen i första paragrafens sjunde punkt och kan därför tas undan från utmätning bara om det finns någon grund för en analog tillämpning av regeln. Analogier måste på detta område ske med viss försiktighet. I motiven till utsökningsbalken uttalas att reglerna om gäldenärens beneficium endast med påtagliga svårigheter kan tillämpas analogivis. har också i ett tidigare avgörande framhållit att uppräkningen av utmätningsfri egendom i 5 kap. 1 § utsökningsbalken är avsedd att vara fullständig. (Se prop. 1980/81:8 s. 495 och NJA 2004 s. 868 med hänvisningar till tidigare rättspraxis.) 7.Första paragrafens sjunde punkt syftar till att gäldenären ska ha de tillgångar som han eller hon behöver (se SOU 1964:57 s. 237). När det inte är fråga om förnödenheter, måste tillgången därför snabbt kunna omsättas i pengar som gäldenären kan använda för att trygga sitt underhållsbehov. Om utmätningen gäller tillgångar av något annat slag, framstår inte en analog tillämpning av beneficieregeln som följdriktig eller motiverad. har i rättsfallet NJA 2012 s. 35 ansett att fondandelar i en värdepappersfond kan tas undan från utmätning med en analog tillämpning av sjunde punkten, eftersom ägaren av en fondandel har rätt att ”” få sina fondandelar inlösta i pengar. I förhållande till uttag från ett bankkonto ansågs det därmed inte föreligga någon praktisk skillnad när det gällde innehavarens möjligheter att disponera över likvida medel. Utmätning av marknadsnoterade aktier I detta fall avser utmätningen marknadsnoterade aktier. Affärsavslut av sådana aktier avvecklas enligt ett tvådagars likvidschema (se Ds 2015:2 s. 113). Utväxlingen av aktier mot likvida medel kan alltså i allmänhet beräknas ske på den andra bankdagen efter transaktionen. Ägaren av aktierna kan därmed inte få aktierna ersatta av pengar som kan användas för hans eller hennes underhåll. Främst mot den bakgrunden kan marknadsnoterade aktier inte anses likvärdiga med ett banktillgodohavande vid en tillämpning av beneficieregeln i 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken. Inte heller kan sådana aktier jämställas med några andra tillgångar som avses med regeln. Marknadsnoterade aktier kan därmed inte tas undan från utmätning genom en analog tillämpning av första paragrafens sjunde punkt. Bedömningen i detta fall Den nu överklagade utmätningen avser AGs marknadsnoterade aktier i . Med hänsyn till vad som har anförts i det föregående kan aktier av det slaget inte tas undan från utmätning med tillämpning – direkt eller analogt – av beneficieregeln i 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken. Inte heller i övrigt har det anförts något skäl som kan leda till att utmätningen ska upphävas. beslut ska därför ändras och beslut om utmätning stå fast. I avgörandet har deltagit: justitieråden , , , (skiljaktig) och (referent, skiljaktig) Referenten, justitierådet , med vilken justitierådet instämmer, är skiljaktig och fastställer hovrättens beslut samt anser att skälen från punkten 5 bör ha följande lydelse. 5.Bestämmelsen i 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken om beneficium har utan ändringar i sak överförts från 65 § första stycket 6 i den tidigare gällande utsökningslagen. Till grund för bestämmelsen låg ett förslag av lagberedningen i betänkandet SOU 1964:57. Reglerna om beneficium anses vara något ålderdomliga, och de ingår nu i en allmän översyn av utsökningsbalken (se dir. 2014:127). 6.Enligt 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken undantas från utmätning pengar, banktillgodohavanden, andra fordringar och förnödenheter i den mån inte annat är föreskrivet och tillgången skäligen fordras för underhåll åt gäldenären till dess inkomst som täcker behovet är att vänta, dock ej utan synnerliga skäl än en månad. 7.Domstolarna har funnit att de i målet aktuella aktierna kan jämställas med ett banktillgodohavande och alltså är en sådan tillgång som enligt bestämmelsen kan undantas från utmätning. 8.Syftet med den aktuella beneficieregeln är att ge gäldenären skydd för skäligt behov av underhåll . En förutsättning för att detta ska kunna uppnås är, när det inte är fråga om förnödenheter, att tillgången i fråga är likvid och därför kan omsättas i pengar som kan användas för att tillgodose gäldenärens behov av underhåll. Som ett exempel på en likvid tillgång som kan vara tjänlig för att tillgodose en gäldenärs underhållsbehov nämns i förarbetena hantverkares kundfordran. (Se a. SOU s. 236 f.) 9.Bestämmelsen i 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken är inte direkt tillämplig på aktier. Frågan blir i stället om den kan anses vara analogt tillämpligt. Som allmän utgångspunkt gäller att viss försiktighet måste iakttas innan man ger de utsökningsrättsliga reglerna en vidare innebörd än vad som följer av deras ordalydelse (jfr NJA 2004 s. 868 och där gjorda hänvisningar). 10.Affärsavslut i marknadsnoterade aktier kan i nutida affärssystem ske Efter avslutet uppkommer för säljarens del en fordran på aktielikvid. Betalning sker efter ett schema som innebär att säljaren får likviden senast på den andra bankdagen efter transaktionen (se Ds 2015:2 s. 113). Marknadsnoterade aktier är alltså typiskt sett likvida tillgångar. En säljare som är beredd att acceptera gällande köpkurs kan snabbt omvandla aktieägandet till pengar. 11.I rättsfallet NJA 2012 s. 35 ansågs andelar i en värdepappersfond – även med beaktande av den försiktighet som ska iakttas vid tolkning av utsökningsrättsliga regler – kunna likställas med ett banktillgodohavande och därmed omfattas av gäldenärens beneficium. 12.Sparande i marknadsnoterade aktier har, liksom sparande i värdepappersfonder, väsentliga likheter med sparande på ett bankkonto och utgör en för enskilda vanlig sparform. Bilaga 28 SOU 2016:81 13.När det gäller möjligheten att disponera över likvida medel är sparande i marknadsnoterade aktier en minst lika likvid tillgång som den typ av fordringar som berördes i lagförarbetena (se p. Skillnaden mellan sådant aktiesparande och sparande på ett bankkonto eller ett värdepapperskonto får också betraktas som marginell. 14.Aktier av det slag som målet avser får med hänsyn till det anförda anses kunna omfattas av bestämmelsen om gäldenärens beneficium i 5 kap. 1 § 7 utsökningsbalken. 15.Som domstolarna har funnit bör som första instans avgöra om aktierna i detta fall ska undantas från utmätning och i så fall till vilken del. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. 69.En inkluderande kulturskola på egen grund. 70.Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. 71.Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 72.Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 73.Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 74.Ökad insyn i partiers finansiering –ett utbyggt regelverk. 75.Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. 76.Skatt på finansiell verksamhet. 77.En gymnasieutbildning för alla –åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Del 1 + Del 2. 78.Ordning och reda i välfärden. 79.En känneteckensrättslig reform. 80.En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. 81.Ett modernare utsökningsförfarande. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. Skatt på finansiell verksamhet. [76] Ordning och reda i välfärden. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. En känneteckensrättslig reform. Ett modernare utsökningsförfarande. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. En inkluderande kulturskola på egen grund. En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.