sou · H4B381d6 · 2016-11-25 00:00:00 — Att personer som står under löneutmätning kan komma att få förbehålla sig högre belopp än och det förhållandet att staten har företrädesrätt kan i vissa fall leda till att det inte finns något utrymme kvar att utmäta till det privata borgenärskollektivet. Detta behöver dock inte med nödvändighet innebära utebliven betalning eftersom det kan finnas annan utmätningsbar egendom. Det förhållandet att personer som står under löneutmätning tillförsäkras en skälig levnadsnivå kan antas leda till minskade samhällskostnader för ekonomiskt utanförskap och att den enskildes incitament till öppet arbete vidmakthålls. I längden innebär det givetvis positiva konsekvenser även för det privata borgenärskollektivet. Sammantaget är det vår bedömning att det ökade indrivningsresultatet kommer att balansera den eventuella intäktsminskning som våra förslag kan komma att medföra för näringslivet. För företag som är arbetsgivare till personer som står under löneutmätning förekommer visst administrativt arbete. Löneutmätningsbesluten ska tas emot och administreras, delgivningskvitto ska returneras och inbetalningar ska göras till . Eventuella anståndsbeslut som innebär att avdrag på lönen inte ska göras måste bevakas. Vårt förslag innebär bl.a. att det införs två ytterligare ålderskategorier för barn som ska beaktas för att bestämma normalbelopp. De ändrade ålderskategorierna inträffar dock inte för en och samma gäldenär och det är fråga om förhållandevis långa tidsintervall. räknar om löneutmätningsbesluten om särskilda kostnader uppkommer och arbetsgivare måste förhålla sig till dessa omräkningar. Förslaget i avsnitt 12.3.3 att arbetsgivare inte ska delges alla beslut om löneutmätning kommer innebära minskat administrativt arbete för företagen. Detsamma gäller förslaget i avsnitt 8.4.2 att inte ska ändra ett beslut om utmätning av lön om resultatet av ändringen är obetydlig för sökanden och svaranden, t.ex. om normalbeloppet bara ändras med några kronor från till ett annat och det inte ska göras några andra ändringar av betydelse. har vanligtvis sämre möjligheter att skaffa kunskap om ett nytt regelverk. Genom våra förslag blir det utsökningsrättsliga regelverket tydligare och därmed enklare att tillämpa. Detta kan komma att underlätta för de små företagen, eftersom deras förutsättningar att hantera regelverket utan experthjälp blir större. I övrigt kommer förslagen inte särskilt påverka de mindre företagen i förhållande till de större. Det behöver inte tas särskilda hänsyn till småföretagens villkor när det gäller tiden för ikraftträdande. Det finns inte heller behov av några speciella informationsinsatser eller att särskild hänsyn tas till små företag vid reglernas utformning. 16.4.2Förslagens påverkan på kreditgivningen och konkurrensen Förslagen som innebär regelförenkling och modernisering av regelverket bedöms inte medföra någon negativ effekt för kreditgivningen. Det kan inte uteslutas att våra förslag som innebär att större hänsyn ska tas till gäldenärskollektivet och deras familjers situation, främst våra förslag som lagfäster proportionalitetsprincipen och principen om barnets bästa samt vårt förslag om ny ordning för hur normal- och förbehållsbelopp vid löneutmätning ska beräknas kan påverka kreditgivningen eftersom kreditrisken typiskt sett blir större. Detta skulle således kunna få betydelse för privatpersoners möjlighet att få lån. En sund kreditbedömning innebär dock att krediter endast beviljas om betalningsförmågan anses fullgod. Det är därför vår bedömning att kreditgivningen kommer att påverkas högst marginellt eller inte alls. Som en jämförelse kan nämnas att skuldsaneringsinstitutet, i vart fall hitintills, inte verkar ha förorsakat någon märkbart negativ effekt på möjligheterna att få krediter trots att detta faktiskt varit ett av lagstiftarens bakomliggande syften (se prop. 1993/94:123 s. 73 och SOU 2008:82 s. 245). Det bör också framhållas att såväl proportionalitetsprincipen som principen om barnets bästa, även om de inte är lagfästa i utsökningsbalken, gäller . Vidare är löneutmätning ett etablerat och välkänt institut, som endast modifieras. Förslagen bedöms inte snedvrida konkurrensförhållandena till nackdel varken för små eller stora företag eller i övrigt försämra företags konkurrensförutsättningar. 