sou · H4B366 · 2016-10-11 00:00:00 — Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 16 § och i vissa fall belopp enligt 16 §, ett struktur- ett tilläggsbelopp enligt 17 §. 16 a § och fall ett tilläggsbelopp enligt 17 §. Strukturbeloppet ska avse ersätt- ning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördel- ning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. samma grunder som hemkommun- en tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. 5 Senaste lydelse 2015:73. Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock begränsas till 1. elever som är i behov av 1. elever som har ett så om- fattande behov av särskilt stöd att tilläggsbelopp enligt 16 kap. 54 § eller 17 kap 34 § ska lämnas, och 2. vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. När det gäller utbildningar som inte utformas för en grupp elever och yrkesintroduktion som utformas för en grupp elever finns särskilda regler om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för utbildningen i 17 kap. 29 §. I övrigt är en huvudman för en fristående skola inte skyldig att ta emot ungdomar till sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag har beslutat att inte lämna bidrag sådan utbildning som avses i första stycket 1 behöver inte heller ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om huvudmannen och hemkommunen inte kommer överens om det tilläggsbelopp för särskilt stöd som ska betalas enligt 16 kap. 54 § eller 17 kap 34 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra meningen. 6 Senaste lydelse 2012:120. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 53 § och i vissa fall belopp enligt 53 §, ett struktur- ett tilläggsbelopp enligt 54 §. belopp enligt 53 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på preparandutbildning vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 32 och 33 §§ och belopp enligt 32 och 33 §§, ett i vissa fall ett tilläggsbelopp strukturbelopp enligt 33 a § och enligt 34 §. i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 34 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. 7Senaste lydelse 2015:73. 8Senaste lydelse 2015:73. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildingen påbörjades. Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 46 § och i vissa fall belopp enligt 46 §, ett struktur- ett tilläggsbelopp enligt 47 §. belopp enligt 46 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. 9 Senaste lydelse 2015:73. Hemkommunen ska lämna bi- Hemkommunen ska lämna bi- drag till en huvudman som har drag till en huvudman som har rätt till bidrag enligt 10 § för varje rätt till bidrag enligt 10 § för varje barn som tas emot. barn som tas emot. består av ett grundbelopp enligt består av ett grundbelopp enligt 12 § och i vissa fall ett tilläggs- 12 §, ett strukturbelopp enligt belopp enligt 13 §. 12 a § och i vissa fall ett tilläggs- belopp enligt 13 §. Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för pedagogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldigt att lämna ett bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i en verksamhet. Hemkommunen ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vårdnadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har tagits emot. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådana kostnader som kommunen beräknar vid fördelning av resurser enligt 2 kap. 8 a §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.9 kap. 18 a §, 10 kap. 36 a § och 11 kap. 35 a § ska tillämpas avseende ansökningar till utbildning som påbörjas efter . 9 kap. 18 §, 10 kap. 26 § och 11 kap. 35 § ska tillämpas även för enskilda huvudmän där beslut om godkännande enligt 2 kap. 5 § fattats före . Dessa huvudmän ska lämna in en anmälan till om vilka urvalsgrunder som huvudmannen avser tillämpa. förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att 2 kap. 2 §, 13 kap. 1, 3 och 10 §§ ska ha följande lydelse. handlägger ärenden om godkän- handlägger ärenden om godkän- nande enligt 1 § ska den kommun nande enligt 1 § ska yttrande där utbildningen ska bedrivas ges inhämtas från den kommun där tillfälle att yttra sig. utbildningen ska bedrivas. närliggande kommuner som kan närliggande kommuner som kan antas bli berörda av ansökan ska antas bli berörda av ansökan ska ges tillfälle att yttra sig. ges tillfälle att yttra sig. När en kommun yttrar sig När en kommun yttrar sig bör den bifoga en konsekvens- ska den bifoga en konsekvens- beskrivning till sitt yttrande. beskrivning till sitt yttrande. Ett bidrag till enskilda huvudmän för gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska beslutas per kalenderår. Bidraget ska grunda sig på kommunens budget för det kommande kalenderåret och beslutas före kalenderårets början. I de fall bidraget ska beslutas enligt 16 kap. 55 § tredje stycket eller 19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800) får det dock beslutas det kalenderår som bidraget avser. För elever som påbörjar en utbildning under kalenderåret ska hemkommunen besluta om bidraget omgående. För elever som påbörjar utbildning ska bidraget avse tiden . 