sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag: Huvudmannen för gymnasieskolan ska ersätta branschskolan för kostnaderna för elevens utbildning. Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till branschskolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som huvud- mannen tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen utbild- ning. Huvudmän som erbjuder utbildning inom ett sådant yrkes- område som det finns branschskola för ska kunna söka stats- bidrag. Statsbidrag får lämnas för huvudmannens kostnader för den ersättning som huvudmannen ger till en branschskola eller an- nan utbildningsanordnare för utbildning på entreprenad. Statsbidrag lämnas med hälften av den ersättning som huvud- mannen ger till branschskolan eller annan utbildningsanordnare eller högst per läsår för varje elev som deltar minst per läsår i utbildning hos branschskolan eller annan entreprenör. Bidrag till en huvudman får lämnas för högst fem elever per yrkesområde och högst två läsår för varje elev. Den ersättning som statsbidrag ges för får inte avse andra kostnader än de som anges i kapitel III artikel 31 i kommissio- nens förordning (EU) nr 651/2014 av . beslutar om och betalar ut statsbidraget. 625 kap. skollagen (2010:800). Entreprenad och samverkan. Branschskolor för vissa små yrkesområden Vid samarbete med en branschskola kommer huvudmannen att be- tala en ersättning till branschskolan för den utbildning som eleverna får där. Hur stor ersättning branschskolan begär kommer att variera eftersom branschskolornas kostnad för att anordna undervisning i yrkesämnen varierar beroende på utbildningens omfattning, nöd- vändig utrustning och lokaler, personalkostnader, med mera. Det är viktigt att elevens val att studera en yrkesutbildning mot ett mindre yrkesområde blir så kostnadsneutralt som möjligt för den huvudman som ska skicka iväg eleven. Huvudmannen ska inte ha anledning att avråda eleven från att välja den yrkesutbildning som kräver undervisning på branschskola. ska huvud- mannen inte tjäna ekonomiskt på att skicka en elev till en bransch- skola i stället för att anordna utbildningen i egen regi. Utredningens bedömning är att huvudmannens utgifter inte kommer att minska nämnvärt en elev är på en branschskola. Eftersom bara enstaka elever i varje klass lär välja den mindre yrkesutbildningen kvarstår skolans kostnader för den grupp elever som är kvar på skolan. Utredningen föreslår därför att ett statsbidrag för undervisning inom vissa små yrkesområden införs. Av konkurrensrättsliga skäl, vilka redogörs för i avsnittet nedan, bör dock statsbidraget inte begränsas till att ges till huvudmän som samarbetar med en branschskola. Statsbidraget ska därför kunna sökas som ersättning för de extra kostnader som uppstår för en huvudman som skickar en elev till en branschskola eller en annan utbildningsanordnare som ger utbildning på entreprenad inom ett yrkesområde som det finns branschskola för. Bidraget syftar till att få fler huvudmän att erbjuda utbildning inom små yrkesområden och uppmuntra sina elever att välja utbildningen. Det förekommer att huvudmän anlitar skolor som drivs av branschorganisationer för att elever på yrkesprogram ska få utbildning i vissa yrkesämnen. Ovan nämns Plåt- och ventforums Teknikcentrum som undervisar gymnasieelever i plåtslageri till en kostnad om per elev. I detta ingår boende och mat under skoltid. ME-skolan undervisar elever som ska bli maskin- förare och tar per elev och år för den undervisning som genomförs. ME-skolan undervisar då eleverna i alla kurser i yrkesämnen som ingår i programstrukturen för bygg- och anläggningsprogrammet med inriktning anläggningsfordon. Branschskolor för vissa små yrkesområden I avsnittet nedan redogörs för vilka konkurrensrättsliga över- väganden som utredningen har gjort. Det nämns bl.a. att det finns ett förbud mot statliga stöd som snedvrider eller hotar att sned- vrida konkurrensen.64 Av de där nämnda EU-rättliga reglerna följer att statligt stöd till utbildning får ges för bl.a. driftskostnader för lärare och deltagare som har direkt samband med utbildningsprojek- tet, t.ex. resekostnader, material och utrustning som har ett direkt samband med projektet, avskrivning av hjälpmedel och utrustning i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet, kostnader för rådgivning och allmänna administrativa kostnader. Logikostnader omfattas inte med vissa undantag. Det framgår också av regleringen att stödnivån inte får överskrida av de stödberättigande kostnaderna. Det statsbidrag som utredningen föreslår ska ges till huvudmän som erbjuder utbildning inom yrkes- områden som det finns branschskola för får därför inte avse andra kostnader