sou · H4B384 · 2016-11-30 00:00:00 — De femtio största aktörerna anmälde sammanlagt cirka 3,7 miljoner resenärer och en bruttointäkt på närmare 21 miljar- der kronor. Det ger ett snittpris per resa på . De femtio största aktörernas resegarantier motsvarade av de totala resegarantierna . Om man antar att antalet resenä- rer är korrelerat med storleken på resegarantin på samma sätt för de största aktörerna som för övriga aktörer ger det att mellan fyra och fem miljoner resenärer omfattades av resegarantierna . Privatresor utgörs av både paketresor och egenkomponerade semesterresor Paketresemarknaden utgör, som tidigare nämnts, endast en del av resemarknaden. När det gäller privatpersoners resande har det sedan resegarantisystemets tillkomst blivit allt vanligare att resenärer själva sätter samman sina resor genom att köpa resetjänster från flera olika leverantörer. Det är rimligt att anta att avregleringarna av flyg- marknaden, utvecklingen av lågprisflygbolag och den ökade försälj- ningen över internet har bidragit till denna utveckling. De traditio- nella paketresorna fortsätter dock att efterfrågas av resenärerna och försäljningen har ökat även av dessa resor. Det är nu också vanligt med s.k. dynamiska paket, som uppkommer t.ex. genom att ett företag som säljer persontransporter på internet till- handahåller resenären merförsäljning i form av biluthyrning, försäk- ring eller hotell. I en marknadsundersökning som gjordes 2 Se kapitel 4 för mer statistik om de aktörer som ställer säkerhet. 2014 av svenskars köp av resor framkom att av rese- närerna valde att själva sätta samman sin resa. Enligt undersökningen var det flygresa och hotell som var vanligast att boka själv. Mer än var femte resenär bokade även hyrbil och nästan lika många båt-, tåg- eller evenemangsbiljetter. Källa: YouGov på uppdrag av If, 2014.3 Det är vanligt att dela in aktörerna på marknaden i researrangörer och resebyråer, där researrangörer vanligen är ett företag som pro- ducerar och säljer resor medan en resebyrå snarare är att betrakta som en återförsäljare av resor. Denna uppdelning är dock inte helt skarp. Ett bolag kan vara researrangör i ett sammanhang och sam- tidigt resebyrå i ett annat. De största researrangörerna är medlemmar i branschorganisa- tionen i (RiS). Medlemmarna är Ving, , , Solresor, Detur, EF, Langley och STS Alpresor. De flesta resebyråer och en stor del av de researrangörer som inte är medlemmar i är organiserade i Svenska resebyrå- föreningen (SRF), som har drygt 260 medlemsföretag. Medlemmarna är både stora och små resebyråer och researrangörer, svenska och internationella resebyråkedjor samt renodlade internetresebyråer. Enligt SRF:s statistik finns det cirka 600 researrangörsföretag i . De allra flesta av dessa företag arrangerar och säljer paket- resor till konsumenter. Till detta kommer drygt 280 företag som kan betraktas som resebyråer. Av dessa uppskattar SRF att cirka 140 före- tag är helt inriktade på privatreseförsäljning och cirka 60 företag är 3 Undersökningen genomfördes av YouGov på uppdrag av If med 1 180 perso- ner som varit på utlandsresa med minst två övernattningar . Övriga cirka 80 resebyråer säljer både privat- och affärsresor.4 SRF bedömer att researrangörerna och resebyråerna sysselsätter totalt cirka 7 000 personer, varav ungefär hälften arbetar med privat- resor. av de svenska researrangörernas och resebyrå- ernas totala försäljning sker över internet, enligt en bedöm- ning från SRF. Dessa resor säljs bl.a. genom s.k. OTA:er. OTA är en förkortning av ”online ” och begreppet används för att beskriva aktörer som är helt inriktade på att sälja resor via inter- net. Det är vanligt att företag som säljer resor via internet gör det under flera olika varumärken. Det företag som har de flesta varu- märkena är E-traveli/Svenska resegruppen. Företaget säljer resor från bl.a. hemsidorna och varumärkena , , och . Merparten av de företag som säljer resor på internet gör det under sitt eget varumärke, t.ex. och . Vid