sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Vidare anges det i artikeln att givaren får erhålla sådan kompensation som är strikt begränsad till ersättning för de utgifter och olägenheter som hänför sig till donationen. Med- lemsstaterna fastställer de omständigheter under vilka kompensation får beviljas. Medlemsstaterna ska enligt artikeln också sträva efter att säkerställa att tillvaratagandet av vävnader och celler är sådant att det sker på ideell grund. 7.3.4Två resolutioner av om bl.a. surrogatmoderskap utfärdade en resolution om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa mäns våld mot kvinnor (2010/2209()). I resolutionen tar parlamentet upp frågan om surrogatmoderskap. Där sägs bl.a. följande. uppmanar medlemsstaterna att erkänna det allvar- liga problemet med surrogatmödraskap, som är ett utnyttjande av kvinnans kropp och hennes reproduktiva organ. […] Europaparlamen- tet framhåller att kvinnor och barn är föremål för samma slags utnytt- jande, och att bägge kan betraktas som varor på den internationella reproduktionsmarknaden, samt att dessa nya reproduktionsordningar, såsom surrogatmödraskap, ökar handeln med kvinnor och barn och antalet illegala adoptioner över nationsgränserna. Surrogatmoderskap har tagits upp i resolution av om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området (2015/2229()). Där uttalas följande. fördömer surrogatmoderskap såsom stridande mot kvinnans människovärde, eftersom hennes kropp och dess reproduk- tiva funktioner utnyttjas som en handelsvara. Parlamentet anser att surrogatmoderskap – som innebär att förökningsförmågan, framför allt hos utsatta kvinnor i utvecklingsländerna, utnyttjas och att människo- kroppen används för ekonomisk eller annan – ska förbjudas och i brådskande ordning behandlas i instrument för de mänskliga rättig- heterna. 7.3.5Europaparlamentets resolution om donation antog en resolution om donation av vävnader och celler. I resolutionen uppmanas staterna att förbjuda ekonomiska incitament för av vävnader och celler. Parlamentet poängterar vikten av att donation av vävnader och celler ska vara frivillig och uttrycker oro över den svarta mark- nad för spermier och ägg som håller på att uppstå. Man uppmanar medlemsstaterna att ta itu med de risker som detta medför både etiskt och för folkhälsan. 7.3.6En komparativ studie på uppdrag av utskott om rättsliga frågor På uppdrag av utskott om rättsliga frågor har en arbetsgrupp genomfört en studie av surrogatmoderskap i EU:s medlemsstater. Syftet med studien, vars resultat redovisades i en rapport , var att utvärdera om EU bör och kan anta enhetliga regler om surrogatmoderskap. ten var att det inte går att identifiera en enhetlig rättslig trend inom EU, men att alla medlemsstater tycks vara eniga om behovet av att det är tydligt definierat vem eller vilka som är ett barns rättsliga för- äldrar. Europeiska unionens domstol () har i två mål slagit fast att det enligt unionsrätten inte krävs att de kvinnor som har fått barn med hjälp av en surrogatmor – här kallade tilltänkta mödrar – kommer i åtnjutande av föräldraledighet (domar i målen C-167/12 och C-363/12). I båda målen hade personer i fått barn genom surrogatarrangemang i respek- tive . De tilltänkta mödrarna ansökte om betald ledighet. Ansökningarna avslogs med motiveringen att kvinnorna aldrig hade varit gravida och att barnen inte hade adopterats av föräldrarna. De nationella domstolarna begärde ett förhandsavgörande och önskade klarhet i om ett avslag i aktuella fall strider mot direktivet om gravida arbetstagare6 eller om det utgör könsdiskriminering eller diskriminering på grund av funktionshinder (sådan diskriminering är förbjuden enligt direktiv /54/CE27 respektive 2000/78/CE38). angav i huvudsak följande. Unionsrätten innebär ingen rätt för tilltänkta mödrar att komma i åtnjutande av mamma- ledighet eller likvärdig ledighet. För att kunna beviljas mammaledig- het enligt direktiv /85/EEG om arbetstagare som är gravida krävs det att den berörda arbetstagaren har varit gravid och fött barnet. En tilltänkt mor, dvs. en kvinna som har blivit mor genom ett surrogatarrangemang, omfattas således inte av det direktivet. Ett beslut att neka mammaledighet för en tilltänkt mor kan inte heller anses utgöra könsdiskriminering enligt direktiv /54/EG om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet eller stå i strid 6Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG) (EGT L 348, s. 1; svensk specialutgåva, område 5, volym 6, s. 3). 