än de som framgår av kommissionens förordning.65 Stats- bidraget får heller inte överskrida av kostnaderna. Utredningen föreslår att statsbidraget för undervisning på bransch- skola ska uppgå till högst per elev och läsår som eleven får utbildning på en branschskola eller hos en annan utbildnings- anordnare som bedriver utbildning inom ett sådant yrkesområde som det finns branschskola för. I de flesta fall bedömer utredningen att eleven kommer utbildas på branschskola under årskurs två och tre. Skolhuvudmännen ska vid ansökan om statsbidrag uppvisa ett avtal med en branschskola eller annan utbildningsanordnare som visar att eleven deltagit i utbildning där per läsår. Uppdelat på de som försöksverksamheten föreslås pågå blir kostnaden för staten som nedan.66 Beräkningen bygger på ett antagande om att alla huvudmän får statsbidrag om per elev i årskurs 2 och 3. 64Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artikel 107. 65Kapitel II artikel 31 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. 66Kostnadsuppskattningen utgår ifrån följande antaganden: Tio godkända branschskolor med ett elevantal från gymnasieskolan om 40 elever per läsår a 8 veckors utbildning. Gruppstorleken har uppskattats till 8 elever per grupp. Huvudmannen får per elev och läsår. Branschskolor för vissa små yrkesområden Huvudmän ska enligt utredningens förslag söka statsbidraget hos . Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än vad det finns medel ska vid sin fördelning av bidraget ta hänsyn till i vilken grad huvudmannen bedöms ha förmåga att uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval, och behovet av geografisk spridning av insatserna. Regeringen har i budgetpropositionen anslagit 10 miljo- ner kronor för förberedelse inför ett införande av en försöksverk- samhet med en utbildning där branscher och arbetsgivare kan ges ett större ansvar.67 Utredningen föreslår att det nya statsbidraget finansieras genom dessa anslagna medel. För finansier- ing efter 2016 föreslår utredningen att medel överförs från anslagna medel till statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning.68 Att döma av prognoser och de minskningar av bidraget som reger- ingen aviserat i budgetpropositionen kommer det finnas anslaget för detta ändamål, 448 miljoner och för 2018.69 Ett viktigt syfte med statsbidraget till de arbetsplatser som tar emot elever som lärlingar är att öka arbetsplatsernas kapacitet att delta i den gymnasiala yrkesutbildningen. 2015/16:1, utgiftsområde 16, s. 221. 68Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. 69Enligt prognoser har myndigheten budgeterat 503 miljo- ner kronor, budgeterat och budgeterat . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget minskas med 88 mil- joner kronor 2016, 2017 och . 2015/16:1, utgiftsområde 16, s. Branschskolor för vissa små yrkesområden branschskolor kommer kunna öka arbetsmarknadens engagemang inom såväl lärlingsutbildning som i huvudsak skolförlagd yrkes- utbildning. Utredningen anser därför att en omfördelning av med- len inte strider mot den ursprungliga avsikten för de avsatta medlen. När förslaget om försöksverksamhet med branschskolor har ut- arbetats har utredningen gjort flera konkurrensrättsliga övervägan- den. Statsbidraget som utredningen föreslår ska inrättas ska inte ges direkt till branschskolan utan till huvudmän som anlitar bransch- skolan på entreprenad. om statsstöd får ändå anses vara tillämpliga i fråga om statsbidraget. Stöd som ges av staten som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är som huvudregel otillåtet genom att det är oförenligt med den inre marknaden.70 Vissa kate- gorier av stöd anses emellertid förenliga med den inre marknaden bl.a. för att de har förklarats förenliga genom s.k. gruppundantag. Ett sådant gruppundantag gäller stöd till utbildning. Stöd till ut- bildning ska anses vara förenligt med den inre marknaden om vissa villkor är uppfyllda.71 Sådana villkor är t.ex. att stödnivån som huvudregel inte får överskrida av de stödberättigade kostnaderna. De stödberättigade kostnaderna är personalkostnader för lärare för den tid de deltar i utbildningen, driftskostnader för lärare och deltagare som har direkt samband med utbildnings- projektet, material och utrustning som har ett direkt samband med utbildningsprojektet, kostnader för rådgivning m.m. Utredningen har i sina överväganden anpassat villkoren för statsbidraget och gör därmed bedömningen att förslaget inte strider mot . I försöksverksamheten får endast tio utbildningsanordnare god- kännas som branschskolor. Utgångspunkten är att det inte kom- mer att finnas flera branschskolor för samma yrkesområde. Kom- muner och landsting som är huvudmän för gymnasieskolor som vill 70Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artikel 107. 71Kapitel II artikel 31 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Branschskolor för vissa små yrkesområden anlita en branschskola på entreprenad är skyldiga att följa lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ().72 Det finns olika sätt för upphandling men det vanliga är att den upphandlande myn- digheten är skyldig att tillfråga fler än en leverantör av tjänsten. Även om det bara kommer att finnas en branschskola för respek- tive yrkesområde kan det finnas andra utbildningsanordnare som vill lägga anbud i en upphandling av yrkesutbildning. Utredningen har bedömt att det är orimligt ur ett konkurrensrättsligt perspektiv att ett statsbidrag ges enbart om det är branschskolan för yrkes- området i fråga som vinner upphandlingen. Statsbidraget bör därför ges till en huvudman för en gymnasieskola som erbjuder en utbild- ning inom ett sådant yrkesområde som det finns en branschskola för, om utbildningen upphandlas på entreprenad. Utredningen anser att det i en upphandling av yrkesutbildning är viktigt att ställa krav på kvalitet. Av proportionalitetsprincipen följer att kvalifikationskraven och kraven i kravspecifikationen i en upp- handling måste ha ett naturligt samband med och stå i rimlig pro- portion till det som upphandlas. Dessutom måste kraven vara ägnade att leda till att den upphandlande myndighetens syfte med att ställa dem uppnås. Kravspecifikationen vid upphandling av yrkesutbild- ning skulle enligt utredningens bedömning kunna innehålla t.ex. att viss utrustning ska finnas och att syftet med det är att få en hög kvalitet i utbildningen. Utredningen vill i detta sammanhang fram- hålla möjligheten att kommuner som vill upphandla yrkesutbildning kan gå ihop och göra en gemensam upphandling. En annan möjlighet är att en inköpscentral som är gemensam för flera kommuner teck- nar ramavtal för yrkesutbildning. 7.3.7Elever ska ha rätt till stöd för inackordering under undervisning på branschskola Utredningens förslag: Elever som behöver inackordering under de perioder de undervisas på branschskola ska ha rätt till ekono- miskt stöd för inackorderingen utifrån samma grunder som gäl- ler för ordinarie skolgång. 72 Jfr 1 kap. 2 § och bilaga 3 lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Branschskolor för vissa små yrkesområden Elever som får undervisning på branschskola väntas komma från hela landet och kommer i många fall att vara i behov av extra boende på branschskolan. Utredningen föreslår därför att elever ska kunna få stöd för inackordering de undervisas på branschskola. En elev som studerar på en gymnasieskola med offentlig huvud- man och ska bo och studera på en annan ort än hemorten ska i regel söka stöd för boendet och resorna hos sin hemkommun.73 Rätten till stöd från hemkommunen gäller elever som går på gym- nasieskolor med offentlig huvudman och som behöver inackorder- ing till följd av skolgången.74 Rätten gäller inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program, det vill säga elever som har valt ett nationellt program, en nationell inriktning eller en gymnasial lärlingsutbildning i en annan kommun än hemkommu- nen trots att hemkommunen erbjuder samma utbildning. En elev som går på en fristående gymnasieskola för att utbildningen inte anordnas i elevens hemkommun kan söka inackorderingstillägg från ().75 Stödet från hemkommunen ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet76 för varje hel kalen- dermånad som eleven bor inackorderad.77 innebär detta ett stöd på minst 1 476 kronor.78 Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor.79 CSN:s inackorderingstillägg beror på färdvägsavståndet, enkel väg, mellan föräldrarnas bostad och skolan enligt tabellen nedan.80 7315 kap 32 § skollagen (2010:800). 7415 kap. 32 § skollagen (2010:800). 752 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395) och 2 kap. 2 § studiestödsförordningen (2000:655). 76Prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). 7715 kap. 32 § skollagen (2010:800). 781/30 av (vilket var prisbasbeloppet enligt förordningen (2015:536) om prisbasbelopp och förhöjt prisbasbelopp för ) = . 7915 kap. 32 § skollagen. 806 § Centrala föreskrifter och allmänna råd (2001:6) om studiehjälp. Branschskolor för vissa små yrkesområden Källa: Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:6) om studiehjälp. Tabellen senast uppdaterad genom CSNFS 2009:2. Kostnaderna för stöd för inackordering för elever på branschskola beräknas nedan. Kostnaderna är uträknade från ett behov av åtta veckors stöd per elev under det andra och det tredje läsåret. Branschskolor för vissa små yrkesområden Under /15 studerade av yrkeseleverna i gym- nasieskolan hos en offentlig huvudman.81 Merparten av detta stöd kommer därför sannolikt betalas av en kommun till elever som stu- derar på kommunens gymnasieskolor. Försöksverksamheten med branschskolor kan därmed komma att medföra en något ökad kost- nad för kommunerna för stöd till inackordering. medför samarbetet med en branschskola och statsbidraget för detta att kom- munen som huvudman kan erbjuda utbildningar som annars kanske inte hade varit ekonomiskt möjliga att erbjuda. För de elever som studerar hos en fristående huvudman står CSN för utgifterna för stöd för inackordering. Utredningen bedömer att det handlar om en begränsad summa, och att myndigheten kan finan- siera denna inom ram. Elevens boende under utbildning på branschskola Utredningen har uppskattat att branschskolorna kommer utbilda en elevgrupp på omkring åtta elever i taget. Dessa elever är på bransch- skolan i omkring under en termin. Efter avslutad utbildning på branschskolan återvänder eleverna till sin ordinarie gymnasieskola, och en ny grupp elever kommer till branschskolan för utbildning. De elever som behöver inackordering på bransch- skola kommer, precis som inom gymnasieskolan i övrigt, själva ansvara för att ordna boende. En del branschskolor kan komma att erbjuda elevboende under utbildningen som en rekryterande insats. Utredningen föreslår dock inte att det ska vara ett krav för att bli godkänd som branschskola. 81 statistik för /15. Branschskolor för vissa små yrkesområden 7.3.8Branschorganisationer ska främja otraditionella utbildningsval inom gymnasieskolan Utredningens förslag: Vid bedömning om en utbildnings- anordnare har förutsättningar att följa bestämmelser i skolans styrdokument ska särskilt beakta om anordnaren har förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehandlingsarbete för att på så sätt motverka att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat av- bryter utbildningen . För att beviljas statsbidrag ska huvudmannen kunna visa en strategi för hur huvudmannen ska kunna uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval. Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än vad det finns medel till ska vid sin fördelning av bidraget ta hänsyn till i vilken grad huvudmannen bedöms ha förmåga att uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval. Bland gymnasieskolans yrkesprogram finns en tydlig uppdelning efter kön. I kapitel 4 beskrivs närmre hur vissa yrkesprogram attra- herar kvinnor medan andra yrkesprogram attraherar män. Forsk- ning såväl som utredningens egen fokusgrupp med elever visar att elever som valt otraditionellt ofta upplever att deras val ifrågasätts, och att de inte inkluderas fullt ut i yrkesgemenskapen.82 Detta kan hindra eleverna från att välja utbildning och yrke efter intresse och fallenhet och att sedan utvecklas till sin fulla potential, vilket ger negativa konsekvenser både för individen och för samhället i stort. Utredningen menar att dessa utmaningar måste hanteras inom försöksverksamheten med branschskolor. För att könsuppdelningen inom gymnasieskolan ska kunna bry- tas krävs också att de elever som väljer otraditionellt kan känna sig välkomna och inkluderade i utbildningen. Alla utbildningsanord- nare inom gymnasial yrkesutbildning måste därför arbeta aktivt med värdegrundsfrågor för att skapa en trygg miljö för alla elever, oavsett kön. Utredningen föreslår därför att vid bedöm- ning av en ansökan om att få starta branschskola särskilt ska beakta 82 Se exempelvis IFAU 2013. ”med i gänget?” – Yrkessocialisation och genus i två gymnasie- program. Branschskolor för vissa små yrkesområden om utbildningsanordnaren har förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehandlingsarbete för att på så sätt motverka att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat avbryter utbildningen . Utredningen föreslår även att huvudmannen för att beviljas stats- bidrag för utbildning inom ett litet yrkesområde ska kunna uppvisa en strategi för hur huvudmannen ska uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval. Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än vad det finns medel till ska vid sin fördelning av bidraget ta hänsyn till i vilken grad huvudmannen bedöms ha förmåga att uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbildningsval. Utredningens förslag: En branschskola får genom entreprenad- avtal med en kommun ge utbildning till elever från vuxenutbildning. Utöver vad som gäller om entreprenad enligt skollagen, där upp- gifter får överlämnas till enskild, får huvudmannen för vuxenutbildning överlämna uppgifter till en branschskola som be- drivs av en statlig myndighet, en kommun eller ett landsting. Det är viktigt att låta en försöksverksamhet med branschskolor även omfatta vuxenutbildning. Många av de branschorganisationer som utredningen haft kontakt med i utformningen av förslaget om branschskolor ser vuxenutbildning som en viktig del av branschsko- lans verksamhet, både för att öka antalet utbildade individer och för att få ihop tillräckligt stora undervisningsgrupper för att få bransch- skolans ekonomi att gå ihop. Vuxenutbildning på branschskola ska ges på entreprenad En branschskola ska genom entreprenadavtal med en kommun kun- na utbilda elever inom vuxenutbildning (komvux). Skolhuvudmäns möjlighet att överlämna utbildning på entreprenad regleras i 23 kap. skollagen. Entreprenad definieras som att skol- Branschskolor för vissa små yrkesområden huvudmannen med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom ut- bildning enligt skollagen.83 Bara uppgifter inom , grund- särskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser fjärr- undervisning får överlämnas till staten på entreprenad.84 När det gäller komvux kan alla slags uppgifter överlämnas till en enskild på entreprenad.85 Kommuner kan anlita enskilda utbildningsanordnare som specialiserat sig på yrkesutbildning av ett visst slag. Branschskolor ska kunna drivas av såväl enskilda utbild- ningsanordnare som statliga myndigheter, kommuner och landsting. Det bör enligt utredningen vara möjligt för kommuner att upp- handla yrkesutbildning från en branschskola, oavsett om bransch- skolan drivs av ett offentligt organ eller en enskild. Utredningen föreslår därför att det i regleringen om försöksverksamhet med branschskolor anges att huvudmän för komvux får överlämna upp- gifter till en branschskola som drivs av en statlig myndighet, en kom- mun eller ett landsting. Detta blir således en reglering som gäller ut- över vad som redan gäller enligt skollagen. Vuxna med kort tidigare utbildning ges fortfarande företräde Branschorganisationerna har i diskussionen om branschskolor ut- tryckt en vilja att fånga upp de unga vuxna som redan har en gym- nasieexamen men är intresserade av att skola om sig. Det kan handla om personer som har gymnasieexamen från ett högskoleförbere- dande program men därefter söker sig till ett yrke som kräver yrkes- utbildning. Regelverket försvårar dock för kommunerna att bevilja utbildning för de sökande som redan har en gymnasieexamen från ett högskoleförberedande gymnasieprogram eftersom de konkurre- rar med sökande som har kortare utbildning . I skollagen finns ett övergripande mål för vuxenutbildningen formulerat. Utgångspunkten för utbildningen är den enskildes be- hov och förutsättningar. De som har fått minst utbildning ska prio- riteras.86 vuxenutbildning på gymnasial nivå är en rättig- 8323 kap. 1 § skollagen (2010:800). 8423 kap. 1 och 4 §§ skollagen (2010:800). 8523 kap. 2 § skollagen (2010:800). 8620 kap. 2 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden het endast för den som saknar grundläggande behörighet till hög- skola och har gått ett yrkesprogram i gymnasieskolan.87 Om det är fler sökande än antalet platser till en utbildning ska ett urval göras. Kriterierna för urval finns i förordningen om vuxen- utbildning. Här anges att företräde ska ges till sökande som har kort tidigare utbildning och önskar fullfölja studier, i andra hand behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program eller för annan behörighetskomplettering, eller i tredje hand behöver utbild- ningen för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval.88 Mer om detta finns att läsa i kapitel 8. 7.3.10Andra möjliga offentliga aktörer som kan samarbeta med branschskolor Utredningen ser en möjlighet att branschskolorna skulle kunna kopplas till flera insatser hos offentliga aktörer och ger exempel på det nedan. En branschskola kan ansöka om betygsrätt hos Skolinspektionen En utbildningsanordnare som har beviljats betygsrätt får ge utbild- ning på uppdrag av juridiska personer för de deltagare som upp- dragsgivarna utser.89 Det innebär att andra offentliga organ, t.ex. Arbetsförmedlingen, samt företag och organisationer också kan an- lita utbildningsanordnaren för att ge utbildning till individer som myndigheten, företaget eller organisationen utser. Utredningen bedömer att det kommer att bli möjligt för branschskolorna att an- söka om betygsrätt och de kan på så sätt utöka elevunderlaget genom att exempelvis även erbjuda arbetsmarknadsutbildningar på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Tillstånd att sätta betyg, anordna prövning och utfärda betyg för utbildning som motsvarar vuxenutbildning (betygsrätt) 8720 kap. 19 § skollagen (2010:800).