sidan av resebyråernas onlineförsäljning finns det digitala tjänster i form av rena söktjänster. Tanken med dessa tjänster är att erbjuda en möjlighet att hitta och jämföra resor från flera leverantörer. Företagen bakom tjänsterna säljer inte själva res- orna, utan tjänar pengar på provisioner från reseföretagen och eventu- ell merförsäljning via tjänsterna. Exempel på sådana s.k. metasök- motorer är Skyscanner, Momondo och . Flera av sök- tjänsterna ägs dock av koncerner som också består av företag som säljer resor. I takt med att konsumenterna i högre utsträckning vant sig vid att köpa resor via internet har den internationella konkurrensen på marknaden ökat. Det gäller både svenska företag som vänder sig till utländska resenärer och utländska företag som vänder sig till svenska resenärer. Exempel på det senare är företagen Expedia och . 4 Marknadsuppgifter 2014, SRF. Researrangörers och resebyråers försäljning SRF sammanställer försäljningsstatistik för researrangörer och rese- byråer i . Sammanställningen görs genom att hämta informa- tion ur årsredovisningarna för de företag som använder någon av de s.k. SNI-koderna för resebyråer eller researrangörer. Siffrorna är där- för inte exakta utan utgör en uppskattning av marknadens storlek. Enligt denna uppskattning såldes resor för totalt , varav cirka 24 miljarder var privatresor sålda av researrangörer och cirka 15 miljarder var privatresor sålda av resebyråer. Fördelningen mellan privat- och affärsresor är baserad på uppskattningar av resebyråernas inriktning och inrymmer därför viss osäkerhet. SRF sammanställer även mer detaljerad statistik för enbart rese- byråernas försäljning5. I denna finns försäljningen uppdelad på olika sorters resor. sålde resebyråer charterresor för , egna arrangemang för och övriga förmedlade paketresor för . Den totala försäljningen var . Bussresearrangörer, passagerarrederier och ideella föreningar m.fl. kan också vara researrangörer Paketresor säljs även av passagerarrederier och bussresearrangörer. Totalt reste drygt 27 miljoner passagerare med passagerarfärjor , varav drygt 25 miljoner reste med färjerederiernas utrikes- linjer. Den övervägande delen av dessa resor är dock rena passagerar- transporter som det inte ställs resegarantier för. Inkvartering som tillhandahålls vid en kryssning anses däremot utgöra en inkvartering och därmed också en resetjänst, vilket gör att det ställs resegarantier för dessa. Även när det gäller busstrafiken utgörs den övervägande delen av trafiken av andra resor än paketresor. Det finns dock ett stort antal bussresearrangörer som säljer paketresor och ställer resegarantier för sin verksamhet. fanns cirka 600 turist- och beställnings- bussföretag i . Cirka 500 av dessa hade färre än 10 anställda. 5 Statistiken bygger på ett urval av resebyråer. Totalresultatet beräknas med hjälp av antagan- det att det insamlade materialet representerar cirka 2/3 av den totala affärsvolymen för . Det antas också att fördelningen per produktgrupp är densamma för samt- liga resebyråer som ingår i urvalet. Turist- och beställningstrafiken omsatte under år 2014.6 Även ideella föreningar som ordnar resor för sina medlemmar kan betraktas som researrangörer. Besöksnäringen är benämningen på den näringsverksamhet som bidrar med tjänster inom turism – t.ex. hotell, stuguthyrning, camping, restauranger, delar av detaljhandeln, skidliftar, naturturism- och upplevelseföretag. Turismen i , och därmed företagen inom besöksnäringen, har vuxit kontinuerligt . Svensk turism sysselsätter knappt 165 000 personer och jobbtillväxten sker snabbare än i andra näringar.7 Utvecklingen är driven av både global och nationell efterfrågan. uppgick den svenska turism- konsumtionen till , varav 113 miljarder ut- gjorde utländska besökares konsumtion. Besöksnäringen är starkt beroende av samspelet mellan privat och offentlig verksamhet.8 Det regionala och lokala samordnings- och utvecklingsansvaret för besöksnäringen ligger i regel i offentlig regi, vilket gör