16.5Konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet Vår bedömning: Förslagen om hur normal- och förbehållsbeloppen vid löneutmätning ska beräknas och förslaget som handlar om anstånd vid löneutmätning kan ha vissa positiva effekter för möjligheten att minska brottsligheten och för det brottsförebyggande arbetet. Förslaget i avsnitt 8.4.1 om hur normal- och förbehållsbeloppen för personer som står under löneutmätning ska beräknas förslaget i avsnitt 8.4.4 som handlar om anstånd i löneutmätningsförfarandet kan antas öka gäldenärers incitament till öppet arbete. Detta kan således i någon mån ha positiva effekter för möjligheten att minska brottsligheten och för det brottsförebyggande arbetet. förväntas inte i övrigt medföra några konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. 16.6Konsekvenser för personlig integritet Vår bedömning: Förslaget om ökad samverkan genom elektroniskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter har konsekvenser för den personliga integriteten. Vi föreslår reglering som ska möjliggöra ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan och myndigheter som betalar eller lämnar ut utmätningsbar egendom med syfte att egendomen ska kunna utmätas innan den lämnas ut. Som vi redovisar i avsnitt 16.10.2 innebär ett sådant förslag en bättre kontroll av statens pengar, ett effektivare utsökningsförfarande och ett bättre ekonomiskt utfall för borgenärskollektivet. Ett ökat elektroniskt informationsutbyte påverkar dock enskildas personliga integritet. Begränsningar i vilken information som ska överlämnas samt information till enskilda gör att vi bedömer att ett ökat elektroniskt informationsutbyte är förenligt med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Våra förslag förväntas inte i övrigt medföra några konsekvenser för den personliga integriteten. Vår bedömning: Förslagen bedöms inte ha någon betydelse för den kommunala självstyrelsen eller för den lokala demokratin. Om våra förslag om teknikneutrala regler genomförs kommer privatpersoner, företag och myndigheter få en förbättrad tillgänglighet till . Förslagen förväntas inte i övrigt få någon påverkan på sysselsättningen, lönsamheten eller offentlig service i olika delar av landet. Våra förslag bedöms ha vissa positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen kommer inte i övrigt medföra några konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen. Förslagen påverkar inte åtaganden till följd av medlemskapet i Europeiska unionen. 16.7.1Övriga konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen Utöver de konsekvenser som redovisats i avsnitt 16.3–16.6 ska enligt 15 § kommittéförordningen redovisas om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Våra förslag bedöms inte ha någon betydelse för den kommunala självstyrelsen eller för den lokala demokratin. Förslagen påverkar inte heller uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunerna. Våra förslag i avsnitt 4.3.19 om teknikneutrala regler som möjliggör ökad elektronisk kommunikation med och förslaget i avsnitt 4.3.21 att ska utveckla ett webbaserat informationsverktyg leder till nya möjligheter för allmänheten och andra myndigheter att på ett resurseffektivt sätt kommunicera med och få del av myndighetens beslut. Förslagen kommer således att påverka privatpersoners och företags tillgång till service och ökar möjligheten att på ett resurseffektivt sätt få information och kommunicera med oavsett var i landet de befinner sig. Förslagen