sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — Fotgängare var vana vid att kunna få ögonkontakt med bilförarna innan de korsade gatan, eller åtminstone kunna tolka om föraren var medveten om passagen. Med de självkörande bilarna är det inte ovanligt att personen i förarsätet har sin uppmärksamhet riktad någon helt annanstans. Det krävdes att staten hjälpte till att bygga tillit för det nya systemet, exempelvis genom kommunikation av statistik över hur många liv som räddas när trafikbeslut är avhängiga enskilda individers körförmåga, kunskap, erfarenhet, nykterhet och psykiska hälsa. Med hjälp av informationsprogram och de allt mer förekommande inslagen av autonoma fordon kunde samhället till slut på bred front acceptera de självkörande fordonen. 2030 ter det sig nästan dumdristigt att individer själva har fått köra fordon, dessutom mitt bland andra människor och i svårnavigerade miljöer. Samhället har även behövt anpassa sig till den nya medborgaren – en som är uppkopplad och med ett globalt perspektiv, nätverk och kunskapstillgång och som förväntar sig att flöden, processer och skeenden ska ske sömlöst, enkelt och direkt. En individ som söker gemenskap och självförverkligande också mycket genom den roll han eller hon spelar i den digitala världen. Individen har med mer information också fått mer makt och inflytande och har ställt högre krav på kvalitet, men även på att produkter och tjänster är skapade i enlighet med individens värderingar. Dessa värderingar har ofta visat Scenario: 2030 … sig vara tämligen paradoxala där samma individ gärna vill värna om sin integritet och personliga data men tycker att data bör göras tillgängligt för var och en som vill använda det för effektiviseringar av samhället. Mycket av utmaningarna som detta medfört har kunnat mötas genom att individer har fått se fördelarna med den datainsamling som till allt högre grad skett överallt i samhället. Staten har även arbetat för att data som delats ska göra det möjligt för entreprenörer att hitta effektiva lösningar på olika samhällsproblem. Genom att dela anonymiserad data gällande trafik, utbildning och sjukvård har fler kunnat hjälpa till att identifiera förbättringsmöjligheter. När system med artificiell intelligens har utvecklats och använts har även dessa bidragit till att identifiera korrelationer och kausaliteter som inte varit uppenbara, vilket skapat värde för medborgarna. Regelverk för att säkerställa säkerheten kring data har behövts formas, både av staten men även genom tekniken i uppbyggnaden av krypteringssystemen – dvs. genom att systemen säkerställer att obehöriga inte ändrar eller förfalskar delar av data i systemet. Likaså har den tekniska utvecklingen möjliggjort att individen kunnat få kontroll över fler av sina datapunkter, exempelvis genom decentraliserade databaser och decentraliserade autonoma organisationer som lösningar för sociala medier exempelvis. En av de största utmaningarna i framväxten av det digitaliserade samhället 2030, har varit de avvägningar som både staten och individen behövt göra mellan fördelarna av en mer uppkopplad vardag och de risker och eventuella säkerhetshot det medfört. I framtidsscenariot som presenterats i detta kapitel påvisas många av de möjligheter som tekniken medför, men även några av de risker som en fortsatt hög grad av digitalisering kan medföra. Genom att ta dessa risker i beaktande och analysera möjliga framtida utvecklingar, skapas förutsättningar för att samhället ska kunna förbereda sig för potentiella konsekvenser – positiva såväl som negativa. En sak som står bortom allt tvivel är att vi inte kan förutspå den framtida utvecklingen i en snabbt föränderlig värld med starka globala trender som på ett komplext vis är korrelerade. Däremot kan vi med Scenario: 2030 … hjälp av kunskap, samverkan och med modet att tänka nytt bidra till att forma den framtid vi hoppas på. Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Proposition 1984/85:220 Om datapolitik. Proposition 2016/17:1 Regeringens budgetproposition 2016. SOU 2000:51, Utredningen om individuellt kompetenssparande (2000) Individuellt Kompetenssparande, IKS – en stimulans för det livslånga lärandet. SOU 2000:119 Utredningen om individuellt kompetenssparande (2000) Individuellt kompetenssparande – IKS – med start . SOU 2012:83 (2012) Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. SOU 2013:31 (2013) En digital agenda i människans tjänst – ekosystem. dess aktörer och drivkrafter. SOU 2014:13 (2014) En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. E-delegationen (2014) Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. SOU 2014:84 för smarta elnät (2014) Planera för effekt! SOU 2015:23, Utredningen om Informations- och cybersäkerhet i (2015), Informations- och cybersäkerhet i . Strategi och åtgärder för säker information i staten. SOU 2015:25 (2015) Gör – digital kompetens. SOU 2015:65 (2015) Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. SOU 2015:91 (2015) Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. SOU 2015:101, (2015) Demografins regionala utmaningar. SOU 2016:41, (2016) Hur står det till med den personliga integriteten? SOU 2016:85 (2016) Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter. Dir 2012:61 Kommittédirektiv, – en kommission för den digitala agendan. Dir 2013:108 Tilläggsdirektiv till . Dir 2015:18 Tilläggsdirektiv till . Dir 2015:123 Tilläggsdirektiv till . Regeringsbeslut, riksdagsskrivelser, DS N2015/3210/EF, Regeringsbeslut . N2016/01642/EF, Regeringsbeslut . Ds 2013:19, , (2013), Svenska framtidsutmaningar, slutrapport. Altinn, (hämtad ). smart city, , ( hämtad ) Analysgruppen för arbetet (2016), Arbetet Arkitekturguiden, (hämtad ) Bean, (2016), Economic Statistics. Bomhof et al. (2009), Systematic Analysis of Rebound Effects for ”Greening by ICT” Initiatives. , (2014) The Second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. CapGemini (2013), The Digital Talent Gap – Developing Skills for . D’och Marcucci (2015), The Predictive Searches in Forecasting Unemployment och Askitas, N. and , K. F. (2009), Google Econometrics and Unemployment Forecasting, Applied Economics Quarterly. Datafordelar, (hämtad ) , och (2016), ICT and SDGs: How Information and Can Accelerate Action on the Sustainable Development Goals. , e-Leadership: e-skills for Competitiveness and Innovation Vision. Roadmap and Foresight Scenarios, (2013). eSUOMI.FI informationsled/?lang=sv (hämtad ). European Commission, market/en/news/desi-2016-methodological-note (hämtad 2016- 11-21). , language=en&mode=view (hämtad ). , statistics explained, (hämtad ) Felländer, A. och Fölster, S., Det digitala paradigmskiftet kräver ny ekonomisk politik. /debatt/det-digitala-paradigmskiftet- kraver-ny-ekonomisk-politik/ (hämtad ) Fölster, (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av GeSI och Accenture Strategy (2015), #SMARTer2030. (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. Governo, underlagsrapport till 2015, Digitalisering, främjande och framtid. Global open data index, (hämtad ) , H., Så blir världsledande på hållbara transporter. International Labour Organisation LaborSta database Internationella teleunionen (2014) Measuring the Report 2014. / ICT Indicators Database , (2010) Innovationer, Entreprenörskap och tillväxt – En kortfattad översikt av kunskapsläget. , (2013), Reformer och revolutioner. En kort introduktion till ekonomiska historia åren 1750–2010, : . , kulturmiljo/landskapsvard/kulturmiljoprogram/historiautveckli ng/jordbrukets-landskap/skiftesref-jordbr/Pages/index.aspx (hämtad ). (2014) The seven traits of effective digital enterprises. MacLean, D. och B. (2008), ICTs, Innovation and the Challenge of Climate Change. , J. and , P. (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030, Proceedings for ICT for Sustainability Conference. , /blog/msk-trains-ibm-watson-help-doctors- make-better-treatment-choices (hämtad ). (2014) The seven traits of effective digital enterprises. , W. J. (2000) E-topia, ”life, – but not as we know it”. , Lehner M. och . (2014), Nudging – Ett verktyg för hållbara beteenden? Moretti, E (2013) The New Geography of , Mariner Books, . gymnasieskola (hämtad ). id, (hämtad ). , Nordiskt policy-sammandrag: Förbättra nordiskt beslutsfattande genom att skingra myter om hållbar konsumtion. (1974), Anarchy, State and Utopia. (2010), Greener and Smarter. ICTs, the Environment and Climate Change. (2015), Data-Driven Innovation: for Growth and Well-Being. (2010) The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. och (2014), Tjänstelogik för offentlig förvaltning. Ramböll (2014) Nulägesrapport 2 Regionala digitala agendor. Rawls (1971, A theory of .. (2016), Det livslånga lärandet inom högre utbildning. Regeringen, digitaliserar-vi-det-offentliga-sverige/ (hämtad ). Regeringen, /artiklar/2016/06/strategiska- samverkansprogram---en-kraftsamling-for-nya-satt-att-mota- samhallsutmaningar/ (hämtad ). Regeringen, (hämtad 2016- 11-03). skr.