regioner och kommuner till nyckelaktörer. Inte sällan är det en gemensam destinationsorganisation – på regional, eller lokal nivå – som ansvarar för den gemensamma marknadsför- ingen och paketeringen av företagens produkter. Det genomgående syftet med dessa organisationer är att samla och samordna destina- tionens turismaktörer, med tonvikt på antingen marknadsföring eller utveckling, eller båda delarna. Hur ägarformerna av dessa organisa- tioner ser ut varierar, liksom deras exakta uppdrag och finansiering.9 Detta medför att det finns kommuner, regioner och helt eller delvis kommunalt ägda destinationsorganisationer som ställer resegarantier. 6Fler reser med turistbuss, , . 7Fakta om svensk turism, 2016. 8Under 2012–2015 genomförde på uppdrag en satsning på destinationsutveckling om totalt i statliga medel, och totalt i medfinansiering. –2019 genomför en uppföljande satsning med åtta medverkande destinationer, med en statlig budget på totalt , och lika stor medfinansiering. 9I en genomförd kartläggning av svenska destinationsorganisationer framgår att av 170identifierade organisationer är helt offentligt ägda, privat ägda, och samägda mellan privata och offentliga aktörer och då ofta med en jämn ägar- fördelning där en offentlig aktör äger och de privata aktörerna står för reste- rande andel. Källa: , 2016. Historisk utveckling av antalet flygpassagerare Som framkommit ovan innehåller en paketresa i de flesta fall en flygresa. Flygresestatistiken ger därför en viktig bild av resemarkna- den. Transportstyrelsen för statistik över antalet flygpassagerare i . Passagerarutvecklingen på svenska flygplatser för perioden –2015 redovisas i figur 3.1. reste 20,9 miljoner passage- rare från en svensk flygplats. Det är en uppgång från år 2005.10 Källa: Transportstyrelsen. Transportstyrelsens statistik delas upp i linje- respektive charter- flyg11. När man studerar utrikes charterflyg separat kan konstateras att även dessa resor har ökat, dock inte lika mycket som det totala flygresandet. reste knappt 1,9 miljoner passagerare med utrikes charterflyg från . Det är en uppgång till 11Charterflyg utgör endast en del av de flygresor för vilka det ställs resegaranti, bl.a. efter- som resegaranti även ska ställas för paketliknande resor. Därtill kommer att en stor mängd paketresor görs med reguljärflyg. Antalet charterresor har alltså ökat som charterresornas andel av det totala antalet utrikes flygresor har minskat. Charterresorna utgjorde av de totala utrikes flygresorna . Källa: Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har även tidsserier med data över flygtrafiken , uppdelat endast på utrikes- och inrikesflyg. I den statistiken är det tydligt att resandet har ökat och att det är utrikesflyget som står för den största delen av ökningen i både rela- tiva och absoluta tal. Utveckligen illustreras i diagrammet nedan. Källa: Transportstyrelsen. Antal ankommande och avresande passagerare i utrikes trafik samt antal avresande passagerare i inrikes trafik. 3.3Den fortsatta utvecklingen av resemarknaden Lagändringar medför ändringar i indelningen av resemarknaden Ur utredningens perspektiv har, som tidigare nämnts, indelningen av resemarknaden i paketresor respektive andra resor varit av intresse för att beskriva resemarknaden. Skälet till det är att det nuvarande resegarantisystemet omfattar i huvudsak paketresor och paketlik- nande resor. Till följd av det nya paketresedirektivet och de lagänd- ringar som utredningen har föreslagit i delbetänkandet kommer emellertid delvis andra resor än de som utgör paketresor att om- fattas av den nya regleringen. Dessutom kommer en del av de egen- komponerade semesterresorna utgöra s.k. kopplade researrange- mang och de kommer därmed att omfattas av resegarantisystemet. Vidare innebär de föreslagna lagändringarna att en del av de resor som är resegarantipliktiga inte längre kommer att omfattas av resegarantisystemet. Förutom att det sagda innebär svårigheter att jämföra t.ex. antalet sålda paketresor före lagändringarna med den beräknade försäljningen av paketresor efter lagändringarna kan de ändrade reglerna också innebära att sättet att sälja resor på ändras. Det är rimligt att utgå ifrån att en del aktörer kan komma att anpassa sina affärsmodeller i syfte att undvika att behöva ställa resegaranti för resetjänsterna. Med detta sagt är det ändå av intresse att försöka bilda sig en uppfattning av den fortsatta utvecklingen av resemarkna- den. Den absoluta merparten av de resor som det ställs resegaranti för innehåller en flygresa. Det är mot den bakgrunden särskilt intressant att ta del av de prognoser som finns rörande den fram- tida flygtrafiken. Transportstyrelsens prognos över den framtida flygtrafiken Transportstyrelsen gör löpande prognoser för den framtida flyg- trafiken.12 Prognoserna är framskrivningar utifrån nuvarande trend och antaganden om BNP-utvecklingen eftersom utvecklingen av flygtrafiken och BNP-utvecklingen har ett starkt samband. I Transportstyrelsens modell för att prognostisera framtida flyg- resor antas efterfrågan på flygresor öka när BNP ökar med en procent. Med förväntad BNP-utveckling enligt Konjunk- turinstitutets prognoser ger Transportstyrelsens modell prognoser för det totala antalet avresande passagerare från svenska flygplatser som kan utläsas ur tabell 3.3. Källa: Transportstyrelsen. 12 Trafikprognos Luftfart, Prognos 2015–2021, Dnr TSL 2015-1331. Det innebär en prognostiserad ökning av flygtrafiken , vilket motsvarar en årlig genomsnittlig tillväxt på . Även den prognostiserade fördelningen mellan inrikes och utri- kes passagerare samt mellan linjefart respektive chartertrafik base- ras i huvudsak på trendframskrivningar av hur respektive relativa passagerarandelar utvecklats historiskt. Utrikestrafiken har ökat i en betydligt snabbare takt än inrikes- trafiken och Transportstyrelsen ser inget som talar emot att denna utveckling kommer att fortsätta. Med utgångspunkt i dessa trender görs de passagerarprognoser, uppdelat på inrikes- och utrikestrafik som framgår av tabell 3.4 nedan. Källa: Transportstyrelsen. Enligt prognosen kommer inrikestrafiken att öka och utrikestrafiken öka . Vad gäller fördelningen av utrikespassagerarna mellan linjefart och chartertrafik förväntar sig Transportstyrelsen störst tillväxt inom linjefarten. Chartertrafikens andel av den totala utrikestrafi- ken har minskat trendmässigt , en utveckling som Transportstyrelsen bedömer kommer att fortsätta prognos- perioden ut, dvs. uppgick andelen charterpassagerare till . I Transportstyrelsens prognoser minskar denna andel successivt och hamnar . Översatt i antal motsvarar det att antalet avresande charterpassagerare prognostiseras öka från drygt 1,9 miljoner år 2014 till 2,4 miljoner år 2021. Det är en ökning på , vilket kan jämföras med den prognostiserade ökningen av den totala utrikestrafiken på . Utmaningar med framtidsprognoser för resemarknaden Prognoserna över flygpassagerarutvecklingen är en framskrivning som inte tar hänsyn till större förändringar i resebranschen. Vi kan dock inte ta för givet att branschen fortsätter att se likadan ut i fram- tiden. Även om människor har rest är paketresor i den form vi känner dem ett relativt modernt fenomen med något halvsekels historia. Det är rimligt att anta att både reseaktörer och konsumentbeteenden kommer att förändras , på samma sätt som sker på andra omvärldsberoende marknader. Bland annat kan ny teknik ändra både resetjänsternas innehåll och företagens affärsmodeller. Traditionella sätt att paketera och sälja turisttjänster utmanas av moderna försäljningskanaler och ändrade drivkrafter hos individen, och tidigare väl definierade branscher interagerar och löper allt mer in i varandra, vilket möjliggörs genom nya digitala lös- ningar. Digitaliseringen och den s.k. delningsekonomin har redan ändrat t.ex. musikindustrin i grunden, och påverkar även tydligt rese- tjänster som taxi- och hotellnäringen. Ser vi till andra större samhällstrender som kan komma att påverka resebranschen finns internationalisering, säkerhetsläget i världen, ett förändrat klimat samt en demografi med en växande andel äldre i befolkningen. 