förväntas inte i övrigt få någon påverkan på sysselsättningen, lönsamheten eller offentlig service i olika delar av landet. Våra förslag är könsneutrala på så sätt att de påverkar män och kvinnor lika. Att personer som står under löneutmätning får förbehålla sig skäliga kostnader för umgänge med sina barn kan leda till att båda föräldrarna på ett bättre sätt kan ta ett gemensamt försörjnings- och fostringsansvar för sina barn och att barnets behov tillgodoses på bästa sätt. Detta förslag gynnar således såväl barnen som föräldrarna och kan antas leda till ett bättre samarbete föräldrarna emellan i frågor som rör kostnader för umgänget. Denna ordning kan därför leda till att båda föräldrarna i större utsträckning kan ta ekonomiskt ansvar på lika villkor för barnet. delaktigheten för båda föräldrarna i ansvaret för och omsorgen om barnet och därmed påverka jämställdheten mellan föräldrar på ett positivt sätt. Våra förslag bedöms i övrigt inte medföra några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 16.7.2Konsekvenser för anslutning till Europeiska unionen Enligt 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning innehålla en bedömning av om förslagen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Vi bedömer att våra förslag inte påverkar åtaganden till följd av medlemskapet i Europeiska unionen. 16.8Konsekvenser av förslagen om en modernare utsökningsbalk 16.8.1Förslagen om lagtekniska ändringar och regelförenkling Lagtekniska ändringar och modernisering Vi föreslår en rad lagtekniska ändringar i utsökningsbalken. Utsökningsbalkens kapitel 1–3 och 16 upphävs och ersätts av nya kapitel. Vissa utsökningsrättsliga begrepp ändras så att de bättre återspeglar vad de egentligen innebär. Språkliga ändringar införs så att det utsökningsrättsliga regelverket blir könsneutralt. Vidare föreslår vi ändringar så att det utsökningsrättsliga regelverket blir mer teknikneutralt. Viss praxis kodifieras. Förslagen syftar till att skapa ett modernare och mer ändamålsenligt utsökningsförfarande som beaktar den samhällsutveckling som skett sedan utsökningsbalken infördes. Det utsökningsrättsliga regelverket ska bli tydligare och enklare att tillämpa. Utsökningsförfarandet kan förväntas bli effektivare och mer rättssäkert. Att domstolspraxis och vissa av uttalande i olika rättsfrågor kodifieras leder till att regelverket blir tydligare. Utsökningsförfarandet blir genom dessa förslag mer effektivt, transparent, rättssäkert och förutsägbart. verksamhet kan bedrivas mer effektivt. Handläggningstiderna kan förkortas vilket i sin tur bl.a. innebär att parternas berättigade krav på skyndsam handläggning kan tillgodoses. Kortare handläggningstider innebär också tids- och arbetsvinster för såväl parter och eventuella ombud som för och de allmänna domstolarna. Våra förslag innebär sannolikt att kostnaderna för det allmänna kan minska och även parternas kostnader för förfarandet förväntas bli lägre. Bestämmelserna om verkställighet av domstols dom, utslag eller beslut och stadfäst förlikning samt medlingsöverenskommelse som har förklarats verkställbar ändras med syfte att förenkla regelverket. Denna regelförenkling kommer främst medföra positiva konsekvenser för parter och deras ombud som, enligt erfarenhet, har mycket svårt att ta till sig och förstå dagens bestämmelser. Vårt förslag innebär att särbestämmelserna om verkställighet som gäller för domar i växel- och checkmål, tredskodomar om betalningsskyldighet, av domstol stadfästa förlikningar samt medlingsöverenskommelser som har förklarats verkställbara tas bort. Dessa domar och medlingsöverenskommelser kommer i stället att omfattas av en gemensam reglering som gäller för verkställigheten. Regelförenklingen innebär att det i vissa fall kan komma att ta för sökanden att få utmätta tillgångar sålda och pengar fördelade. I de flesta fall torde väntan dock inte bli mycket längre än . Eftersom egendomen redan är säkerställd genom utmätningen riskerar sökanden inte att gå miste om utmätt egendom. Förslaget kan förväntas leda till färre återkrav av utbetalningar som ska gå åter om utsökningstiteln ändras efter överklagande. Vi anser att de effektivitetsvinster som regelförenklingen förväntas medföra överväger de ovan nämnda nackdelarna. Vi föreslår även bestämmelser som lagfäster några av handläggningsåtgärder. Dessa förslag har till huvudsakligt syfte att leda till ökad förutsebarhet för inblandade parter och förväntas bidra till ett mer rättssäkert utsökningsförfarande. föreslår bl.a. en ny bestämmelse som innebär att om förutsättningarna för verkställighet inte är uppfyllda ska ansökan avslås. Detsamma gäller om annan av sökanden eller svaranden begärd åtgärd inte kan bifallas. Vi föreslår även en bestämmelse som klargör att kan avvakta med verkställighetsåtgärder som en invändning om hinder mot verkställighet prövas. 16.8.2Förslagen om utmönstring av begreppen allmänna och enskilda mål och en effektivare ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut Vi föreslår att begreppen allmänna och enskilda mål ska utmönstras ur det utsökningsrättsliga regelverket och följdlagstiftning. När särskild reglering ska gälla för det som är allmänna mål hänvisar våra föreslagna bestämmelser i stället till ”mål som ska handläggas enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar” (indrivningslagen). Särreglering för de mål som ska handläggas enligt indrivningslagen som inte behövs upphävs. För att öka överskådligheten och underlätta tillämpningen av lagstiftningen föreslår vi att den särreglering som alltjämt behövs förs in i de bestämmelser som de utgör undantag från. Förslaget kommer att leda till regelförenkling och effektivitetsvinster för samtliga aktörer i utsökningsförfarandet. För förvaltningsmyndigheters beslut föreslår vi ny reglering som innebär att beslut ska gå att verkställa när de har fått laga kraft. Det ska alltså inte längre krävas en särskild föreskrift för att en förvaltningsmyndighets beslut ska kunna utgöra en utsökningstitel. Vissa förvaltningsmyndigheters beslut ska gå att verkställa innan de har fått laga kraft. Detta ska i så fall regleras genom en särskild föreskrift. Att förvaltningsmyndigheters beslut som huvudregel ska gå att verkställa när de fått laga kraft kan förväntas leda till ett bättre indrivningsresultat och därmed ökad kostnadstäckning av offentlig verksamhet. Förvaltningsmyndigheter och kommuner kommer inte längre behöva ansöka om betalningsföreläggande eller väcka talan vid allmän domstol för att få en utsökningstitel. Förslaget kommer således att minska måltillströmningen till och de allmänna domstolarna. Det kommer dock alltjämt att finnas fordringsanspråk från förvaltningsmyndigheter och kommuner som inte omfattas av våra förslag (se avsnitt 4.3.2). Enligt uppgift från inkom det 20 000 ärenden till den summariska processen där en förvaltningsmyndighet var sökande . har bedömt att mellan 14 000 till 20 000 färre ärenden kommer att hanteras av den summariska processen om förslaget genomförs. En handläggare inom summarisk process hanterar cirka 4 000 ärenden . har därför uppskattat ett en besparing om mellan 2,6 och kan förväntas om förslaget genomförs. Om förslaget genomförs kan även effektivisering förväntas i samband med att mål registreras hos och när det ska bedömas hur ett mål ska handläggas. har inte någon statistik som utvisar hur många tvistemål mål som inleds av förvaltningsmyndigheter eller kommuner med syfte att skaffa en verkställbar utsökningstitel. Vi har därför inte kunnat göra någon uppskattning av hur de allmänna domstolarnas måltillströmning kan komma att påverkas av förslaget. Förslagen förväntas inte leda till att förvaltningsmyndigheters beslut överklagas i någon ökad omfattning. 