-20161742/ (hämtad ). Regeringen, infor-krav-pa-it-incidentrapportering-for-statliga-myndigheter/ (hämtad ). , (2010). Svensk utbildningshistoria: skola och samhälle förr och (8. rev. uppl.). , Bo (1994) Vad bör staten göra? Om välfärdsstatens moraliska och politiska logik. , /group/en/the-next-big-data-thing/ (hämtad ). SCB (2016), Befolkningens utbildning . siffror/utbildning-jobb-och-pengar/befolkningens-utbildning/ (hämtad ). SCB (2016), Utbildningsstatistisk årsbok 2015. amne/utbildning-och-forskning/befolkningens-utbildning/ utbildningsstatistisk-arsbok/64475/64482/behallare-for- press/379597/ (hämtad ). Songdo IBD, (hämtad ). Statistisk årsbok för /SCB – . – : , 1914-. – (officiella statistik) Volymbeteckning: . 1(1914)- %20%c3% a5rsbok%20(SOS)%201914-/Statistisk-arsbok-for-Sverige- 1920.pdf (hämtad ). () amne/Utbildning-och-forskning/Hogskolevasende/Studenter- och-examinerade-i-hogskoleutbildning-pa-grundniva-och- avancerad-niva/74409/74416/Registrerade-studenter/76753/ (hämtad ). () siffror/manniskorna-i-sverige/befolkningsutveckling/ (hämtad ). Statskontoret (2015), Myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information – En nulägesbild. , satter-likhetstecken-mellan-den-smarta-staden-och-den- hallbara-staden/ (hämtad ). Sustainable Development Commission UK (2010), Smarter Moves, How ICTs can promote sustainable mobility. (2016), En klimatneutral och hållbar transportsektor. (2016), Rekrytering – när teknikutveckling och digitalisering förändrar jobben. Kommuner och landsting (SKL), digitaltforstforettsmartaresverige.7387.html (hämtad ). The Digital Economy and Society Index, 2016 Country Profile: . United Nations, (1987). Vår gemensamma framtid. Report of the World Commission on Environment and Development. UKÄ (2016), Universitet och högskolor, Årsrapport . , R., Lakomaa, E., Dellham, D., & , D. (2016). Anseenderisker och dataskydd. in R. (Ed. ), Risker och riskhantering i näringsliv och samhälle. Wennemo, (2014), Det gemensamma – Om den svenska välfärdsmodellen. , (hämtad 2016- 06-05). , (hämtad ). (2014), Öppna data 2014. World Development Indicators (Online) – en kommission för den digitala agendan Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agendan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. uppdrag är att verka för att det itpolitiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departement inom har för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvuduppdrag att: •utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för det it-politiska målet, •analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, •visa på digitaliseringens möjligheter, •kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, •vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digitala agendan, och •samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Kommissionen ska därefter lämna delrapporter med analyser av utvecklingen samt förslag till åtgärder. I samband med detta ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga uppdrag. Uppdraget ska slutredovisas . beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. beslutade i enlighet med förslaget i budgetpropositionen (prop. 2011/12:01, 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet (prop. 2004/05:175) ska upphävas och ersättas med det nya it-politiska målet. I fråga om målen för tillgänglighet gäller fortsatt de mål som anges i propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193). Målet för tillgänglighet är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. har en stark position inom it-området, vilket också visar sig i internationella jämförelser. Enligt t.ex. Network Readiness Index () har de bästa förutsättningarna och den bästa användningen av it. Även i Digital economy rankings 2010, som jämför olika länders nivå i informationssamhället, ligger i täten. Vid jämförelser av olika länders konkurrenskraft hamnar också i toppen, t.ex. rankas på andra plats efter i –2011. Även om ligger i topp i flertalet internationella jämförelser, finns det områden där har en svagare ställning. Bland annat handlar det om företagens förutsättningar och användning av it. Det är viktigt att fortsätter arbetet med att stärka sin position inom samtliga områden. Målet i den digitala agendan för kan relateras till ovan nämnda rankningar, nämligen att enligt dessa, eller andra likartade mätningar, ska vara bland de bästa