7Europaparlamentets och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, s. 23). 8Rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (EGT L 303, s. 16). med direktivet 2000/78/EG, enligt vilket alla former av diskrimi- nering på grund av funktionshinder är förbjudna. Ett tjugotal medlemmar i har undertecknat en deklaration om surrogatmoder- skap.9 I deklarationen anges det – med hänvisning till ett antal internationella konventioner – att surrogatmoderskap är oförenligt med de berörda kvinnornas och barnens värdighet och att det är en kränkning av deras grundläggande rättigheter.10 lade ett tjugotal medlemmar i den parla- mentariska församlingen fram en motion om en resolution om surrogatmoderskap.11 Det anges i dokumentet att det inte har disku- terats i den parlamentariska församlingen och att det bara gäller för de medlemmar som har undertecknat det. I dokumentet anges det också i huvudsak följande. Surrogatmoderskap är ett växande feno- men som innebär komplexa utmaningar i fråga om de inblandade barnens och kvinnornas mänskliga rättigheter. Det undergräver dessutom surrogatmoderns mänskliga värdighet, eftersom hennes kropp och dess reproduktiva förmåga används som en vara. Kom- mersiellt surrogatmoderskap är förbjudet i de flesta europeiska stater, men är ändå vanligt förekommande genom att européer reser utomlands för att få ett barn. Detta väcker särskilda farhågor angående exploatering av utsatta kvinnor och fertilitetsturism som resulterar i en svart marknad för ”försäljning av barn”. Surrogat- moderskap innebär även att man bortser från barnets rättigheter och mänskliga värdighet, genom att barnet förvandlas till en pro- dukt som kan köpas och säljas. De undertecknade medlemmarna lyfter fram och dess artiklar om att barn har rätt att skyddas från övergrepp och exploatering. De lyfter också fram att surrogatmoderskap innebär en manipulation avseende barnens identitet och föräldraskapet till 9Skriftlig deklaration nr 522, dokument 12934, . 10Originaltexten lyder som följer. ”The undersigned members of the Parliamentary Assembly affirm that surrogate motherhood is incompatible with the dignity of the women and children concerned and is a violation of their fundamental rights.” 11Human Rights and ethical issues related to surrogacy, Motion for a resolution, doku- ment 13562, . dem, och leder till att de berövas alla rättigheter till surrogatmodern. Enligt medlemmarna har senare forskning visat att detta är skadligt för barnets hälsa och utveckling. I motionen uppmanar medlem- marna den parlamentariska församlingen att närmare undersöka de frågor som surrogatmoderskap ger upphov till – särskilt koppling- arna till kvinnors reproduktiva hälsa, människohandel och barns hälsa – och att församlingen diskuterar verktyg för att hantera problemet. Parallellt med denna utredning har det pågått ett arbete med framtagande av en rapport om mänskliga rättigheter och etiska frågor kopplade till surrogatmoderskap. Vi har inte haft möjlighet att beakta det som sägs i rapporten, eftersom den är tänkt att pub- liceras och debatteras i den parlamentariska församlingen först under 8 Regleringen i några andra länder Vi har bl.a. som uppdrag att ta ställning till om surrogatmoderskap bör tillåtas i och om det bör bli tillåtet att genomföra assisterade befruktningar där både ägg och spermier kommer från andra än de tilltänkta föräldrarna. I detta avsnitt ska vi behandla hur regleringen på dessa områden ser ut i några andra länder. När skrev rapporten be- fruktning – etiska aspekter (Smer 2013:1) gällde följande. Donation av befruktade ägg var tillåtet i 15 av EU:s medlemsstater och förbjudet i sju medlemsstater. I fem länder hade metoden inte reglerats i lag. Donation av befruktade ägg var också tillåtet i en hel del länder utanför EU, bl.a. i , , , , och . Surrogatarrangemang var tillåtna i 12 av 27 medlems- stater. I de kvarvarande 15 medlemsstaterna var surrogatarrange- mang direkt eller indirekt otillåtna. Surrogatarrangemang var också tillåtna i en del andra länder, bl.a. i , och vissa del- stater i . Vi ska i de följande avsnitten behandla regleringen om assisterad befruktning och föräldraskap i de övriga nordiska länderna samt i , och vissa delstater i . En viktig an- ledning till att vi har valt de senare tre länderna är att de tillåter alla eller nästan alla former av assisterade befruktningar och surrogat- arrangemang. En annan anledning är att det finns fler likheter mellan och dessa tre länder än mellan och många andra län- der som tillåter samma eller liknande förfaranden, t.ex. och . Med likheter avses här likheter i fråga om bl.a. sociala, eko- nomiska och kulturella förhållanden. Avsnitten om de nordiska länderna är utformade på i stort sett samma sätt. Avsnitten om och innehåller Regleringen i några andra länder en mer detaljerad beskrivning av de relevanta regleringarna och de gällande riktlinjerna. Detta beror på att dessa länder tillåter vissa förfaranden som inte tillåts i och de övriga nordiska länder- na. Som exempel på förfaranden kan nämnas användning av donera- de befruktade ägg. Avsnittet om har begränsats på så sätt att vidär bara behandlar regler om surrogatarrangemang i vissa delstater. 8.2.1Förutsättningar för en assisterad befruktning I regleras assisterad befruktning i loven om assisteret re- produktion i forbindelse med behandling, diagnostik og forskning m.v (fortsättningsvis lagen om assisterad befruktning). Lagen trädde 1997 och har sedan ändrats ett flertal gånger.1 Ordet kvinna betyder i lagen en person med livmoder eller äggstocksvävnad. Ordet man betyder en person med minst en testikel (1 § tredje stycket). Assisterad befruktning erbjuds numera till kvinnor som är gifta eller som sammanlever med en man under äktenskapsliknande för- hållande, men också till kvinnor i samkönade förhållanden och till ensamstående kvinnor. När lagen om assisterad befruktning inför- des , omfattades inte ensamstående kvinnor och samkönade par. I praktiken kunde de ändå få tillgång till behandling av barn- morskor på privata kliniker, eftersom lagens regler bara avsåg behand- ling som genomfördes av en läkare. Den nuvarande ordningen, som har tillämpats och som gäller för både offentliga och privata sjukvårdsinrättningar, föregicks av en intensiv debatt om rätten för ensamstående kvinnors och samkönade pars tillgång till assisterad befruktning.2 Den kvinna som ska genomgå en assisterad befruktning får inte vara (6 §). I praktiken tillämpar de offentliga sjuk- husen en lägre åldersgräns om 40 år.3 1Vid ikraftträdandet benämndes lagen lov om kunstig befrugtning i forbindelse med lægelig behandling, diagnostik og forskning m.v. Genom en lagändring slopades ordet lægelig och senare har orden kunstig befrugtning ersatts med assisteret reproduktion i såväl rubriken som författningstexten. 2Nordiska ministerrådet (2006), Assisted Reproduction in the Nordic Countries. A compara- tive study of policies and regulation. Tema Nord 2006:505. 3Enligt uppgift från Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse . Regleringen i några andra länder Assisterad befruktning kan i vissa fall vägras på grund av bristan- de omsorgsförmåga. Regler om detta finns i 6 a och 6 b §§. I det första lagrummet, som tillämpas om kvinnan eller paret har hemvist i , anges det i huvudsak följande. Om den vårdpersonal som ansvarar för behandlingen anser att det finns tvivel om en ensam- stående kvinnas eller ett pars förmåga att ta hand om ett barn, ska ärendet lämnas över till . Beslut om huruvida be- handlingen ska tillåtas eller inte fattas sedan av förvaltningen. Det andra lagrummet, dvs. 6 b §, tillämpas om kvinnan eller paret saknar hemvist i . Enligt det lagrummet ska den ansvariga vård- personalen vägra att utföra en assisterad befruktning om det råder uppenbart tvivel om kvinnans eller parets omsorgsförmåga. Innan en behandling genomförs, ska ett skriftligt samtycke häm- tas in från kvinnan och hennes eventuella make eller partner. Den behandlande läkaren måste kontrollera att samtycket är giltigt när behandlingen påbörjas (23 §). 8.2.2Behandling med donerade könsceller I är det är tillåtet att vid en assisterad befruktning använda antingen donerade ägg eller donerade spermier. Det är däremot inte tillåtet att vid en behandling använda både donerade ägg och done- rade spermier eller donerade befruktade ägg. En förutsättning för behandling med donerade könsceller är alltså att ägget kommer från den kvinna som ska föda barnet eller att spermierna kommer från hennes partner (5 § lagen om assisterad befruktning). Det krävs alltid ett skriftligt samtycke från donatorn för att hans eller hennes könsceller ska få användas vid assisterad befruktning (23 §). Donatorn kan vara anonym, men kan också välja att inte vara anonym. En icke anonym donator kan antingen vara känd för mottagaren eller öppen på så sätt att parterna avtalar om vilka upp- lysningar som barnet eller föräldrarna ska få tillgång till samt hur och när detta ska ske. En spermiedonator kan donera sina könsceller till behandling av en viss person. Huvudregeln är då att han betrak- tas som barnets rättsliga far. Vi återkommer till detta i avsnittet om den föräldraskapsrättsliga regleringen. Regleringen i några andra länder 8.2.3Behandling med enbart donerade könsceller Det Etiska Råd i har tagit ställning till frågor som rör assisterad befruktning med enbart donerade könsceller. Ställ- ningstagandena finns redovisade i rapporten ud- talelse om embryo- og dobbeltdonation (). Assisterad befruktning med dobbeltdonation innebär enligt rapporten att man vid en behandling använder både donerade ägg och donerade sper- mier. Rådets ställningstaganden innebär i huvudsak följande. En majoritet av rådets medlemmar (13 av 17) är positiv till att tillåta assisterad befruktning med donerade befruktade ägg och assiste- rad befruktning med både donerade ägg och donerade spermier. Enligt majoriteten finns det nämligen inga etiska hänsyn som talar mot ett tillåtande av dessa behandlingsmetoder. Ett tillåtande av metoderna förutsätter dock, menar majoriteten, ett upphävande av möjligheten för att vara anonyma. Det förutsätter också att de blivande föräldrarna får tydlig information om vikten av att berätta för barnet om dess tillkomst samt att frysförvaringstiden för befruktade och obefruktade ägg uppgår till längst . Av de övriga fyra medlemmarna i rådet är två delvis positiva till att tillåta metoderna och två negativa till att göra det. 8.2.4Behandling inom ramen för ett surrogatarrangemang Det finns flera bestämmelser i dansk rätt som syftar till att motverka surrogatarrangemang. En sådan bestämmelse finns i 13 § lagen om assisterad befruktning. Enligt den bestämmelsen får en assisterad befruktning inte utföras i sådana fall där det finns ett avtal om att en kvinna ska föda barnet åt någon annan. En överträdelse av för- budet kan medföra straff (29 § samma lag). En annan sådan bestäm- melse finns i 31 § børneloven (lov nr 460 af ). Enligt den bestämmelsen är ett avtal ogiltigt om det innebär att den kvinna som föder barnet ska överlämna barnet till någon annan. Den som i vill bli förälder genom ett surrogatarrangemang kan alltså inte förlita sig på ett avtal. Enligt 33 § adoptionsloven är det förbjudet att tillhandahålla eller ta emot hjälp i syfte att förmedla kontakt mellan en kvinna och en tilltänkt surrogatmoder samt förbjudet att annonsera i sådant syfte Regleringen i några andra länder (33 § lagen). Den som bryter mot denna bestämmelse kan dömas till böter eller fängelse (34 § lagen). Det Etiske Råd i har tagit ställning i frågor som rör surrogatarrangemang. Ställningstagandena, som finns redovisade i rapporten Det etiska råd: International handel med menneskelige æg, rugemoderskab organer, innebär i huvudsak följande. Alla medlemmar i rådet anser att kommersiellt surrogatmoderskap är etiskt problematiskt. En knapp majoritet vill dock inte, som mino- riteten, förbjuda alla former surrogatmoderskap. Några medlemmar uppmanar i stället lagstiftarna att se över möjligheterna att under- lätta tillgången till altruistiskt surrogatmoderskap i . Några anser till och med att man bör främja någon form av certifierade, kommersiella surrogatmoderskap. Den föräldraskapsrättsliga regleringen finns i børneloven. Här redo- visas de bestämmelser som gäller vid assisterad befruktning. Den kvinna som föder ett barn efter en assisterad befruktning ska alltid anses som barnets mor. Detta framgår av 30 §. Om en assisterad befruktning har utförts av vårdpersonal, eller under vård- personals ansvar, ska kvinnans make, registrerade partner eller part- ner under vissa förutsättningar anses som barnets far eller medmor. Förutsättningarna är att han eller hon har samtyckt till behandlingen och att barnet måste antas ha blivit till genom behandlingen. Sam- tycket ska vara skriftligt och innehålla en förklaring om att mannen ska vara barnets far eller att kvinnan ska vara barnets medmor (27 §). I 27 a § ges det en möjlighet för samkönade par att välja om en känd donator ska vara barnets far. Enligt lagrummet gäller följande. Om en kvinna är gift med en annan kvinna, eller har en registrerad partner eller en kvinnlig partner, och kvinnan har genomgått en assisterad befruktning med spermier från en känd donator, anses spermiedonatorn under vissa förutsättningar som barnets far. En förutsättning är att barnet måste antas ha kommit till vid behand- lingen. Donatorn måste också skriftligen ha förklarat att han ska vara barnets far. Även kvinnans maka, registrerade partner eller part- ner ska ha lämnat ett skriftligt samtycke till behandlingen. Regleringen i några andra länder na skriftligen förklarar att kvinnans maka, registrerade partner eller partner ska vara barnets medmor, gäller i stället det. Huvudregeln är att en spermiedonator inte anses som barnets far om donationen har skett till ett vävnadscentrum, till vårdpersonal eller till någon som arbetar under vårdpersonals ansvar (28 §). De ovan behandlade reglerna i 27 a § utgör således ett undantag från denna huvudregel. Det finns även andra undantag. I de situationer som inte omfattas av 27 § eller 27 a § ska nämligen spermiedona- torn anses som barnets far om han skriftligen har samtyckt till att en viss kvinna ska motta spermiedonationen och förklarat att han ska vara barnets far (27 b §). En spermiedonator ska normalt också anses som barnets far om behandlingen inte har utförts av vård- personal eller under vårdpersonals ansvar (27 c §). 8.3.1Förutsättningar för en assisterad befruktning I finns reglerna om assisterad befruktning i lagen om assisterad befruktning (lag 1237/2006). Lagen, som trädde i kraft , gäller för sådana behandlingar där könsceller eller embryon (fortsättningsvis befruktade ägg) från en människa förs in i en kvinna för att åstadkomma en graviditet. Lagen gäller också vid donation eller lagring av könsceller och befruktade ägg för assisterad befruktning. Om en mans obehandlade och olagrade spermier förs in i en kvinna utan att en läkare, eller någon annan utomstående, mot ersättning deltar i utförandet av åtgärden, anses det inte handla om en assisterad befruktning. Sådana fall omfattas därför inte av lagen. Assisterad befruktning kan utföras på ett par eller på en kvinna. Med par avses en kvinna och en man som lever tillsammans i äkten- skap eller under äktenskapsliknande förhållanden. Med kvinna avses såväl ensamstående kvinnor som kvinnor i samkönade relationer.4 Vid behandling av andra än olikkönade par, krävs att spermiedona- 4 Äktenskap mellan två personer av samma kön är inte tillåtet i . Däremot är registre- rat partnerskap tillåtet. Samkönade äktenskap kommer att bli möjliga genom lagändringar som träder i kraft (L156/2015). Regleringen i några andra länder torn har lämnat ett särskilt samtycke till behandlingen (mer om detta i det följande). Assisterad befruktning får enligt 8 § inte utföras, om 1.den som får behandling inte har gett sitt skriftliga samtycke, 2.den ena parten i ett par som får behandling är gift med en tredje person, 3.graviditeten på grund av kvinnans ålder eller hälsotillstånd kan medföra betydande fara för kvinnans eller barnets hälsa, 4.den som gett sitt samtycke till assisterad befruktning har åter- kallat samtycket eller avlidit, 5.det är uppenbart att barnet inte kan tryggas en balanserad upp- växt, eller 6.det finns anledning att anta att barnet kommer att ges bort som adoptivbarn. Beslut om assisterad befruktning fattas av den behandlande läkaren. Läkaren ska först försäkra sig om att förutsättningarna för behand- lingen är uppfyllda (11 §). 8.3.2Behandling med donerade könsceller Även i är det enligt bestämmelser i lagen om assisterad be- fruktning tillåtet att vid en assisterad befruktning använda antingen donerade ägg eller donerade spermier. Det är dessutom tillåtet att använda både donerade spermier och donerade ägg samt donerade befruktade ägg. En förutsättning för att få använda donerade befruk- tade ägg är dock att äggen har skapats av det donerade parets egna könsceller och för parets eget bruk. Om äggen har skapats av done- rade ägg eller donerade spermier, får de alltså inte doneras till ett annat pars eller till en annan persons assisterade befruktning (20 §). Regleringen bygger på tanken att det inte ska vara tillåtet med vidare- överlåtelse av könsceller och befruktade ägg.5 5 Regeringens proposition till med förslag till lag om assisterad befruktning samt till lag om ändring av lagen om faderskap (RP 3/2006 rd), s. 36. Regleringen i några andra länder I kan könsceller doneras av den som har fyllt och som har godkänts vid en hälsokontroll (13 §). En användning av könsceller vid assisterad befruktning förutsätter alltid donatorernas samtycken. En donator kan välja om hans eller hennes könsceller bara ska få användas vid behandling av olikkönade par eller om de också ska få användas vid behandling av andra personer, t.ex. ensamstående kvinnor. Om en manlig donator har gett sitt sam- tycke till att hans spermier får användas vid behandlingar av t.ex. ensamstående kvinnor, kan han också samtycka till att fastställas som far till de barn som föds efter sådana behandlingar. En donator kan alltid återkalla lämnade samtycken fram till dess att könsceller- na har använts vid en assisterad befruktning. Vid behandling med donerade befruktade ägg räcker det att kvinnan eller mannen åter- kallar sitt samtycke för att äggen inte längre ska få användas (16 §). Donerade könsceller och befruktade ägg får användas under fem- ton år efter donationen, och för högst fem mottagare (4 och 6 §§). Det finns inget som hindrar att dessa fem mottagare an- vänder samma donators könsceller för att skapa mer än ett barn hos respektive mottagare. Uppgifter om , och om eventuella samtycken till att fastställas som far, sparas i ett särskilt donationsregister. Registret förs av Rättsskyddscentralen för hälsovården. Om en donator har samtyckt till att kunna fastställas som far, ska han underrättas om barnets födelse. Han ska också få uppgift om den donatorskod som har använts för honom och uppgift om den tjänstetillhandahållare som har utfört den assisterade befruktningen (18, 22 och 23 §§).