16.8.3Förslaget att privaträttsliga handlingar inte ska vara direkt verkställbara Vi föreslår att möjligheten att genom särskild föreskrift föreskriva att handlingar får läggas till grund för verkställighet tas bort (3 kap. 1 § första stycket 7 UB). Följdändringar görs i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, lagen (1933:269) om ägofred, lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled och rennäringslagen (1971:437). De aktörer som berörs av dessa regelverk kommer således inte längre ha tillgång till ett ”snabbspår” för verkställighet av utdebiterade avgifter. I stället kommer de behöva ansöka om betalningsföreläggande hos alternativt ansöka om stämning vid allmän domstol för att på så sätt skaffa en utsökningstitel. Enligt uppgift från kom det in cirka 300 ansökningar om verkställighet där en handling upprättad av ett privaträttsligt subjekt låg till grund för ansökan. Det kan inte uteslutas att det förhållandet att ”snabbspåret” tas bort kan få den effekten att den betalningsskyldige inte längre betalar i samband med utdebiteringen. Antalet ärenden som kan förväntas komma in till den summariska processen alternativt allmän domstol kan således komma att uppgå till något fler än 300 . Den ökade måltillströmningen förväntas dock inte medföra något större merarbete eller ökade kostnader annat än att de kan rymmas inom ramen för nuvarande anslagstilldelning. 16.8.4Förslagen att principen om barnets bästa och proportionalitetsprincipen lagfästs i utsökningsbalken Vi föreslår att skyldighet att beakta barns bästa och proportionalitetsprincipen lagfästs i utsökningsbalkens inledande kapitel. Att principen om barnets bästa lagfästs i utsökningsbalken stärker och säkerställer att barns bästa beaktas i samband med olika åtgärder och beslut i utsökningsförfarandet. Enligt bestämmelsen som lagfäster proportionalitetsprincipen får en åtgärd bara vidtas om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som berörs av åtgärden. Att principerna lagfästs i utsökningsbalken medför inte i sig några ekonomiska eller administrativa kostnader av betydelse eftersom är skyldig att beakta dessa. Det införs också reglering som gör det möjligt för att upphäva beslut som uppenbart inte är proportionerliga. Det kan antas att möjligheten att upphäva beslut enligt bestämmelsen kommer att användas förhållandevis sällan. Den fyller dock en viktig funktion för att försäkra ett rättssäkert utsökningsförfarande. 16.8.5Förslaget om ansökan om verkställighet av utdömt skadestånd på grund av brott när sökanden är barn Vår föreslagna bestämmelse som innebär att ett barns ansökan om verkställighet av utdömt skadestånd på grund av brott får göras av endast en vårdnadshavare om det är den andre vårdnadshavaren som begått brottet eller om det annars finns särskilda skäl kommer att leda till ökade möjligheter för barn att få verkställighet av skadeståndsersättning som barnet har rätt till. Vidare förbättras barns möjligheter att ansöka om brottsskadeersättning från Brotts- offermyndigheten eftersom som regel kräver att sökanden kan visa att skadevållaren inte kan betala, t.ex. genom ett bevis från att skadevållaren saknar tillgångar, för att brottsskadeersättning ska betalas ut. 16.8.6Förslagen om teknikneutrala bestämmelser Vi föreslår ändringar i utsökningsbalken och utsökningsförordningen som bl.a. möjliggör att ansökan om verkställighet kan ges in i elektronisk form. Utsökningsbalkens krav att en skriftlig ansökan om verkställighet ska vara undertecknad av sökanden eller dennes ombud och kravet att en utsökningstitel ska ges in i original eller bevittnad kopia tas bort. Ett annat förslag är att ska utveckla ett webbaserat informationsverktyg som bl.a. innebär att parterna, genom personliga inloggningsuppgifter, får tillgång till aktuella beslut och uppgifter i utsökningsmålet. Vi har inte inom ramen för vår utredningstid haft möjlighet att ta fram ett kostnadsunderlag för utvecklandet av ett sådant informationsverktyg utan har