nationerna i världen. Men det är också viktigt att ligger i topp i andra mätningar om t.ex. jämställdheten inom it-sektorn, användningen av it för miljön, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa områden finns inte med i ovanstående studier. För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns både på global och på nationell nivå finns det behov av insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-användarens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats: •lätt och säkert att använda, •tjänster som skapar nytta, •det behövs infrastruktur, och •it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i den digitala agendan är indelat i underområden som representerar de sakfrågor som regeringen arbetar med. Sammanlagt presenteras 22 sakområden. Dessa är digitalt innanförskap, e-tjänster och information som grund, digital kompetens, vardagssäkerhet, offentlig förvaltning, entreprenörskap och företagande, vård och omsorg, skola och undervisning, demokrati, tillgång till kultur, internet i och globalt, samhällets informationssäkerhet, mjuk infrastruktur, geografisk information, robust elektronisk kommunikation, bredband, forskning och innovation, it för miljön, jämställdhet, frihet på nätet, upphovsrätt och it för global utveckling. För varje sakområde presenteras regeringens ambition, beslutade insatser och förslag till nya åtgärder. Av agendan framgår också att en kommission för den digitala agendan ska inrättas som ska arbeta för att det it-politiska målet i agendan uppnås. Tillsättandet av en kommission De insatser och åtgärder som redovisas i den digitala agendan ska medverka till att nå det nya it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. Huvudansvaret för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken ligger på respektive myndighet och departement inom . Det är därutöver angeläget att ha en samlad nationell bild och att följa upp den övergripande utvecklingen mot det it-politiska målet, eftersom det på många områden redan finns handlingsplaner, strategier etc. medan sådana saknas inom andra områden. Inte minst är det viktigt att arbeta strategiskt med långsiktiga it-politiska frågor i anslutning till agendan. Det bör därför tillsättas en kommission för den digitala agendan med uppgift att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Utgångspunkter för kommissionens arbete Såväl som andra länder står inför flera stora samhällsutmaningar både på global och nationell nivå. Globalt handlar det bl.a. om klimatfrågan och behovet av att minska samhällets påverkan på miljön, den ekonomiska kris som påverkar stora delar av världen, globaliseringens effekter samt vikten av att skapa förbättrade levnadsvillkor i utvecklingsländer. Det handlar också om att öka respekten för mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet, demokratifrågor, jämställdhet mellan kvinnor och män samt individens möjligheter till inflytande. står också inför utmaningar såsom en åldrande befolkning då var femte svensk kommer att vara 2020. Allt fler och allt friskare äldre kvinnor och män kommer att behöva stöd allt längre i livet. ökar möjligheterna att behandla olika sorters sjukdomar och tillstånd, vilket kommer att ställa stora krav på välfärdssystemet och samhället i stort. Detta gäller inte minst hur resurserna inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst används på bästa sätt så att varje krona räcker längre. Det handlar också om att förbereda barn samt unga kvinnor och män såväl i som utanför skolan för morgondagens samhälle och se till att de har tillgång till moderna lärverktyg och en tidsenlig utbildning. Ytterligare en utmaning är hur svenska företag ska kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft samt bidra till en ökad sysselsättning och tillväxt i ekonomin. Viktiga faktorer för är då ett gott innovations- och investeringsklimat samt tillgång till välutbildad arbetskraft. Men det handlar också om en förmåga att stimulera och skapa förutsättningar för entreprenörskap och internationell handel samt att ta till vara förmågan att utveckla innovationer baserade på digitaliseringens möjligheter. It kan bidra till att möta dessa utmaningar. Det kan vara fråga om nya sätt att göra saker på, t.ex. att med hjälp av standardisering utforma lösningar för ett åldrande samhälle, en bättre hälso- och sjukvård samt socialtjänst (e-hälsa, digitala hjälpmedel), it för skapande och lärande (it i skolan), digitala