sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Utredningen bedömer därför att det inte kom- mer uppstå några större kostnader i dessa delar. I betänkandet föreslås att Kammarkollegiets försäkring ska ge rätt till ersättning för förlängd studietid som motsvarar tiden för frånvaro, under förutsättning att stipendium inte lämnas för den för- längda tiden. Premien för Kammarkollegiets försäkring per doktorand är . Förslaget innebär ingen höjning av premien enligt Kammarkollegiet. Ekonomiska och andra konsekvenser Meriteringsanställningar (biträdande lektor) När det gäller utredningens förslag om att en anställning som biträ- dande lektor bör införas är bedömningen att det inte kommer med- föra några ökade kostnader för universitet och högskolor. Mot bakgrund av att antalet forskar- och postdoktoranställning- ar ökat kraftigt (2001–2014) som antalet meriteringsanställningar minskat till nivå gör vi be- dömningen att resurser också bör kunna omfördelas från forskar- anställningar till biträdande lektorsanställningar. Förslaget om att regeringen bör sätta ett nationellt mål om att biträdande lektorer ska öka föreslås finansieras inom ramen för det anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå vid respektive universitet eller högskola, eller med externa medel. 9.3Konsekvenser för universitet och högskolor Förslagen i betänkandet innebär att universitet och högskolor ska fortsätta att utveckla arbetsgivaransvaret på ett sätt som är kvalitets- drivande för verksamheten. arbetar universitet och hög- skolor på många olika sätt förtjänstfullt med långsiktig personal- och verksamhetsplanering. Utredningens förslag till ändringar kan innebära ett visst merarbete i dessa delar. i () omfattas av förordningen om utbildningsbidrag för doktorander. Handelshög- skolan har inte använt utbildningsbidrag som studiefinansiering för doktorander . finns inga doktorander vid hög- skolan som finansierar sin forskarutbildning med utbildningsbidrag. Utredningen gör därför bedömningen att förslaget inte kommer att få några konsekvenser för i . Efter- som utbildningsbidraget föreslås avskaffas som studiefinansiering vid statliga universitet och högskolor bör bidraget även avskaffas för doktorander vid . Ekonomiska och andra konsekvenser 9.4Konsekvenser för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier Otrygga villkor medför en risk att begåvade studenter helt väljer bort utbildning på forskarnivå till förmån för arbete utanför forsk- ningen eller att doktorander väljer att avbryta utbildningen . Att kunna erbjuda goda studiesociala villkor är viktigt för möjlig- heten att attrahera, rekrytera och behålla de bäst lämpade doktoran- derna. Förslagen innebär att de studiesociala villkoren förbättras för de doktorander vid statliga universitet och högskolor vars utbild- ning på forskarnivå finansieras med utbildningsbidrag eller stipendier. Genom förslaget att ta bort utbildningsbidrag som studie- finansiering för doktorander kommer en större andel av doktoran- derna att vara anställda och därmed omfattas av samma sociala trygghetssystem som andra anställda vid statliga universitet och högskolor. För de doktorander som finansierar sin utbildning med stipendier innebär förslagen att dessa kommer anställas när det enligt utbildningsplanen återstår heltidsstudier av utbild- ningen. Även doktorander som har stipendier bör enligt utredningen antas efter extern utlysning. Förslaget kommer att innebära att en större andel av dessa doktorander under större delen av sin utbildningstid kommer att vara anställda och därigenom omfattas av samma sociala trygghetssystem som andra anställda. som dessa doktorander får stipendier gäller försäkringen från Kammarkollegiet vilken också föreslås ge rätt till ersättning för förlängd studietid som motsvarar tiden för frånvaro, under förutsättning att stipendium inte lämnas för den förlängda tiden. Detsamma gäller för de doktorander som kommer att finan- sieras av stipendier genom att de omfattas av undantagen för kapacitetsuppbyggnad och EU-samarbeten. Sam- mantaget innebär förslagen avsevärda förbättringar för doktorander. Förslaget om att införa en anställning som biträdande lektor inne- bär att karriärstrukturen blir mer tydlig och enhetlig vid statliga universitet och högskolor. Det främjar återväxten av framstående unga forskare. Öppna utlysningar främjar tillsammans med en enhet- Ekonomiska och andra konsekvenser lig anställning som biträdande lektor rörligheten mellan landets läro- säten. Det minskar således internrekryteringar och meriterings- anställningen i högskoleförordningen blir ingen återvändsgränd. Dessutom föreslås tiden före anställning som biträdande lektor minska från sju till . Det minskar den möjliga tiden för stap- ling av visstidsanställningar vilket bidrar till attraktiviteten för en karriär inom akademin. 9.6Konsekvenser för övriga berörda myndigheter I utredningen föreslås utökad uppföljning på några områden. Det är som är ansvarig statistikmyndighet för verksamheten vid universitet och högskolor. När det gäller uppföljningen av doktoranders studiefinansiering föreslår utredningen utöver nuvarande uppföljning av antal heltids- ekvivalenter fördelat på finansieringsform även uppgifter om sti- pendiegivare (utländsk eller svensk), stipendiebelopp per heltids- ekvivalent samt summa för tilläggsfinansiering. Sida-doktoranderna (sandwich-doktorander) ska inte ingå i underlaget utan bör följas upp separat i en egen grupp. Mot bakgrund av att utredningen föreslår att regeringen ska sätta nationella mål som innebär att biträdande lektorer ska öka , behövs även underlag om det framtida behovet av lärar- anställningar vid universitet och högskolor i . Dåvarande Hög- skoleverket tog fram ett sådant underlag till regeringen inför den forskningspolitiska propositionen 2005.4 bör ta fram ett sådant underlag som uppdateras . Vidare bör följa nyanställningar av biträdande lektorer för respektive lärosäte och också på följa upp i vilken omfattning dessa anställs tillsvidare som lektor. Det är i detta sammanhang av vikt att olika anställningsformer såsom exem- pelvis anställning som postdoktor och anställning som biträdande lektor redovisas var för sig. 4 Se Redovisning av uppdrag till att utreda det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor. (2003). Ekonomiska och andra konsekvenser När det gäller modeller för statistiska uppföljningar om anställ- ningar och användningen av på varandra följande visstidsanställningar vid universitet och högskolor samt av mobiliteten doktorander och forskande och undervisande personal föreslår utredningen tillsam- mans med hur sådana modeller kan utformas. Se vidare avsnitt 7.3.1 och avsnitt 8.5.1. I betänkandet föreslås att Kammarkollegiets försäkring ska ge rätt till ersättning för förlängd studietid som motsvarar tiden för från- varo, under förutsättning att stipendium inte lämnas för den för- längda tiden. medger Kammarkollegiet försäkring i sådana fall. Utredningen gör därför bedömningen att detta inte kommer påverka ärendemängden i någon större omfattning. hade Kammarkollegiet, som tidigare nämnts, cirka 15 ärenden. Beslut om anställningar vid statliga universitet och högskolor kan överklagas till . Förslaget om att ett beslut att avslå en ansökan om befordran får överklagas till nämnen och förslaget om ett nationella mål för ett ökat antal meri- teringsanställningar (biträdande lektorer) får sannolikt som konse- kevens att ärendetillströmningen till skolan ökar något. 9.7Konsekvenser för andra aktörer inom forskningssystemet Med hänvisning till den utveckling som beskrivs i kapitel 5, 6 och 7, om att det behövs en tydligare karriärstruktur med attraktiva an- ställningar för att ska vara en stark forsknings- nation, är utredningens rekommendation att de statliga forsknings- finansiärerna i samråd med lärosätena utformar sina program så att de stödjer en god karriärstruktur inom sektorn och medverkar till kategorin forskare minskar. Detta kan ske genom att medel riktas Ekonomiska och andra konsekvenser till de anställningskategorier som finns i högskoleförordningen, t.ex. den nu föreslagna anställningen som biträdande lektor. Utredningen föreslår betydande begränsningar för möjligheten att stipendiefinansiera doktorander. En konsekvens för stipendie- givare är då att de rekommenderas att se över sina program för forsk- ningsfinansiering t.ex. genom att rikta nuvarande stipendiemedel till lärosätena för att på så vis finansiera anställningar av doktorander. Lärosätena rekommenderas att gemensamt verka för att detta sker. 9.8Konsekvenser för kvinnor och män Utredningen bedömer att förslagen i betänkandet bidrar till att utjämna skillnader mellan kvinnor män under utbildning på forskar- nivå och vid anställning som biträdande lektor. Öppenhet och tydlighet i processer för antagning av doktorander och öppna utlys- ningar vid anställning som biträdande lektor är några viktiga fak- torer i detta sammanhang. Processerna måste dock utformas med vetskap om att kvinnor vid varje karriärsteg tenderar att ha sämre möjlighet än män. Det är väl känt att tydliga strukturer och forma- liserade och transparenta beredningsprocesser är av avgörande bety- delse för att kvinnor inte ska missgynnas vid rekrytering.5 När det gäller förslaget om nationella mål för ett ökat antal meriterings- anställningar anser utredningen att det är viktigt att följa upp jämställdheten bland nya biträdande lektorer och lämnar därför ett sådant förslag. Ambitionen bör vara att andelen kvinnor minst ska motsvara andelen kvinnor i rekryteringsunderlaget. 9.9Konsekvenser ur ett mångfaldsperspektiv och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Förslagen om öppna utlysningar av anställningar som biträdande lektor såväl nationellt som internationellt ger goda möjligheter till ökad mångfald i högskolan. Genom att tillvarata den resurs som 5 Se exempelvis (2015). Fördelning eller förfördelning. Ekonomiska och andra konsekvenser underrepresenterade grupper utgör, t.ex. forskare med olika etnisk och kulturell bakgrund kommer forskningen att berikas. 10.1Förslaget till lag om ändring av socialförsäkringsbalken (2010:110) Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att en i bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land fortfarande ska anses bosatt i så länge hen har utbild- ningsbidrag för doktorander. Paragrafen innehåller vidare bestäm- melser om att den som kommer till för att studera och som har utbildningsbidrag för doktorander ska anses bosatt här. Paragrafens första och andra stycke ändras till följd av upphävandet av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att det faktum att en person som har utbildningsbidrag för doktorander är en grund för att anses bosatt i landet. Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att den som har utbildningsbidrag för doktorander är försäkrad för inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 6 § 5, inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 och inkomst- relaterad efterlevandeförmån enligt 6 § 9 och 11. Paragrafens första stycke ändras till följd av upphävandet av för- ordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att punkten 4 utgår, vilket innebär att det faktum att den som har utbildningsbidrag för doktorander är försäkrad för inkomstrelaterad sjukersättning, inkomstrelaterad aktivitetsersätt- ning, inkomstgrundad ålderspension och inkomstrelaterad efter- levandeförmån. Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att ut- bildningsbidrag för doktorander räknas som inkomst av anställning. Paragrafens punkt 10 ändras till följd av upphävandet av förord- ningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander inte längre räknas som in- komst av anställning. Paragraferna ska gälla enligt äldre lydelse när det gäller utbildnings- bidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestäm- melser enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dokto- avses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . De upphävda bestämmelserna i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestäm- melserna till den upphävda förordningen. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Paragrafen innehåller bestämmelser såvitt nu är aktuellt om att i har befogenhet att besluta i förhåll- ande till enskild när det gäller att pröva frågor om utbildningsbidrag för doktorander till studerande vid högskolan. Paragrafen upphävs till följd av upphävandet av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Det innebär att i inte längre har befogenhet att besluta i förhållande till enskild när det gäller att pröva frågor om utbild- ningsbidrag för doktorander till studerande vid högskolan. Den upphävda paragrafen ska gälla enligt äldre lydelse när det gäller utbildningsbidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestämmelser enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander avses upphävas . De äldre bestämmel- serna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . Den upphävda bestämmelsen i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestäm- melserna till den upphävda förordningen. 10.3Förslaget till lag om ändring av lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Paragrafen innehåller så vitt nu är aktuellt bestämmelser om att statlig ålderspensionsavgift utgör av ersättning i form av utbildningsbidrag för doktorander. Paragrafens punkt 11 ändras till följd av upphävandet av förord- ningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander inte längre utgör en ersättning som ingår i underlaget för ålderspensionsavgiften. Ändringen inne- bär att punkten 11 upphävs. Paragrafen ska gälla enligt äldre lydelse när det gäller utbildningsbidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestämmelser en- ligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander av- ses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . Den upphävda bestämmelsen i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestämmelserna till den upphävda förordningen. 10.4Förslaget till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att ut- bildningsbidrag för doktorander ska tas upp som ersättning för studier i inkomstslaget tjänst. Paragrafens första stycke punkten 1 ändras till följd av upphävan- det av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktoran- der, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander inte längre ska tas upp som ersättning för inkomstslaget tjänst. Ändringen innebär att punkten 1 upphävs. Paragrafen ska gälla enligt äldre lydelse när det gäller utbildningsbidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestämmelser en- ligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander av- ses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången Den upphävda bestämmelsen i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestämmelserna till den upphävda förordningen. 10.5Förslaget till lag om ändring av studiestödslagen (1999:1395) Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att studie- medel inte får lämnas eller tas emot för den tid för vilken det läm- nas utbildningsbidrag för doktorander. Paragrafens första stycke punkten 3 och tredje stycke ändras till följd av upphävandet av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander utgår ur lagen. Paragrafen innehåller såvitt nu är aktuellt bestämmelser om att års- beloppet får sättas ned om låntagaren tar emot utbildningsbidrag för doktorander. Paragrafens punkt 1 ändras till följd av upphävandet av förord- ningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander är grund för att års- beloppet får sättas ner. Paragraferna ska gälla enligt äldre lydelse när det gäller utbildnings- bidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestäm- melser enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander avses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . De upphävda bestämmelserna i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestäm- melserna till den upphävda förordningen. 