föreslagit att ska få i uppdrag att ta fram ett sådant underlag. Genom teknikneutrala regler och webbaserad tillgång till information och beslut blir utsökningsförfarandet mer tillgängligt för privatpersoner och företag och kommer att leda till ekonomiska besparingar för samtliga parter i utsökningsförfarandet. Förslaget innebär även att borgenärer på ett mer kostnadseffektivt sätt kan bevaka sin rätt. Ett webbaserat informationsverktyg leder också till ett mer kundvänligt system med ökad tillgänglighet och förenkling för de inblandade parterna. I stället för att behöva ringa eller skriva till kommer det gå att få information via det webbaserade systemet. Det kommer sannolikt också leda till ett minskat behov av andra kontakter, muntligen eller skriftligen, mellan parterna och . kan således ett sådant här system komma att leda till resursbesparingar för . Att gäldenärer kan följa sitt eget utsökningsmål kan också ha positiva effekter för gäldenärers incitament att samarbeta och betala av på sin skuld. Detta har positiva samhällseffekter genom att över- skuldsättningen minskar samt att borgenärskollektivet i större utsträckning får betalt för sina fordringar. 16.9Konsekvenser av förslagen om medverkan till frivilliga överenskommelser och processledning 16.9.1Förslaget att ska kunna medverka till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser Vi föreslår en bestämmelse i utsökningsbalken som innebär att aktivt ska kunna medverka till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser. Enligt bestämmelsen, som är fakultativ, kan medverka om det är lämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet och övriga omständigheter. ska kunna hålla sammanträde i sådant ärende och kan besluta att en part får delta i sammanträdet genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Vi har inte begränsat medverkan till någon viss typ av mål, men har gjort antagandet att störst förutsättning att nå framgång kan vara i de ärenden där svaranden riskerar att förlora sin bostad. I sådana mål kan det innebära att en avhysning inte behöver verkställas eller att en tvångsvis försäljning av en bostad kan undvikas. Givetvis kan det även handla om att annan egendom inte behöver utmätas. kom drygt 6 000 ansökningar om avhysning in till . Av dessa verkställdes drygt 2 000. Ett avhysningsärende kostar i snitt att genomföra. Kostnaderna fördelar sig på personalkostnader, underrättelser, låssmed samt omhändertagande av avhysningsgods m.m. har gjort bedömningen att i hälften av de ärenden där parterna inte själv kan lösa kan sin situation torde de med medverkan ha större möjlighet att träffa en frivillig överenskommelse. Detta motsvarar cirka 1 000 ärenden . Arbetsinsatsen för att medverka till frivilliga överenskommelser kommer givetvis att variera från ärende till ärende. myndigheten har uppskattat att den genomsnittliga tidsåtgången kommer att uppgå per ärende. Tidsåtgången för att hålla 1 000 sammanträden uppgår således . har gjort bedömningen att de kostnader som uppkommer i samband med medverkan till en frivillig överenskommelse i stort motsvarar vad det kostar att verkställa en avhysning. Utredningen delar inte den bedömningen. Förberedelser, verkställighet och efterarbete i samband med en avhysning torde regelmässigt kräva mer resurser än motsvarande i anspråk. Det är inte ovanligt att två anställda från deltar vid avhysningsförrättningen, låssmed kan behöva anlitas och till det kostnader för transport och magasinering av avhysningsgods tillkomma. Här vill vi också peka på att medverkan till frivilliga överenskommelser mellan parterna inte är begränsad till avhysningsmål. har gjort bedömningen att förslaget kommer att medföra en ökning av personalkostnader om mellan och . Kostnaden avser de ärenden där myndighetens medverkan inte har lett till att en frivillig överenskommelse uppnåtts mellan parterna. Utredningen ifrågasätter denna kostnad.