10 Senaste lydelse 2012:402. året efter det kalenderår som avses i andra stycket ska kommunen fatta ett nytt bidragsbeslut som innebär en avstämning av det tidigare bidragsbeslutet. I 16 kap. 53 §, 17 kap. 32 § och 19 kap. 46 § skollagen (2010:800) anges vilka kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman för gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för 1.undervisning avse kostnader för skolans rektor och andra anställda med ledningsuppgifter, undervisande personal, stödåtgärder till elever, arbetslivsorientering, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader, 2.lärverktyg avse kostnader för läroböcker, litteratur, datorer, maskiner som används i undervisningen, skolbibliotek, studiebesök och liknande kostnader, 3.elevhälsa avse kostnader för sådan elevhälsa som avser medicinska, psykologiska eller psykosociala insatser, 4.måltider avse kostnader för livsmedel, personal, transporter och därmed sammanhängande administration och liknande kostnader, 5. administration avse nader för administrativa funk- liknande kostnader, med undan- tag för sådana kostnader som ingår i denna paragraf, schablonbelopp som uppgår till schablonbelopp som uppgår till bidragsbeloppet (grundbelopp, 11 Senaste lydelse 2012:402. och i förekommande fall tilläggs- strukturbelopp och i förekom- belopp), och mande fall tilläggsbelopp), och 7. lokalkostnader avse kostnader för hyra, drift, inventarier som inte är lärverktyg och kapital i form av ränta på lån och liknande, dock inte kostnader för amortering. I stället för vad som anges i första stycket ska, i det fall utbildningen är en särskild variant eller avvikelse i form av riksrekryterande utbildning, bidragets grundbelopp bestämmas enligt 2 kap. 6 §. Av redovisningen ska belop- Av redovisningen ska belop- pen för lokalkostnader, admi- Om det inte finns sär- samt de särskilda kostnader för kommunalt ansvar som inte ingår även innehålla belopp för övriga kostnadsslag var för sig. får meddela föreskrifter om sådan redovisning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) att 2 kap. 2 § samt 14 kap. 1, 4–5 och 10 §§ ska ha följande lydelse. handlägger ärenden om godkän- handlägger ärenden om godkän- nande enligt 1 § ska yttrande inhämtas från den kommun där bedrivas ges tillfälle att yttra sig. utbildningen ska bedrivas. När kommunen yttrar sig ska bör den bifoga en konsekvens- den bifoga en konsekvens- beskrivning till sitt yttrande. beskrivning till sitt yttrande. Ett bidrag till enskilda huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola och fritidshem samt pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem ska fastställas per kalenderår. Bidraget ska grunda sig på hemkommunens budget för det kommande budgetåret och beslutas före kalenderårets början. För barn och elever som börjar i utbildning eller annan pedagogisk verksamhet under kalenderåret ska hemkommunen besluta bidraget omgående. För elever som påbörjar utbildning ska bidrag enligt 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 § och 14 kap. 15 § skollagen (2010:800) avse tiden . fatta ett nytt bidragsbeslut som innebär en avstämning av det tidigare bidragsbeslutet. I 9 kap. 20 §, 10 kap. 38 § och 11 kap. 37 § skollagen (2010:800) anges vilka kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman för förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för 1.undervisning avse kostnader för skolans rektor och andra anställda med ledningsuppgifter, undervisande personal, stödåtgärder till elever, arbetslivsorientering, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader, 2.lärverktyg avse kostnader för läroböcker, litteratur, datorer, maskiner som används i undervisningen, skolbibliotek, studiebesök och liknande kostnader, 3.elevhälsa avse kostnader för sådan elevhälsa som avser medicinska, psykologiska eller psykosociala insatser, 4.måltider avse kostnader för livsmedel, personal, transporter och därmed sammanhängande administration och liknande kostnader, nistrativa kostnader som ska be- nader för administrativa funk- räknas till av grund- ekonomi, personal, it, kommunikation, liknande kostnader, med undan- tag för sådana kostnader som ingår i någon av de övriga punk- terna i denna paragraf, av det totala bidrags- av det totala bidrags- beloppet (grundbelopp och i före- beloppet (grundbelopp, struktur- kommande fall tilläggsbelopp), och tilläggsbelopp), och 7. lokalkostnader avse kostnader för hyra, driftskostnader, inventarier som inte är läromedel, kapitalkostnader i form av ränta på lån och liknande, dock inte kostnader för amortering. I 8 kap. 22 §, 14 kap. 16 § och 25 kap. 12 § skollagen (2010:800) anges vilka kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman förförskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska ersättning för 1.omsorg och pedagogisk verksamhet avse kostnader för förskolechef eller andra anställda med ledningsuppgifter, personal iden pedagogiska verksamheten och omsorgen, stödåtgärder till barn eller elever, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader, 2.pedagogiskt material och utrustning avse kostnader för lek- och lärprodukter, maskiner som används i verksamheten, studiebesök och liknande kostnader, och 3. administration avse nader för administrativa funk- grundbeloppet för förskolor och fritidshem och en procent av liknande kostnader, med undantag i denna paragraf. För övriga kostnadsslag ska 4 § 4 och 6–7 tillämpas på mot- bidrag för en elev i en fristående bidrag för en elev i en fristående skola eller för ett barn i en fri- skola eller för ett barn i en fri- pedagogisk verksamhet med en- pedagogisk verksamhet med en- skild huvudman ska för den en- skild huvudman ska för den en- skilda huvudmannen kunna redo- visa hur bidraget har beräknats. hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska framgå Av redovisningen ska belop- Om det inte finns särskilda samt de särskilda kostnader för kommunalt ansvar som inte ingår innehålla beloppen för övriga kost- i ingår i grundbeloppet eller struk- nadsslag för sig. får meddela föreskrifter om sådan redovisning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:195) dels att 14 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 1 a §, samt närmast före 1 a § en ny rubrik av följande lydelse. För skolenheter i de skolformer som anges i 1 § ska informationssystemet innehålla uppgifter om resultatsammanställning samt sådan annan ekonomisk information som framgår av föreskrifter som meddelas av med stöd av 14 §. får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som huvudmännen ska lämna för att i informationssystemet ska kunna tillhandahålla de uppgifter som anges i denna förordning. får också meddela föreskrifter om på vilket sätt uppgifterna ska lämnas. får också meddela föreskrifter om på vilket sätt uppgifterna ska lämnas samt vilken ekonomisk information utöver uppgifter om resultatsammanställning som informationssystemet ska innehålla. Denna förordning träder i kraft . 2.1Utredningens uppdrag och genomförande Den parlamentariskt sammansatta tillsattes av regeringen i syfte att, utifrån en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet, utreda och överväga ett antal frågor gällande villkor och regler för fristående skolor. I sitt betänkande Friskolorna i samhället (SOU 2013:56) konstaterade kommittén att införandet av det fria skolvalet varit värdefullt för den svenska skolan och ska värnas. Kommittén ansåg även att den svenska modellen där fristående skolor tillåts göra vinst ska finnas kvar men att det finns anledning att göra förändringar i regelverket så att det blir tydligt att möjligheten till vinst alltid är förenad med krav på god kvalitet. Ett av de områden där kommittén lämnade förslag handlar om ökad öppenhet och insyn i fristående skolor. Kommittén ansåg att det fanns behov av bl.a. ökad insyn i skolornas ekonomi och att det därför regelbundet ska samlas in och publiceras bl.a. ekonomisk information för både fristående skolor och kommunala skolor. Vid den fortsatta beredningen av kommitténs förslag konstaterade regeringen dock att frågan om redovisning och publicering av ekonomisk information på enhetsnivå behövde utredas vidare (prop. 2013/14:112 s. 54 f.). föreslog också bl.a. att en utredning skulle tillsättas för att göra en översyn av reglerna om kommuners bidrag till fristående skolor. I propositionen Villkor för fristående skolor aviserade regeringen att frågan skulle utredas (prop. 2013/14:112, bet, rskr). Utifrån dessa överväganden beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att utreda frågan om hur ekonomisk information på enhetsnivå ska kunna redovisas samt för att göra en översyn av dagens bidragssystem (dir. 2014:126). Utredningen har tagit namnet . beslutade (dir. 2015:37) fick utredningen även i uppdrag att utreda hur kommuner kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte. Vidare skulle utredningen utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att antagningen av elever i fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor sker enligt gällande regelverk. Genom ytterligare tilläggsdirektiv beslutade (dir. 2015:117) utvidgades den del av uppdraget som handlar om översyn av bidragssystemet till att även inkludera fristående förskolor, vissa enskilt bedrivna fritidshem och pedagogisk omsorg med enskild huvudman. Utredningens uppdrag kan sägas bestå av fyra olika delar. Den första är att kartlägga och analysera hur kommuner och friskoleföretag redovisar sina kostnader och intäkter för skolväsendet samt föreslå bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå. Den andra delen är att se över hur bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till verksamheter med enskild huvudman tillämpas och överväga behovet av ändrade bestämmelser, med utgångspunkt att säkerställa lika villkor samt att insynen i hur underlaget för bidragsbesluten beräknas och hanteras ska vara så stor som möjligt. I denna del ingår också att särskilt se över behovet av ändrade bestämmelser avseende bidrag till skolor inriktade på elever i behov av särskilt stöd, s.k. resursskolor. Den tredje delen är att utreda och lämna förslag på hur kommuner kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte. Den fjärde och sista delen är att utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att antagningen av elever i fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor sker enligt gällande regelverk. Under utredningsarbetet har en expertgrupp varit knuten till utredningen. Utredningen har även valt att använda sig av tre referensgrupper i syfte att få en bred och allsidig bas för kunskapsinhämtning av hur verksamheterna i relevanta delar bedrivs , samt för att i olika skeden kunna stämma av förslag. Referensgrupperna har bestått av kommuner, enskilda huvudmän samt olika intresseorganisationer. De tre referensgrupperna har satts samman utifrån utgångspunkten att de frågor som ingår i utredningens uppdrag ska bli allsidigt belysta. representerats av De små kommunernas samverkan (SmåKom), Fria förskolor (FSO), Fristående förskolor (SEFIF), , Idéburna skolors riksförbund samt Kommuner och Landsting (SKL). Samråd har även skett med Rådet för redovisning (RKR), föreningen auktoriserade revisorer och (). Utredningen har därutöver haft ett flertal möten med (), (Skolinspektionen) och (). Utredningen har också haft fördjupade kontakter med enskilda kommuner och fristående skolor. Dessutom har utredningen samrått med andra statliga utredningar vars uppdrag berör uppdrag. Utredningen har vidare haft kontakter med elevorganisationer och lärarorganisationer, bland annat med representanter för Elevråd och . Centrala delar av utredningens uppdrag är att göra en översyn av reglerna om bidrag till fristående förskolor och skolor samt att föreslå hur ekonomisk information på skolenhetsnivå ska kunna redovisas och publiceras. Utredningen har valt ett arbetssätt där vi först så brett som möjligt samlat in kunskap om hur det ser ut på dessa områden från olika aktörer som kommuner, enskilda huvudmän, statliga myndigheter och organisationer. Utredningen har även från dessa aktörer efterfrågat förslag på förändringar inom de områden som utredningen omfattar. Därefter har vi tagit ställning till hur andra aktuella statliga utredningar samt övrigt pågående lagstiftningsarbete påverkar utredningens uppdrag. Slutligen har vi utifrån dessa underlag analyserat vilka förändringar som behöver göras i dagens system för att uppfylla uppdragen i direktiven. Utarbetade förslag har i olika skeden stämts av med berörda aktörer. Utredningens olika uppdrag hänger samman och utgör alla delar i ett komplicerat system som utredningen valt att beskriva som en skolmarknad. Redovisning, resursfördelning, godkännande av enskild som huvudman och mottagande är på olika sätt kopplade till varandra och gör man förändringar i en del av systemet så påverkas andra delar (se avsnitt 2.4 skolmarknadsbilden). Utredningen erfar att detta är ett system som av de olika aktörerna i huvudsak beskrivs som välfungerande, även om det också framkommit att det finns brister i olika delar av systemet. Det regelverk om resursfördelning till verksamheter med enskild huvudman som gällt bygger starkt på principen om lika villkor mellan kommunala och enskilda huvudmän och beskrivs av företrädare för såväl kommun som enskilda huvudmän som ett i princip bra regelverk, även om det finns tillämpningsproblem. Även när det gäller reglerna om mottagande till fristående skolor och godkännande av enskild som huvudman beskrivs regelverken av aktörerna som till allra största delen ändamålsenliga, välfungerande och utformade på ett sätt som tillvaratar olika rättssäkerhetsaspekter. När det särskilt gäller reglerna om resursfördelning har det på olika sätt framhållits att de förbättringar som eftersträvas för att öka transparens och lika villkor bör kunna åstadkommas utan att nuvarande system förändras i grunden. Större systemförändringar skulle kunna medföra svårbedömda konsekvenser och skulle sannolikt ta stora resurser i anspråk som bättre kan användas för att förbättra kvaliteten i verksamheterna. Utredningen anser att det i sammanhanget, inom direktivens ramar, ska tillmätas stor betydelse vad systemets aktörer har för uppfattning om olika typer av förändringar och utredningen har därför medvetet genomförts med stor öppenhet gentemot de inblandade aktörerna. Beträffande bidragssystemet bör det också uppmärksammas att en del av de problem som finns bör kategoriseras som tillämpningsproblem där rättspraxis, på kortare och i vissa fall lite , har förutsättningar att leda till en utveckling där dessa problem minskar. Utredningen har också tolkat direktiven som att uppdraget avser en begränsad översyn av vissa delar av systemet. Andra utredningar, som (Fi 2015:01) och (U 2015:03) har bredare direktiv som innebär att de utreder mer principiella systemförändringar. Utredningen har valt att lösa uppdraget i första hand genom att lämna förslag och överväganden som innebär att dagens system används som utgångspunkt. I huvudsak har utredningen justerat och vidareutvecklat dagens system i stället för att ett nytt system byggs upp. Ökad transparens på skolmarknaden och mer lika villkor mellan kommunala och enskilda huvudmän har genomgående varit utgångpunkter för utredningens arbete. I arbetet har utredningen övervägt att på olika sätt ta intryck från andra länders friskolesystem. Även om det i varierande grad finns principiella likheter mellan det svenska systemet och systemet i länder som t.ex. , och så är varje system unikt och uppbyggt utifrån olika förutsättningar.