3.4Konsumenternas upplevelse av resemarknaden Paketresor utgör av hushållens utgifter, enligt för . Det är ungefär lika mycket som hushållen lägger på bilverkstäder och försäkringar. av konsumenterna uppgav att en paketresa var ett av de största enskilda köpen de gjorde under föregående år. Enligt undersökningar hör marknaden för paketresor till de marknader som svenska konsumenter upplever minst problem med.13 Andra, enskilda resetjänster, upplevs som mer problematiska. Detta gäller framför allt tågresor men även i viss mån biluthyrning och flygresor. Semesterboende, som separat tjänst, uppfattas däremot som mindre problematiskt än både paket- resor och andra resetjänster. Flygresor kan störas av händelser som vulkanutbrott, strejker eller konkurser och när det sker får det betydande konsekvenser för konsumenterna. För flygresor handlar problemen framför allt om försenade eller inställda flyg och nekad ombordstigning, samt problem kopplade till bagagehanteringen. rappor- terar att åtskilliga flygbolag tänjer på det konsumentskyddande regelverket i sin behandling av konsumenterna och hänvisar till klagomålsstatistik som en indikator på detta. anger vidare att flygbolag är överrepresenterade bland de företag som inte följer () beslut.14 En svårighet med att tolka resultaten i Konsumentrapporten är dock att de enkätstudier rapporten bygger på innehåller frågor av typen ”Är du nöjd med ditt köp” vilket gör att lustfyllda saker, som resetjänster ofta är, tenderar att hamna högre än sådant som konsu- menter mer uppfattar som påtvingade tjänster, som köp av försäk- ringar och el. Det gör att det kan finnas upplevda konsumentproblem för resetjänster som inte syns fullt ut i en sådan jämförelse.15 13Mätningen sker utifrån faktorerna transparens, tillit, valmöjligheter och agerande. För mer information se Konsumentrapporten . 14Konsumentrapporten , s. 22. 15Se vidare resonemang i Konsumentrapporten , s. 15. Bakgrunden till den nu gällande resegarantilagen (1972:204) har be- skrivits i utredningens delbetänkande, SOU 2016:56, s. 88–92 var- till hänvisas. Det huvudsakliga syftet med lagen var att säkerställa att resenärer som köpte vissa typer av resor av arrangörer som inte hade ekonomiska förutsättningar att fullfölja sina åtaganden tillför- säkrades ersättning för sina förskottsbetalningar och en rätt till hem- resa genom en särskild resegaranti. Resegarantilagen kräver därför att arrangörer och återförsäljare av paketresor ställer säkerhet innan de marknadsför en paketresa. Säkerheten ställs hos Kammarkollegiet och ska, om inte Kammarkollegiet beslutar annat, bestå av en av bank, försäkringsbolag eller kreditmarknadsbolag utfärdad betalnings- utfästelse som fullgörs vid anfordran. Säkerhetens storlek bestäms av Kammarkollegiet utifrån principen att varje researrangör ska svara för sina åtaganden. Premie, avgift, Källa: figur. Beslutade garantier, aktörer och belopp Alla beslut om garantier redovisas av Kammarkollegiet. Det totala be- loppet för samtliga garantier var . var det totalt 2 431 aktörer som hade ställt säkerhet hos Kammarkollegiet, varav 1 748 hade ställt indivi- duella garantier och 683 aktörer ingick i två kollektiva garantier. I figur 4.2 redovisas hur det totala beloppet har ökat . Källa: Kammarkollegiets årsredovisningar –2015. De ställda säkerheterna består av dels garantier som ställts tills vid- are, dels tillfälliga garantier som gäller under reseaktörernas hög- säsonger. Storleken på de totala garantierna varierar alltså över året. I figur 4.3 redovisas därför hur de totala garantierna varierat månads- vis . Det genomsnittliga värdet var . Den lägsta nivån på de totala garan- tierna noterades , och låg då på (under genomsnittet). Den högsta nivån notera- des , då beloppet uppgick till (18 pro- cent över genomsnittet). Garantierna följer ett säsongsmönster med tydliga ökningar månad . 