10.6Förslaget till lag om ändring av diskrimineringslagen (2008:567) Paragrafen reglerar såvitt nu är aktuellt möjligheten att i vissa fall överklaga ett beslut av ett universitet eller en högskola med staten som huvudman till på den grunden att det strider mot diskrimineringsförbudet i 2 kap. 5 § diskrimineringslagen om beslutet avser utbildningsbidrag för dok- torander. Paragrafens första stycke punkten f ändras till följd av upphävan- det av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktoran- der, på så sätt att utbildningsbidrag för doktorander inte längre utgör ett beslut av ett universitet eller högskola om utbildning som strider mot diskrimineringsförbudet. Paragrafen ska gälla enligt tidigare lydelse när det gäller utbildnings- bidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestämmel- ser enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander avses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . Den upphävda bestämmelsen i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestäm- melserna till den upphävda förordningen. 10.7Förslaget till lag om ändring av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) I bilagan till offentlighets- och sekretsslagen (2009:400) anges de privaträttsliga organ hos vilka tryckfrihetsförordningens bestämmel- ser om rätt att ta del av allmänna handlingar ska tillämpas. I bilagan anges att denna rätt ska gälla i fråga om att ta del av handlingar när det gäller statligt stöd i form av utbildningsbidrag för doktorander vid i . Bilagan ändras till följd av upphävandet av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, på så sätt att Handelshög- skolan i utgår ur bilagan. Bilagan ska gälla enligt tidigare lydelse när det gäller utbildnings- bidrag för doktorander som lämnas med stöd av gällande bestämmel- ser enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander. Förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander avses upphävas . De äldre bestämmelserna enligt den upphävda förordningen bör dock kunna gälla i fråga om den som före ikraftträdandet fått utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . Den upphävda bestämmelsen i lagen ska därför gälla för utbildningsbidrag som kan lämnas enligt regler i den upphävda förordningen i den mån de gäller enligt övergångsbestäm- melserna till den upphävda förordningen. , (2015): Anställning vid statlig myndighet. , (2013): Visioner, vägval, verkligheter. : Nordic Academic Press. Anställningsförordningen (1994:373). Avtal om tidsbegränsad anställning av adjungerad lärare. Avtal mellan , inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna, Saco-S och Facket för Service och Kommunikation (). Avtal om tidsbegränsad anställning som postdoktor. Avtal mellan , inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna och Saco-S. Avtal om tidsbegränsad tenure-track-anställning. Avtal mellan i , , Civil- ekonomerna, , , , Naturvetarna, ingenjörer och . Bienenstock, et al. (2014): Utbildning, forskning, samverkan. (2015): Fördelning eller förfördelning. : , Nationella genussekretariatet. Budgetpropositionen , utg. omr. Budgetpropositionen . utg. omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Förslag till åtgärder för att förbättra dok- toranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor. (Dnr U2012/2475/UH). Diskrimineringslagen (2008:567). Högskolestiftelser – en ny verksamhetsfrom för ökad hand- lingsfrihet. Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställ- ningar. , (2007): The Academic Profession, i International Handbook of Higher Education. och rådets direktiv /98/EU av om ett enda ansökningsförfarande för ett kom- binerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat. och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmed- borgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar. och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen. Förordning (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Förordningen (1988:245) om grupplivförsäkring för doktorander. Förordningen (1993:221) för . Förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestäm- melser för sjukpenninggrundande inkomst. Förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan. Högskoleförordningen (1993:100). Högskolelag (1992:1434). (2003): Redovisning av uppdrag till att utreda det framtida behovet av lärare vid universitet och hög- skolor. (2006:2R): Forskarutbildning och forskarkarriär – betydelsen av kön och socialt ursprung. (2006:44 R): Kartläggning av stipendier som studie- finansiering i forskarutbildning. Redovisning av ett regerings- uppdrag. (2007:35 R): Forskarutbildningsreformen – genomströmning och examination. (2011:6R): Forskarkarriär för både kvinnor och män? Inkomstskattelagen (1999:1229). Allmän information om sjuk- och föräldraförsäk- ringen för doktorander. Sjuk- och föräldraförsäkring för doktorander med stipendier. KOM (2013) 151, Förslag till och rådets direk- tiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkes- utbildning, volontärarbete och au pair-arbete Riktlinje nr 6/14. Karriärplan och halv- tidsutvärdering för biträdande lektor. Riktlinjer för tillämpningen av anställ- ningsordningen. Lag (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Lagen (1982:80) om anställningsskydd. Lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Lagen (1994:260) om offentlig anställning. Lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor.