sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — Det innebär att den högskoleutbildade polismannen enligt vårt förslag skulle kosta . Till detta kommer en liten summa som härrör från en trolig ambitionshöjning vad gäller handledningen av studenterna, vi beräknar den till . Sammanlagt kostar enligt denna uträkning en framtida person med polisexamen . 1Det har inte varit möjligt att få fram uppgifter om kostnaderna för obekväm arbetstid för en aspirant under den 6 månader långa tjänstgöringen. 2Och möjligen något lägre eftersom ett av de tre lärosäten som utbildar polismän, , har en mer än dubbelt så hög kostnad för att utbilda en polisman som de övriga två. Detta beror dels av att antalet studerande varit mycket lägre (styckkostnaden blir då högre), dels på att högskolan börjat utbilda polisstudenter och de initiala kostnaderna är mycket höga. Dessa kostnader kommer, enligt Polis- myndigheten, att minska till samma nivå som de övriga lärosätena . Skillnaden i kostnad per färdigutbildad polisman mellan dagens utbildning och den föreslagna utbildningen är därför . Räknat på 700 studenter blir merkostnaden enligt vårt förslag som hänför sig till den förlängda utbildningen. Frågan om att något fler poliser behöver utbildas för att upprätthålla samma antal utexaminerade som Två frågor är aktuella när det gäller det eventuella behovet av en ökning av antalet studenter för att kunna garantera samma antal utexaminerade som . Den första frågan gäller den tillfälliga nedgången i antalet utexaminerade, som inträffar vid det halvårsskifte då de sista studerande enligt den gamla ordningen gått ut och innan de första studenterna från den nya ordningen tar examen. Vid det kommer inga nya polismän kunna anställas direkt från utbildningen. Enligt vad vi inhämtat ökar nu antagningen av studenter till och med . Den andra frågan gäller om en mindre andel av studenterna kommer att utexamineras från en högskoleutbildning, än vad som är fallet när det gäller studerande på grundutbildningen till polisman. Eftersom dagens utbildning är en uppdragsutbildning, där lärosätet har ett uppdrag att se till att de som uppdragsgivaren betalar dem för att utbilda, också klarar utbildningen, har lärosätet ett särskilt intresse av att de studerande också blir godkända. slutför av dem som antagits till grundutbildningen till polisman också utbildningen med godkänt resultat. Det finns en risk att en något lägre andel av studenterna på en högskoleutbildning avslutar studierna utan att ta examen. Ett rimligt antagande är att av de som blir antagna till högskoleutbildningen också kommer att ta examen. För att kompensera för de som faller bort behöver ytterligare 25 personer antas till utbildningen . Eftersom vi räknat fram att en person med polisexamen kommer att kosta , blir kostnaden för att anta ytterligare 25 personer , högt räknat.3 3 Högt räknat, eftersom vi inte kunnat göra en skattning av hur mycket lägre kostnaderna blir beroende på var i den treåriga utbildningen en student avslutar studierna , eller hur detta skulle påverka kostnaderna. En förstärkning av forskningen på området polisiärt arbete Enligt vårt förslag är det nödvändigt att förstärka forskningen på området polisiärt arbete. Vår uppskattning är att det är realistiskt att tro att fem personer fortsätter studera på avancerad nivå efter polisexamen. Det innebär att ytterligare fem personer behöver utbildas för att nivån på antalet examinerade som kan anställas som polismän ska kunna upprätthållas. Det genererar en kostnad på 5 x , dvs. För enkelhetens skull räknar vi med att 5 personer med examen på forskarnivå behöver vara anställda på eller i anslutning till de lärosäten som driver utbildning som leder till polisexamen, för att forskningen ska kunna förstärkas. Dessa fem skulle ha olika kompetensnivåer från anställd doktorand (med en lön på ) till professor med en lön runt . För enkelhetens skull räknar vi med en snittlön på för fem personer, vilket skulle innebära en kostnad – inklusive påslag räknat för sociala avgifter och overhead-kostnader – . En förstärkning av lärarkompetensen av polislärarna (130 stycken totalt) har en examen från högskola. En del av dessa cirka 100 lärare som är anställda av men arbetar som lärare på de lärosäten som har grundutbildning för polisman, kan komma att vilja och behöva läsa in en del högskolepoäng och för att kunna validera en del av sina kunskaper och kunna få en examen från högskoleutbildning. Förslagsvis skulle en stor del av dessa kunna studera på halvtid (på arbetstid) och arbeta på halvtid. För den tid dessa – uppskattningsvis cirka 50 personer – skulle studera behöver andra lärare anställas. Då behövs motsvarande 25 personer på heltid som arbetar som lärare för att ersätta dessa, under . En lektorslön på på heltid med sociala avgifter och overhead-kostnader gör en årskostnad på . 25 lärare på heltid ger en kostnad på vilket innebär . Studiekostnaden för 50 personer som studerar på halvtid under två år kan eventuellt uppskattas till totalt . Jämfört med nuvarande polisutbildning kommer studenterna med vårt förslag att få anställning och uppbära lön än enligt dagens system. Den skatt som polisstudenterna betalar på den lön som de erhåller som de genomför aspiranttjänstgöringen och senare, som de kan förvärvsarbeta efter att ha fullgjort polisutbildningen, kommer att falla bort från de offentliga finanserna. Den skatteintäkt som på detta vis faller bort gäller 700 polis- aspiranter . En polisaspirant har en lön på och betalar enligt vår schablonberäkning i skatt . Varje aspirant betalar alltså i skatt och den förlorade skatteintäkten blir då totalt . Den skatteintäkt som faller bort i och med att 700 personer i stället för att lönearbeta studerar blir med samma räknesätt av en genomsnittlig ingångslön på , som uppgår till sammanlagt och för 700 studenter blir då den sammanlagda skatteintäkten som faller bort . En del av minskningen av skatteintäkterna kan balanseras upp av att det enligt vår uppskattning ovan kommer behövas cirka 25 fler polislärare, om kurserna planeras på ungefär samma sätt som . Med en universitetslärarlön på i genomsnitt 35 000 för dessa 25 lärartjänster och en skattesats på skulle de ökade skatteintäkter kunna beräknas till . Vi har också räknat med att 5 personer behöver vara anställda för att forskningen ska kunna förstärkas. Dessa fem skulle ha olika kompetensnivåer från anställd doktorand (med en lön på ) till professor med en lön runt 4 Studiekostnaden för dessa torde dock vara betydligt lägre än för en student på utbildningen som leder till polisexamen. Med en snittlön på per månad, skulle det för dessa fem personer. Vi har ovan redogjort för att den förlängda utbildningen, inklusive förstärkt forskning och ökad kompetens för lärare, medför att kostnaden ökar med . Vi har beräknat detta på 700 examinerade polismän och ytterligare 30 för att kompensera för en eventuell mindre andel utexaminerade och för att fem personer väljer att studera vidare i stället för att ta en anställning. Vi har också inkluderat kostnaderna för en förstärkning av forskningsresurserna med fem anställda på sådana tjänster. Det offentligas skatteintäkter skulle minska med i minskade skatteinbetalningar från polisaspiranter och polisassistenter, mildrat av skatteinbetalningar från de extra lärare som behöver anställas och de som anställs för att förstärka forskningen. Den förstärkning av lärarkompetensen som vi föreslår skulle engångsvis kosta . arbete med att utvärdera ansökningar om och bevilja examenstillstånd är en kostnad som tillkommer. Det är inte troligt – på grund av utbildningens särskilda karaktär och med utgångspunkt i förslagen om styrning och dimensionering – att ett stort antal lärosäten kommer in med ansökan om examens- tillstånd. Tillkommer framöver gör också det arbete som Universitets- 5 I uträkningen här har vi inte kunnat ta hänsyn till skatteintäkter på ersättning för obekväm arbetstid, som troligen betalas ut till polisaspiranter i viss utsträckning . De specifika uppgifterna har inte funnits tillgängliga. kanslersämbetet kommer att lägga ned på att granska kvaliteten i den utbildning som leder till polisexamen vid de lärosäten som har tillstånd, vi bedömer att det bör kunna rymmas inom nuvarande budgetram. Det arbete som Universitets- och högskolerådet behöver göra för att ta fram en områdesbehörighet för utbildningen som leder till polisexamen tillkommer också. Sammantaget bör kostnaderna för och Universitets- och högskolerådets arbete vid införandet av en högskoleutbildning som leder till polisexamen kunna stanna vid engångsvis. Kostnaderna för antagnings- och urvalsprocessen kommer att flyttas över från ansvar till lärosätenas ansvar. Med vårt förslag kommer kraven för behörighet att vara färre än de nuvarande kraven för att kunna antas till grundutbildningen till polisman. Vi bedömer inte att förslaget genererar några högre kostnader i denna del. Med ett större antal studenter i högskolesystemet ökas antalet som kan överklaga ett antagningsbeslut. Eftersom antalet studenter, sett till högskolestuderande, är litet, anser vi att de eventuella ökade kostnader för överklagandemöjligheterna är försumbara. Att införa en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ersätter aspiranttjänstgöringen innebär en omställning för Polis- myndigheten, som kan medföra kostnader . Dessa kostnader är svåra att räkna på. Ett antagande är att en polis som är handledare åt polisstudenter under verksamhets- förlagd utbildning inte kan arbeta heltid med reguljär polis- Å andra sidan får denna person för organisationen värdefull vidareutbildning och utveckling, som blir en kompetens- höjning för personen i fråga. Detta kommer organisationen till godo. Då det bedrivs aspirantutbildning i Polis- myndighetens regi anser vi att de kostnader som eventuellt kan uppstå med anledning av att det är verksamhetsförlagd utbildning som införs är att anse som omställningskostnader för att utbilda personalen som kommer att verka som handledare. Vissa kostnader för dels lärosätenas utbildning av handledare, dels för utökad handledningstid från har vi räknat med ovan genom att lägga på en summa om per student. hade sammanlagt 19 903 polis- män anställda. Även Säkerhetspolisen har behov av att kunna anställa polismän.6 Ett stort antal av de arbetsuppgifter som utförs inom polisverksamheten, ska utföras av polismän, dvs. anställda som har polismans befogenheter. Huvudfrågan här är om vårt förslag innebär att det blir svårare för att kunna rekrytera tillräckligt antal polismän för att verksamheten ska fungera optimalt. Frågan är i sig komplicerad och den kompliceras ytterligare av att har påverkats kraftigt av framför allt två faktorer: den genomgripande ombildning av organisationen som påbörjades och migrantsituationen i omvärlden och i . Båda dessa faktorer har påverkat organisationen såväl som de enskilda polismännen på olika men påtagliga sätt. Många polismän har fått förändrade arbetsuppgifter och även arbetsplatser. har protesterat tydligt mot det sätt som ombildningen genomförs på och har pekat på ett missnöje bland polismännen. 6 Fortsatt i detta avsnitt nämner vi endast , men inkluderar ändå Säkerhetspolisens behov av polismän i våra resonemang. Personalomsättningen bland polismän, som är ovanligt låg jämfört med personalomsättningen på statliga myndig- heter i övrigt, har ökat långsamt från att tidigare ha legat stilla och den låg 2015 på 4,1 procent.7 har också aviserat att man avser öka antalet anställda polismän och att man därför ska öka antagningen till grundutbildningen till polisman.8 Att mot bakgrund av detta göra en analys av hur våra förslag kommer att påverka försörjningen av polismän är svårt och att dra slutsatser är i princip omöjligt. Vårt förslag kommer, när det genomförs, att vara en av många faktorer som påverkar möjlig- heterna för att kunna anställa så många kvalifi- cerade polismän som myndigheten har behov av. Det som är säkert är att vårt förslag kommer att starkt bidra till att de polismän som utbildas, är mer kvalificerade för att möta de utmaningar som de kommer att stå inför. har antalet sökande till grundutbildningen till polisman minskat. 2015 var antalet sökande drygt 11 000 medan det var 16 000 personer som sökte till polisutbildningen. Våra diskus- sioner med dem som på olika sätt har att göra med antagningen till utbildningen har lett oss att tro att denna utveckling säger mindre om hur många potentiella poliser det finns i och mer om hur utbildningen och professionen marknadsför sig. Det antal sökande som antagits visar inte upp en liknande nedgång, utan har i stället varierat något – i förhållande till det antal platser som hade ställt till förfogande. Den senaste terminen – antagningen till – har dock inte så många kunnat antas att de tillgängliga utbildningsplatserna kunde fyllas, trots att mer än tio gånger så många sökte som det fanns platser. Som vi redogjort för är dock antagnings- processen under ständig utveckling, så det är svårt att dra några slutsatser över huvud taget, om vad som är orsak och verkan. 7Och inom staten i övrigt . 8Polismyndighetens budgetunderlag 2017–2019, s. 18. uppfattning är att det antagnings- och urvalssystem som följer med vårt förslag kommer att göra det lättare att analysera situationen och enklare för sökande att värdera sina möjligheter att bli antagna till utbildningen som leder till polisexamen. Eventuella förändringar av söktrycket Det kan finnas en risk för att söktrycket till polisutbildningen sjunker strax före en övergång till högskoleutbildning för att sedan öka igen, eftersom de personer som vill ha en treårig högskole- utbildning troligen kommer att vänta med sin ansökan till dess att utbildningen som leder till polisexamen inrättas. Eftersom både och Linnéuniversitetet fattat beslut om att börja utfärda högskoleexamen till de studenter som genomgått polisprogrammet, kan de som är intresserade av en treårig högskoleutbildning, redan nu efter att ha avslutat grund- utbildningen till polisman, bygga på sin två-åriga högskoleexamen med studier i något angränsande ämne och efter det ansöka om en kandidatexamen. Detta gör att skillnaden mellan befintlig utbildning och den framtida högskoleutbildningen minskar. kan det finnas en rörelse åt andra hållet: en del personer vill undvika att behöva söka studiemedel studier och kommer därför vilja genomgå grundutbildningen till polisman, innan den tas bort. Enligt vad vi kunnat inhämta om erfarenheterna från ombildning av polisutbildningen till en högskoleutbildning, har inte strukturen på de sökande ändrats nämnvärt. Antalet sökande har inte heller minskat utan tvärtom. En förlängning av utbildningen kan innebära att en del personer måste avstå från den eftersom de redan kommer att ha använt de som kan användas för högskolestudier. Enligt uppgift från CSN hade av dem som påbörjade sina studier till polis kvar så att det räcker till ett tredje år. Det är alltså en liten del av de sökande som skulle behöva avstå från polisutbildningen på grund av dess omfattning, särskilt med tanke på att en del av studenterna kanske skulle välja att finansiera sina studier på ett annat sätt. Vi anser att det behövs en satsning på att rekrytera sökande genom ett strategiskt och utåtriktat arbete – inte bara som vi redogjort för att öka andelen sökande med utländsk bakgrund och andelen kvinnor – utan också för att öka andelen sökande som har en realistisk bild av både vad professionen innebär och vad som krävs för att bli antagen.9 Det finns självklart en risk, när polisutbildningen blir en hög- skoleutbildning, att en större andel av de examinerade blir lockade att börja en anställning hos någon annan arbetsgivare än Polis- myndigheten. Det finns flera potentiella arbetsgivare för väl- utbildade polismän, både hos statliga myndigheter och inom det privata näringslivet, liksom hos en del ideella organisationer. Möjligheter för att kompensera en brist på polismän Som vi redogjort för i kapitel 14 finns det möjlighet för att besluta att anställda som inte är polismän ska få utföra vissa arbetsuppgifter som annars bara tillkommer en polisman. Det gäller i huvudsak åtgärder som behöver vidtas i utredningsverksamheten. Dessa möjligheter är relativt nya och har ännu inte utforskats till fullo. Ett antal arbetsuppgifter som förut bara polismän kunde utföra har också öppnats upp för andra kategorier av personal. Enligt vårt förslag kommer också fortsatt att ha möjlighet att anordna uppdragsutbildning för anställd personal som man anser efter utbildning ska kunna anställas som polismän. Båda dessa möjligheter innebär att kan kompensera en brist på personer med polisexamen eller grund- utbildning till polisman. 9 I kapitel 13. Konsekvenser av förslagen vad gäller utveckling av polisers löner Under utredningens gång har frågan uppkommit om hur för- ändringar i utbildningen kan komma att påverka polisers framtida löneutveckling.10 För att besvara denna fråga har utredningen varit i kontakt med flera myndigheter och organisationer för att inventera vilka andra områden eller professioner som hade genomgått liknande förändringar. Vi har inte kunnat komma fram till en entydig slutsats i frågan. Att statusen på en utbildning höjs i och med att utbildningen görs om till en högskoleutbildning behöver inte i sig innebära att det yrke som högskoleutbildningen ska leda fram till får ett högre löneläge. En nyanställd polisassistent har en ingångslön som är ungefär densamma som en person som efter en magisterexamen (högskoleutbildning) får vid anställning som utredare vid en statlig myndighet. Å andra sidan har höjda löner för både sjuksköterskor och lärare satts i samband med att utbildningarna till dessa yrken förlängts, något som gäller särskilt för förskollärare. Det kan alltså inte uteslutas att förändringen av utbildningen för polisman kan ha betydelse för löneläget eller för krav på högre lön för polismän. Vi har bedömt att det finns en viss mindre risk för att det inte kommer att finnas ett tillräckligt antal personer med grund- utbildning till polisman eller med polisexamen för Polis- myndigheten att anställa. Men vi har också visat på att det finns flera olika möjligheter för att kompensera det. Dels finns möjligheten att kan anställa personal med sådan annan kompetens som myndigheten bedömer sig ha nytta av och sedan genom särskilt beslut ge den personal polismans befogenheter i vissa delar. Dels kommer med vårt förslag fortsatt ha möjligheter att anordna utbildning i uppdragsform för 10 Om polismännens löner ökar påverkas de offentliga finanserna upp- skattningsvis med . Detta är en schablonberäkning. anställda som myndigheten bedömer kan anställas som polismän efter genomgången utbildning. Vår slutsats blir alltså att vårt förslag inte innebär en ökad risk för att löneutvecklingen för polismän drivs på av den anledningen, men att det kan finnas en möjlighet till löneökningar mot bakgrund av att utbildningen förlängs. Det är vår bedömning att vårt förslag inte kommer att minska söktrycket – och då talar vi om sökande som har en rimlig chans att antas – till utbildningen som leder till polisexamen. Vi tror att utbildningen i stället får en större attraktionskraft och kommer att locka till sig fler sökande som har en möjlighet att klara antag- ningskraven och genomgå utbildningen till polisexamen. Som framgått bedömer vi att förslagen på lång sikt kommer att ha en positiv effekt på brottsligheten (så att den motverkas) och på det brottsförebyggande arbetet i och med att polismännen får en högskoleutbildning och kunskapen om polisiärt arbete ökar. Också genom att kunskapsmassan om brottslighet och särskilt om det polisiära arbetets del av det brottsförebyggande och brotts- bekämpande arbetet antas öka genom den av oss föreslagna satsningen på forskning i polisiärt arbete, kommer vårt förslag att generera positiva effekter. Vi har även beaktat de övriga frågor som anges i kommitté- förordningen, men inte funnit att förslagen har någon betydelse i dessa avseenden. Vi har kommit fram till att våra förslag kommer att innebära att kostnaderna för polisutbildningen kommer att öka. Vissa kostna- der är engångsvisa men de flesta är årliga kostnader. Kostnads- ökningen kommer att ha störst påverkan på kort sikt. Vår bedöm- ning är att den ökade kvaliteten och effektiviteten som förslagen, om de genomförs, innebär kommer att minska kostnaderna för och även för rättskedjan i sin helhet. Vissa mindre kostnader bedömer vi kan rymmas inom respek- tive myndighets ram, som vi kommenterat ovan. I andra fall gäller att medel behöver omfördelas från till lärosätena även om kostnaderna är likvärdiga. Enligt vår bedömning kommer dock denna reform att medföra ökade kostnader för det allmänna, i storleksordningen …. kronor medan det är svårt att uppskatta den besparing det har förutsättningar att innebära genom bättre utbildade polismän som kan förebygga och bekämpa brott och möta medborgare, brotts- utsatta och misstänkta med bättre kunskaper och förmågor och bidra till att allmänheten får ett än högre förtroende för polisen och för rättsväsendet. Med vårt förslag som också innebär en satsning på forskning i polisiärt arbete, kommer också kunskap på det området att öka och den kunskapen kommer till nytta också för andra delar av rättsväsendet och samhället i stort. Att omforma den nuvarande grundutbildningen till polisman till en högskoleutbildning är en reform som betecknar en ambitions- höjning. Det är inte möjligt att finansiera de ökade kostnader våra förslag innebär inom ramen för eller för universitet och högskolor i och med att reformen innebär en tydlig ambitionshöjning. Det kommer därför krävas ett tillskott för att finansiera den nya högskoleutbildningen för polismän. Det är ett politiskt beslut som utredningen inte har möjlighet att föregripa genom att föreslå något annat område från vilket finansieringen skulle kunna ske. 17.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 10 § Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) framgår att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet. Av 10 kap. 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, , Säkerhetspolisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som behövs för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag framgår att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild som inte har fyllt tjugoett år lämnas till eller Säkerhetspolisen i brottsföre- byggande syfte under vissa angivna förutsättningar. Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1.uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende, stödboende eller familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, , , eller , 2.uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning. Paragrafen justeras genom att orden eller polisprogrammet tas bort i tredje stycket 2. Ändringen är en följd av att grundutbildningen till polisman ska upphöra. En övergångsbestämmelse anger att äldre bestämmelser fortfarande gäller för uppgifter i ärenden om av- skiljande från grundutbildning till polisman. I paragrafen används ordet studerande. Studerande inom hög- skoleutbildning benämns studenter. Enligt 1 kap. 4 § högskole- förordningen (1993:100) avses i den förordningen med student den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning. I detta betänkande föreslås inte att begreppet ändras. 17.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)