2015 har de totala garantierna ökat med 23 pro- cent, vilket avspeglas i trendlinjen i diagrammet. Källa: data från Kammarkollegiet, . Storleksmässigt är garantierna mycket ojämnt fördelade mellan rese- aktörerna. Ett stort antal aktörer har relativt små garantier som några få aktörer står för en betydande del av det totala beloppet. De tre företag som ställer störst garantier (Ving, och ) har tillsammans ett beslutat garantibelopp på drygt 3,2 miljar- der kronor. Det motsvarar mer än hälften av de totalt beslutade garantierna från de cirka 2 400 aktörer som ingår i systemet. Figur 4.4 visar fördelningen av garantierna efter beslutat garanti- belopp och antal aktörer. Varje punkt motsvarar antalet aktörer som har ett visst beslutat garantibelopp. Figuren visar därmed den ytterst ojämna fördelningen. Det framgår att ju högre garantibeloppet är desto färre aktörer har beslut på det beloppet. Punkterna till höger i figuren visar att det endast är enstaka aktörer som har de högsta garantibeloppen. Längst till vänster i figuren syns det stora antal aktörer som har relativt små garantier. Till exempel hade 451 aktörer beslut om garanti på ett belopp om vardera, 229 aktö- rer på ett belopp om och 193 aktörer på ett belopp om . Dessa belopp är dock så låga i jämförelse med de högsta beloppen till höger i figuren att skillnaden mellan de låga beloppen inte ens går att utläsa. Källa: Kammarkollegiets data över ställda garantier, . Av alla aktörer i systemet ställde en garanti på vardera eller lägre. Tillsammans ställde dessa av aktörerna garantier på , vilket alltså motsvarade av de totala garantierna. Den ojämna fördelningen av garantierna medför att det blir miss- visande att beskriva och analysera systemet utifrån genomsnitts- värden. En jämförelse med respektive visar att fördelningen har varit liknande även historiskt. I figur 4.5 jämförs fördelningen av storleken på garantierna . Beloppen är inte inflationsjusterade. Källa: Kammarkollegiets data , SOU 1999:140 och Ds 1994:109. Kammarkollegiets beräkning av garantibeloppet och beslut Kammarkollegiet beräknar som huvudregel resegarantins storlek individuellt för varje reseaktör. Garantibeloppet baseras på de upp- gifter som aktören lämnar till Kammarkollegiet. Beräkningen av garantibeloppets storlek påverkas av antalet resenärer som reser hur före avresan resenären ska slutbetala om kostnader för hemtransport kan behövas. Garantibeloppet ska täcka alla förskott som betalats för resan, t.ex. anmälningsavgifter och slutbetalningar. Det ska också täcka andra tjänster som ingår i avtalet och, om det är aktuellt, kostnader för hemtransport. Garantibeloppen kan, som tidigare framgått, variera från månad till månad. Kammarkollegiet beräknar beloppet genom att lägga ihop inbetalda slutbetalningar, anmälningsavgifter och kostnader för hemtransport under den aktuella månaden. Summan ökas och avrundas till ett jämnt belopp. Reseaktören måste ha en bottengaranti som gäller tills vidare och som räcker för att täcka av året. Om botten- garantin inte räcker för att täcka årets samtliga månader komplette- ras den med en eller flera tilläggsgarantier som gäller under tids- begränsade perioder. Om resenärerna alltid betalar i efterskott och arrangemanget inte innefattar några transporter kan aktören medges undantag från skyldigheten att ställa säkerhet. Om researrangemangen ifråga är av den karaktären att det enligt resegarantilagen föreligger en skyldig- het för reseaktören att ställa säkerhet måste aktören dock alltjämt anmäla sin verksamhet till Kammarkollegiet för att få prövat om ett undantag kan medges. Utgångspunkten är att varje enskild aktör ska ställa garanti. Det finns dock två kollektiva garantier hos Kammarkollegiet. I dessa fall har ett antal aktörer getts möjlighet att ställa kollektiva garantier genom sin branschorganisation. Dessa två garantier är ställda av Visita, branschorganisationen för den svenska besöksnäringen, respektive föreningen på Lantgård.