lösningar för miljön (smarta elnät, intelligenta transportsystem, distansarbete) samt för jordbruket och landsbygden (möjligheter att söka stöd och få information genom it), främjande av kulturell mångfald (digital distribution av kulturellt innehåll), demokrati (öppenhet och insyn i förvaltningen, system för dialog med beslutsfattare), möjlighet att ta del av offentliga och privata varor och tjänster (identifikation, betalningar), ökad konkurrenskraft och nya marknader för företag (digital kompetens, nya produkter, tjänster och affärsmodeller samt effektivare verksamhet med hjälp av it, bl.a. elektronisk handel), it-lösningar för en effektivare offentlig upphandling, tillgängliggörande och användning av offentliga data med mera. uppdrag är att verka för att det itpolitiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Då andra aktörer har ansvar för vissa frågor på området avgränsas kommissionens uppdrag enligt följande: •E-delegationen ansvarar för strategiska frågor för myndigheternas arbete med e-förvaltning: koordinering av de statliga myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt, uppföljning av deras effekter för medborgare, företagare och medarbetare, koordinering av vissa it-standardiseringsfrågor samt att främja samordning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar (dir. 2009:19 och 2010:32). •Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångspunkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Detta arbete koordineras av högnivågruppen för Nationell eHälsa. •För att främja utbyggnad av bredband i alla delar av landet har regeringen tillsatt ett Bredbandsforum. Bredbandsforum är en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer på bredbandsmarknaden (dnr N2011/6957/ITP). •Inom upphovsrättsområdet arbetar regeringen för ett väl avvägt och ändamålsenligt regelverk såväl nationellt som på EU-nivå. Lagstiftningsarbetet på området hanteras av . Kommissionen ska ha följande huvuduppdrag. Utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för att det it-politiska målet Kommissionen ska utforma ett förslag till handlingsplan för hur kommissionen kan genomföra uppdraget med att verka för det itpolitiska målet i den digitala agendan. Utgångspunkten är att detta ska ske med befintliga medel. Kommissionen ska, efter att ha inhämtat synpunkter från relevanta statliga myndigheter, aktörer på regional och lokal nivå samt företag och organisationer, utforma ett förslag på hur utvecklingen mot det it-politiska målet i agendan kan följas upp. Utgångspunkten är de strategiska områdena och de ambitioner som regeringen har beslutat om för de 22 sakområdena. Kommissionen ska även definiera och föreslå nyckelindikatorer, som löpande ska följas upp och som är av betydelse för uppfyllelsen av det it-politiska målet, se vidare under rubriken utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet. I förslaget till handlingsplan ska kommissionen vidare redovisa hur en uppföljning av beslutade insatser och föreslagna åtgärder i agendan bör göras. Om kommissionen finner att det finns områden utöver agendan där insatser behövs för att nå målet, ska sådana områden redovisas. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet Kommissionen ska beskriva och analysera utvecklingen inom agendans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet och rapportera detta till regeringen. Kommissionen ska även fullfölja de ambitioner som regeringen har beslutat om samt följa upp de insatser och åtgärder som presenteras i den digitala agendan. För att genomföra analysen ska kommissionen arbeta med nyckelindikatorer som speglar utvecklingen inom agendans 22 sakområden. Dessa ska formuleras utifrån regeringens mål och ambitioner inom it-politiken samt de mål som anges i strategin En digital agenda för (KOM(2010)245). Nyckelindikatorerna ska tas fram i samverkan med berörda aktörer i samhället. De ska i första hand baseras på tillgängliga data och, i förekommande fall, befintliga indikatorer från Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Kommuner och Landsting, , Verket för innovationssystem, E-delegationen, Bredbandsforum och andra berörda statliga myndigheter, samt aktörer på regional och lokal nivå. Kommissionen ska i arbetet beakta den uppföljning som görs inom ramen för En digital agenda för . Med utgångspunkt i nyckelindikatorerna ska kommissionen: 1.analysera utvecklingen inom agendans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet,