sou · H4B351 · 2016-08-17 00:00:00 — Employers must learn about the new regulations, which may involve some time and costs. Since, under the act, the employer is only obliged to provide information if employees do not obtain information in some other way, the act is considered to involve no more than negligibly increased costs for employers. lag om villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Denna lag har till ändamål att tillförsäkra arbetstagare och deras efterlevande vissa rättigheter gentemot arbetsgivare vid avtal om tjänstepension. 2 § Lagen tillämpas på tjänstepension som är avsedd att betalas ut med anledning av uppnådd pensionsålder (ålderspension) samt, såvitt gäller 12 §, vilande efterlevandepension. 3 § Ett avtal som inskränker en rättighet enligt denna lag är utan verkan i den delen. Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får avvikelser göras från 5–9 §§ under förutsättning att avtalet respekterar det skydd för arbetstagare och deras fria rörlighet som avses i och rådets direktiv /50/EU av om minimikrav för ökad rörlighet mellan medlemsstaterna för arbetstagare genom förbättrade villkor för 1 Jfr och rådets direktiv /50/EU av om minimikrav för ökad rörlighet mellan medlemsstaterna för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter, i den ursprungliga lydelsen. intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter, i den ursprungliga lydelsen. 4 § I denna lag avses med: ackumulerade pensionsrättigheter: pensionsrättigheter som avser en retroaktiv period under vilken arbetstagaren omfattats av avtalets bestämmelser om ålderspension blivande förmånstagare: arbetstagare som, utan att uppbära ålderspension enligt avtalet, slutat sin anställning hos arbetsgivaren, och vilande efterlevandepension: pension till efterlevande som bevaras efter att arbetstagaren avlidit och som betalas ut med anledning av att den efterlevande uppnår viss ålder. 5 § Om anställningstid uppställs som villkor för att arbetstagaren ska börja omfattas av avtalets bestämmelser om ålderspension eller för att arbetstagaren ska tjäna in ackumulerade pensionsrättigheter får sådan tid sammanlagt högst uppgå till . 6 § Om ålder uppställs som villkor för att arbetstagaren ska tjäna in ackumulerade pensionsrättigheter får denna högst vara . 7 § Intjänade pensionsrättigheter för blivande förmånstagare ska bevaras fram till dess att förmånstagaren uppnår pensionsåldern. Om värdet av pensionsrättigheterna inte överstiger ett prisbasbelopp enligt 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken får dock avtalet medge att ett engångsbelopp motsvarande värdet betalas ut till blivande förmånstagare före nämnda tidpunkt förutsatt att denne gett sitt samtycke. 8 § Villkor för värdeutvecklingen av intjänade pensionsrättigheter för blivande förmånstagare ska 1. motsvara de villkor som tillämpas enligt avtalet för arbetstagare som kvarstår i anställningen, 2.följa utvecklingen av de pensionsförmåner som utbetalas enligt avtalet eller 3.på annat sätt tillförsäkra att den blivande förmånstagaren behandlas rättvist. 9 § Om arbetstagaren till någon del finansierat tjänstepensionen och arbetstagaren lämnar sin anställning under tid då hinder för intjänande förelegat på grund av villkor enligt 5 eller 6 § ska arbetsgivaren ersätta arbetstagaren för erlagda avgifter eller värdet av de investeringar som härrör från dessa betalningar. 10 § På arbetstagarens begäran ska arbetsgivaren lämna information om hur anställningens upphörande skulle påverka tjänstepensionen. Informationen ska innehålla åtminstone följande uppgifter: 1.villkor för intjänande och konsekvenserna av att dessa tillämpas när anställningsförhållandet upphör, 2.värdet av intjänade pensionsrättigheter och 3.villkor för värdeutvecklingen av intjänade pensionsrättigheter för tid efter anställningsförhållandets upphörande. Om avtalet medger utbetalning av ett engångsbelopp enligt 7 § ska arbetstagaren informeras om att denne bör överväga rådgivning om investering av beloppet för sitt pensionssparande. Motsvarande information enligt andra stycket punkterna 2 och 3 ska på begäran lämnas till blivande förmånstagare. Informationen ska lämnas skriftligen och behöver endast lämnas en gång . 11 § Information enligt 10 § behöver endast lämnas i den mån sådan information inte kan erhållas på annat sätt. 12 § Om avtalet innehåller en rätt till vilande efterlevandepension är 8 § samt 10 § fjärde stycket tillämpliga i förhållande till efterlevande förmånstagare. 13 § Ett avtalsvillkor som inskränker en rättighet enligt denna lag ska jämkas eller förklaras ogiltigt om en arbetstagare begär det. 14 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag ska ersätta uppkommen skada. Skadestånd enligt första stycket kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 15 § Mål om tillämpningen av denna lag ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 1.Denna lag träder i kraft och omfattar arbetstagares anställningsperioder som infaller från och med dagen för ikraftträdande. 2.Lagen gäller inte avtal till vilka arbetstagare inte kunde anslutas efter . förordning om ändring i förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner Regeringen föreskriver att det i förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner ska införas en ny paragraf, 25 §, av följande lydelse. 25 § För tjänstepension enligt 1 § 7–8 och 10, som är avsedd att betalas ut med anledning av uppnådd pensionsålder, ansvarar för att lämna den information som ska ges enligt 10 och 11 §§ lagen (2017:000) om villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 2Utredningens uppdrag och arbete Enligt kommittédirektiven (2015:45) ska utredaren lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /50/EU om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. Direktivet innehåller en rad definitioner, bland annat vad som avses med kompletterande pensionssystem. Enligt kommitté- direktiven ska utredaren analysera direktivets tillämpningsområde och undersöka vilka kompletterande pensionssystem i som kan anses omfattas av direktivet. Direktivet omfattar arbetstagare som flyttar till en annan medlemsstat, så kallade avgående arbetstagare, och är inte tillämpligt för arbetstagare som flyttar inom en enda medlemsstat. Medlemsstaterna får dock överväga att använda sina nationella befogenheter för att utvidga bestämmelserna till att även gälla sådana arbetstagare. Utredaren ska analysera om genomförandet av bestämmelserna bör begränsas till avgående arbetstagare eller omfatta alla arbetstagare. Författningsförslag ska lämnas för båda alternativen, och ett av alternativen ska rekommenderas. När det gäller direktivets bestämmelser i övrigt, bör utredarens förslag inte gå utöver vad direktivet kräver. Utredaren ska analysera direktivets bestämmelser om villkor för intjänande samt redogöra för direktivets bestämmelser om bevarande av vilande pensionsrättigheter och om information. Vidare ska utredaren redogöra för bestämmelser i nationell rätt av betydelse och bedöma om redan befintliga bestämmelser kan anses uppfylla de krav som ställs i direktivet. En analys ska ske av hur Utredningens uppdrag och arbete bestämmelserna ska genomföras, om direktivets bestämmelser inte kan anses uppfyllda inom ramen för gällande rätt. Därvid ska nödvändiga författningsförslag lämnas. Medlemsstaterna ska införliva direktivet . Utredaren ska analysera om direktivet kräver att de nya bestämmelserna, eller vissa av dem, ska påverka redan ingångna avtal och vid behov lämna förslag till övergångsbestämmelser i de författningsförslag som lämnas. Kommittédirektiven anger vissa utgångspunkter för utredningsarbetet. Dessa framgår av avsnitt 11.2. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. Utredaren och sekreterarna har haft sju sammanträden med experterna. I enlighet med kommittédirektiven har utredningsarbetet bedrivits i dialog med arbetsmarknadens parter, relevanta myndigheter, företrädare för de företag som tillhandahåller tjänstepensionslösningar och andra berörda intressenter. hölls ett dialogmöte med företrädare för , Arbetsgivaralliansen, KFO, , , , PTK, , , och . Enskilda dialogmöten har ägt rum med Försäkringsbranschens arbetsgivareorganisation, och Unionen. Vid nämnda möten inhämtades bland annat parternas uppfattning om direktivets tillämpningsområde, om en reglering bör omfatta avgående arbetstagare eller alla arbetstagare, om förekomsten av villkor om tider respektive åldrar i kollektivavtalen som strider mot direktivets intjänandebestämmelser, om bevarandet av vilande pensionsrättigheter, om engångsbelopp bör tillåtas, om aktuell information redan lämnas och om vem som bör åläggas en informationsplikt. Motsvarande skriftliga frågor har skickats till Bankinstitutens (), , , FTF – Facket för försäkring och finans, , Kommunala Företagens (), , Ledarna, , , civilekonomer, , och . Utredningens uppdrag och arbete redogjorde vi i ett skriftligt underlag för vissa förslag för genomförandet, som skickades till de arbetsmarknadsparter som tidigare bjudits in till dialogmötet samt till Unionen. I samband därmed kontaktade vi de olika företrädarna för enskilda möten per telefon. Sådana ägde rum med företrädare för , , , och . gavs de arbetsmarknadsparter som utskick tidigare skett till, tillfälle att inkomma med ytterligare synpunkter utifrån ett mer detaljerat underlag av förslagen. Vidare har vi haft dialog med om förslagen för genomförandet. Dialog har även skett med () om i första hand förordningsreglerad tjänstepension samt direktivets bestämmelser om information. Gällande direktivets tillämpningsområde, i förhållande till skatterättsliga bestämmelser, har vi haft kontakt med . Vi har även haft kontakt med och om i första hand frågan om tillåtande av engångsbelopp och om information. Vi har träffat Svensk Försäkring och inhämtat deras synpunkter på direktivets bestämmelser och om förslagen för ett genomförande. För frågan om det förekommer villkor om tid och ålder för intjänande i individuella avtal om tjänstepension, som säkerställs med kapitalförsäkring, har vi även samtalat med företrädare för enskilda aktörer inom försäkringsbranschen. Vi har dessutom kontaktat Företagarna, , () och och gett dem möjligheten att inkomma med synpunkter. Enligt kommittédirektiven ska utredaren även hålla sig informerad om hur kommissionen och andra medlemsstater ser på direktivet, till exempel när det gäller tillämpningsområdet, och om andra länders arbete med att genomföra direktivet. Genomförandet i övriga nordiska länder ska uppmärksammas särskilt. Vi har i denna del haft kontakt med företrädare för kommissionen om tillämpningsområdet, om begreppet vilande efterlevandepension och om direktivets återbetalningsbestämmelse. Angående genomförandet i de nordiska länderna har vi haft kontakt med i , i och Social- och hälsovårdministeriet i . Genomförandet i dessa länder har emellertid inte kommit så långt att vi kunnat ta del av Utredningens uppdrag och arbete deras tolkningar av direktivet eller deras överväganden för genomförandet. Det finns således inget att redovisa i denna del. För att inhämta information om genomförandet i utomnordiska länder har vi haft kontakt med i , i och Bundesministerium für Arbeit und Soziales i . har uppgivit att direktivet inte kräver några egentliga lagstiftningsåtgärder från deras sida. har uppgivit att merparten av direktivets bestämmelser redan är en del av deras lagstiftning och att direktivet därför inte kräver några större åtgärder. har till följd av direktivet beslutat om ändringar i den befintliga lagstiftningen Betriebsrentengesetz. Betänkandet är uppdelat i 13 kapitel. Kapitel 3 innehåller allmänt om tjänstepension. Kapitel 4 beskriver regelverk med betydelse för tjänstepension, inkluderat internationella åtaganden. I kapitel 5 återges EU-direktivet i huvudsak och i kapitel 6 anges formerna för ett genomförande. Direktivets bestämmelser analyseras i kapitel 7–10. Förslagen för genomförandet av direktivet i framgår av kapitel 11. I kapitel 12 föreslås bestämmelser för ikraftträdande samt övergångsbestämmelser. I samma kapitel redogörs för konsekvenser av utredningens förslag. Författningskommentaren återfinns i kapitel 13. 3Allmänt om tjänstepension i svensk rätt Vid sidan av det allmänna lagstadgade pensionssystemet finns kompletterande pensionssystem som antingen kan vara tjänsterelaterade eller helt privata. Till skillnad mot vad som gäller i vissa andra länder, såsom till exempel i , finns det inga regler om obligatorisk rätt till tjänstepension i . De allra flesta anställda i har trots detta rätt till tjänstepension i någon form. Tjänstepensionen kan ha sin grund antingen i ett kollektivavtal som ingåtts mellan arbetsmarknadens parter eller i ett individuellt avtal som ingåtts direkt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Det finns även vissa mindre grupper av anställda som har rätt till författningsreglerad tjänstepension. För att komplettera den allmänna pensionen och tjänstepensionen, eller om arbetstagaren inte har någon rätt till tjänstepension, kan denne också ha ett eget privat pensionssparande. En tjänstepensionsutfästelse innebär ett åtagande från en arbetsgivare gentemot en arbetstagare om framtida pensionsförmåner, så kallad tjänstepension. Tjänstepensionen är en del av den ersättning som avtalas för förvärvsarbetet och är således kopplad till anställningsförhållandet. Det finns inga formkrav för en pensionsutfästelse och den behöver inte ens vara skriftlig. En pensionsutfästelse kan vara bestämd till att ett visst framtida förmånsbelopp ska betalas ut till arbetstagaren, så kallad förmånsbestämd pension. Om utfästelsen är bestämd till att arbetsgivaren Allmänt om tjänstepension i svensk rätt regelmässigt ska avsätta ett visst belopp till arbetstagarens pension talar man om avgiftsbestämd eller premiebestämd pension.2 Utfästelsen om tjänstepension kan vara oantastbar eller antastbar. En oantastbar utfästelse är inte förenad med några villkor. Det innebär att den anställde har rätt till den intjänade pensionen även om han eller hon till exempel slutar sin anställning före den ordinarie pensionsåldern. Vid en oantastbar utfästelse om tjänstepension tjänar den anställde fortlöpande in sin fordran på pension. En antastbar utfästelse däremot är förenad med villkor. Det vanligast förekommande villkoret är att det krävs att den anställde är kvar i arbetsgivarens tjänst vid inträdet av pensionsåldern för att det ska föreligga en rätt till den antastbara pensionen. I det fallet sker inte ett löpande intjänande utan rätten att erhålla pensionen uppkommer först när pensionsåldern uppnåtts. För att skydda arbetstagarens rätt till pension kan arbetsgivaren säkerställa eller trygga utfästelsen om framtida pension. Ett ofta förekommande sätt att trygga utfästelsen är att arbetsgivaren betalar för en pensionsförsäkring till ett försäkringsbolag. Genom premiebetalningarna fullgör arbetsgivaren sina förpliktelser enligt pensionsutfästelsen. Om tryggandet sker genom en sådan tjänstepensionsförsäkring övertar försäkringsgivaren utbetalningsansvaret. Om försäkring inte tecknas kan utfästelsen tryggas på de sätt som anges i lag (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen), nämligen genom särskild redovisning av pensionsskuld eller genom avsättning av medel till en pensionsstiftelse. Vid tryggande enligt tryggandelagen har arbetsgivaren kvar ansvaret för de kommande pensionsutbetalningarna. Såvida inte pensionsutfästelsen reglerar hur pensionen ska tryggas eller säkerställas kan arbetsgivaren välja om det ska ske och på vilket sätt. Några direkta krav på att ett säkerställande eller tryggande måste ske finns alltså inte. För att arbetsgivaren ska ha rätt att göra avdrag för kostnader för de anställdas pensioner vid inkomstbeskattningen krävs dock att pensionsutfästelsen är tryggad på visst sätt. Om arbetsgivaren tryggar pensionsåtagandet genom pensionsförsäkring eller tryggar det genom särskild redovisning av pensionsavsättning i balansräkning i kombination 2 Fortsättningsvis används genomgående benämningen premiebestämd pension. Allmänt om tjänstepension i svensk rätt med kreditförsäkring eller i förening med eller statlig borgen, avsättning till en pensionsstiftelse eller överföring till ett utländskt tjänstepensionsinstitut är tryggandekostnaderna under vissa förutsättningar avdragsgilla. Pensionsutfästelser kan även säkerställas på annat sätt exempelvis genom någon form av pantförskrivning från arbetsgivarens sida, såsom företagsinteckningar eller kapitalförsäkringar. Kostnader för ett sådant säkerställande ger dock ingen avdragsrätt för arbetsgivaren vid inkomstbeskattningen. Rätten till tjänstepension kan grundas på kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Kollektivavtalen har en central roll i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Den fackliga organisationsgraden har visserligen minskat , men tillhör fortfarande en grupp av nordiska länder som har den högsta fackföreningsanslutningen i världen. Eftersom kommuner, landsting och stat omfattas av kollektivavtal och tecknade kollektivavtal tillämpas på alla anställda – också oorganiserade – omfattar avtalen, trots den minskande organisationsgraden av arbetsmarknaden.3 Begreppet kollektivavtal definieras i 23 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL). Med kollektivavtal avses skriftliga avtal mellan arbetsgivarorganisationer eller arbetsgivare och arbetstagarorganisationer om anställningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare. Parterna i ett kollektivavtal utgörs således av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer men även enskilda arbetsgivare kan ingå kollektivavtal. I förarbetena till MBL förtydligas att ämnesområdet för kollektivavtal inte bara gäller anställningsvillkor för aktiva arbetstagare utan även kan omfatta pension eller andra förmåner till före detta arbetstagare som tillhör de avtalsslutande organisationerna (prop. 1975/76:105 s. 370). Avtalet binder inte bara de faktiskt avtalsslutande parterna utan även medlemmarna i den organisation som slutit avtalet (26 § MBL). Allmänt om tjänstepension i svensk rätt Den primära tanken med kollektivavtalet är att det ska ha en normerande verkan. Det innebär att kollektivavtalet ska ge innehåll åt det enskilda avtalet. Om kollektivavtalet ändras på något sätt får det direkt verkan i det enskilda anställningsavtalet. Även för oorganiserade arbetstagare, som faller under kollektivavtalets sakliga tillämpningsområde, anses kollektivavtalet i regel bestämma innehållet i anställningsavtalet. Kollektivavtalen om pension kan se ut på olika sätt. Avtalen innehåller normalt bestämmelser om förmåner, ersättningsnivåer och former för hur pensionsutfästelsen ska tryggas. Pensionsutfästelserna i kollektivavtalen har i allmänhet gått från att vara förmånsbestämda till att vara premiebestämda och blivit alltmer likartade. Utvecklingen har även gått mot att arbetstagaren själv kan välja mellan ett visst antal olika försäkringsgivare för placering av den avgift som arbetsgivaren avsätter. En så kallad valcentral sköter då administrationen av arbetstagarens val. Det finns i de flesta avtalen också en rätt att flytta placerat kapital, så kallad flytträtt. De kollektivavtal om tjänstepension som omfattar flest personer på arbetsmarknaden är ITP-planen för privatanställda tjänstemän, Avtalspension SAF-LO för privatanställda arbetare, /AKAP-KL för anställda inom kommun och landsting och PA 16 för statligt anställda. Utöver dessa finns ett flertal andra avtal om tjänstpension som är ingångna mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och även pensionsavtal som är reglerade genom så kallade hängavtal mellan enskilda oorganiserade arbetsgivare och fackliga organisationer. ITP-planen gäller för tjänstemän inom privat sektor och är en överenskommelse mellan och . ITP är uppdelat i två avdelningar. Avdelning 1 är en premiebestämd plan och omfattar som huvudregel tjänstemän födda och . Avdelning 2 är en förmånsbestämd plan och omfattar som huvud- Allmänt om tjänstepension i svensk rätt regel de som är födda och tidigare. ITP-planen omfattar cirka 33 000 företag och 2 miljoner försäkrade. Pensionsförmånerna i avdelning 1 omfattar i huvudsak ålderspension, sjukpension och efterlevandepension. Ålderspensionen är helt och hållet premiebestämd. Arbetsgivaren betalar månatligen en avgift till den anställdes ålderspension från det att denne fyller och fram till . Den anställde får inom vissa ramar välja förvaltare av ålderspensionen. Minst hälften av pensionsavgiften måste placeras i traditionella pensionsförsäkringar, resterande del får placeras i fondförsäkringar. Premien för ålderspensionen motsvarar av den anställdes årslön upp till 7,5 inkomstbasbelopp (). På lönedelar över 7,5 betalas en premie motsvarande . Den anställde kan välja att teckna försäkringen med återbetalningsskydd eller familjeskydd. Pensionsförmånerna i ITP avdelning 2 omfattar i huvudsak ålderspension, kompletterande ålderspension (ITPK), sjukpension och efterlevandepension. Ålderspensionen (dock inte ITPK) är förmånsbestämd och uppgår till av lönen upp till 7,5 , mellan 7,5 och 20 och mellan 20 och 30 . Ålderspensionen kan finansieras och tryggas genom att arbetsgivaren köper en pensionsförsäkring i eller genom att arbetsgivaren, i kombination med kreditförsäkring hos försäkringsbolaget ömsesidig, gör en avsättning i balansräkningen eller överföring till en pensionsstiftelse (det så kallade PRI-systemet). ITPK är premiebestämd och den anställde får själv välja förvaltare för den delen. Den som inte gör något val för sin ålderspension enligt avdelning 1 eller för ITPK får avgifterna placerade hos . Collectum är valcentral och administrerar den anställdes val av försäkringsgivare. ITP avdelning 2 innehåller även vissa möjligheter till alternativa pensionslösningar, den så kallade tiotaggarlösningen. Den som tjänar över vad som motsvarar tio , kan komma överens med arbetsgivaren om andra lösningar än den generella ITP-pensionen. En alternativ ITP-lösning omfattar lönedelar över 7,5 och kan även omfatta ITPK. Ålderspension enligt ITP är livsvarig. Denna kan dock, om så önskas, betalas ut helt eller delvis om . Pensionen betalas ut från och med den månad under vilken den anställde fyller eller annan tidpunkt som den anställde begär. Allmänt om tjänstepension i svensk rätt Pensionsutfästelserna enligt ITP är oantastbara. Den som slutar sin anställning, och påbörjar en ny där anslutning till ITP-planen inte förekommer, får ett fribrev på det värde som tjänats in. ITP-planen innehåller ingen bestämmelse om värdesäkring. har dock höjt de förmånsbestämda pensionerna enligt ITP 2, som är under utbetalning, med pensionstillägg motsvarande utvecklingen av konsumentprisindex. har också , med några undantag, räknat upp intjänad pensionsrätt och fribrev enligt ITP 2. /16 räknade dock inte upp fribreven och höjde inte heller pensionstillägget. Avtalspension SAF-LO omfattar arbetare inom privata företag och är en överenskommelse mellan och LO. Avtalspension SAF-LO är en helt premiebestämd pensionsplan och omfattar cirka 210 000 företag och cirka 2,9 miljoner försäkrade. Intjänande av ålderspension sker genom att arbetsgivaren betalar en pensionspremie till den anställdes ålderspension från och med den månad han eller hon fyller till och med månaden före den under vilken den anställde fyller . Premien är på lönedelar upp till och med 7,5 . På lönedelar därutöver är premien . Den anställde får själv välja hur avgiften ska förvaltas.