sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — 9.Ledamot i facknämnd; 10.Ersättare i facknämnd; Detta styrker beskrivningen av den kommunala makthierarkins utseende. Det är därför rimligt att utgå ifrån att det är så fördelningen av makt och status ser ut inom kommunalpolitiken. Detta kan uttryckas som att det råder en vertikal marginalisering av kvinnor i kommunpolitiken40, dvs. att kvinnorepresentationen är lägre ju högre upp i makthierarkin man kommer. 4.2Kvinnorepresentationen i den kommunala makthierarkin Efter valet var av kommunfullmäktiges ledamöter kvinnor och var män. I kommunstyrelsen var det kvinnor och män. Det var av kommunerna som hade en kvinnlig ordförande i kommunstyrelsen. I de kommunala facknämnderna var av de ordinarie ledamöterna kvinnor. Kvinnorepresentationen varierar dock kraftigt mellan de olika nämnderna. Andelen kvinnor är högst i facknämnder med inriktning mot vård, omsorg och sociala frågor 39Gilljam, 2010: 103. Se även J. Ricknes och O. kapitel i denna antologi. Social representativitet i den lokala demokratin () och lägst i facknämnder med inriktning mot miljö, trafik, fastigheter och tekniska frågor ().41 Denna uppdelning mellan könen överensstämmer med den som vi ser på arbetsmarknaden. Den kan antingen tolkas som att kvinnor trängs undan från vissa sektorer i politiken (dvs. en horisontell marginalisering), men den kan också tolkas som en horisontell arbetsdelning – att kvinnliga politiker strategiskt väljer de politikområden som främst intresserar dem och som upplevs som viktigast.42 Det kan då vara svårt att argumentera för att det handlar om en marginalisering, eftersom vård, omsorg och sociala frågor är så centrala inom kommunalpolitiken. Det råder även stora skillnader mellan kvinnors och mäns representation på ordförandeposterna i facknämnderna. Det var av ordförandeposterna i facknämnderna som innehades av kvinnor och av män. Män dominerar således på ordförandeposterna.43 Dessa siffror presenteras i figur 4.1. Figuren visar att kvinno- representationen på ordinarie ledamotsposter i kommunfullmäktige, facknämnder och kommunstyrelser ligger . På de ordinarie ordförandeposterna i nämnder, fullmäktige och styrelse ligger kvinnorepresentationen . Här syns således den vertikala marginaliseringen, där kvinnorepresentationen är lägre på poster med mer makt och status. Social representativitet i den lokala demokratin Källa: Statistik från SCB 2012. Många kommuner har dessutom ett eller flera kommunala bolag, som är politikerstyrda. Det finns ingen statistik på andelen kvinnliga ledamöter i alla bolag i alla kommuner, men har gjort en kartläggning av de helägda bostads- och fastighetsbolagens styrelser. Detta utgör en mycket stor del av de kommunala bolagen. Andelen kvinnor i dessa bolagsstyrelser uppskattas vara bara 26 procent44, dvs. snarare i nivå med kvinnorepresentationen i det privata näringslivets bolagsstyrelser () än med övriga kommunalpolitiska organ. Det kan dessutom jämföras med de statliga bolagsstyrelserna, där kvinnor utgör omkring hälften av ledamöterna. Andelen kvinnliga ordföranden i de kommunala energi- och fastighetsbolagen är och andelen kvinnliga vice ordföranden är 18 procent.45 Politikeruppdrag i kommunerna kan vara avlönade eller oavlön- ade. Kommunstyrelsens ordförande är alltid avlönad. Detsamma gäller vanligtvis även kommunstyrelsens vice ordförande samt oppositionens ledare i kommunstyrelsen. I större kommuner kan även t.ex. facknämndernas ordförande vara avlönade.46 I den studie som nämndes ovan fick respondenterna svara på om de 46Gilljam, 2010:101. Social representativitet i den lokala demokratin kategoriserade sig själva som heltids-, deltids- eller fritidspolitiker. Totalt ansåg sig vara heltidspolitiker och deltidspolitiker. Även här syns en tydlig marginalisering utifrån kön: Kvinnor utgjorde av fritidspolitikerna, av deltidspolitikerna och av heltids-politikerna.47 Kart- läggningen som SCB gjort visar samma resultat: Kvinnor utgör av heltidspolitikerna och av deltidspolitik- erna.48 Manliga politiker är således arvoderade i högre grad än kvinnliga. Ytterligare ett viktigt uppdrag i innehas av gruppledarna, dvs. respektive partis ledare i kommunfullmäktige. Totalt utgör kvinnor av gruppledarna.49 Sammantaget får det anses vara belagt att det råder en vertikal marginalisering av kvinnor i kommunalpolitiken. Andelen kvinnor är lägre på positioner med högre status och mer makt. Indirekt valda uppdrag i kommunerna tillsätts proportionellt i relation till mandatfördelningen i fullmäktige. Partierna nominerar sina kandidater till de olika posterna, kommunfullmäktiges valberedning lägger ett förslag och kommunfullmäktige fattar sedan slutligt beslut om sammansättningen. Nomineringen och valet till indirekt valda poster är inte alls synlig för väljarna på samma sätt som till kommunfullmäktige. Det finns alltså ingen anledning för partierna att upprätthålla en god social representativitet på de indirekt valda posterna om målet med social representativitet bara är att vinna röster. I andra länder har fullmäktiges valberedning fått ett större ansvar i arbetet med att tillsätta nämnderna. I finns det en lag om könskvotering vid sammansättningen av styrelse och nämnder i kommunerna. Den kräver att respektive kön ska vara representerat med i varje nämnd och styrelse.50 När detta har diskuterats i har fokus främst legat på de kommunala bolagsstyrelserna. Frågan om könskvotering till dessa 47Gilljam, 2010:101. 49Gilljam, 2010:95-96. Social representativitet i den lokala demokratin har varit uppe i men mött motstånd, bl.a. med hänvisning till det kommunala självstyret. Detta har också diskuterats i några svenska kommuner. Ett konkret förslag har varit att partierna ska nominera två kandidater (en man, en kvinna) till varje post och att kommunfullmäktiges valberedning sedan ska sammanställa förslagen till en jämställd bolagsstyrelse. Argumenten mot detta har varit att det går emot partiernas fria nomineringsrätt. Social representativitet i den lokala demokratin 5Ålder och etnicitet i kommunalpolitiken Kvinnor är en underrepresenterad grupp i kommunpolitiken, men den sociala representativiteten brister även när det gäller andra grupper. I detta kapitel analyseras hur representationen av unga, äldre och invandrare ser ut i partierna i kommunerna. Med unga avses i detta sammanhang personer i åldern 18–. Tabell 5.1 visar att unga är kraftigt underrepresenterade i samtliga partier utom i . Över tid har det inte varit någon skillnad i representationen av unga mellan partierna till vänster och partierna till höger. Det har inte heller riktigt märkts någon förändring . I valet skedde dock en liten ökning, framförallt i partierna till vänster samt i . Avståndet är dock fortfarande långt mellan de yngres andel av befolkningen () och de yngres andel av ledamöterna i kommunfullmäktige (). I är det efter valet av ledamöterna som är i åldern 18–, vilket innebär att unga är bättre representerade på nationell nivå än på nivå. Social representativitet i den lokala demokratin Källa: Valstatistik från . Med äldre avses i detta sammanhang personer i åldern . Utvecklingen i kommunfullmäktige ser här något annorlunda ut än när det gäller unga. Tabell 5.2 visar att andelen äldre bland fullmäktigeledamöterna har ökat i alla partier. Efter det senaste valet är skillnaden liten mellan andelen äldre av befolkningen () och andelen äldre av fullmäktige- ledamöterna (). Däremot råder det stora skillnader mellan partierna. Äldre är fortfarande underrepresenterade i de rödgröna partierna, som de är något överrepresenterade i och . I är det däremot efter valet av ledamöterna som är , vilken innebär att äldre är avsevärt mycket bättre representerade på nivå än på nationell nivå. Äldre är således en kraftig underrepresenterad grupp i , men de är inte alls underrepresenterade i kommunalpolitiken sett till riket i sin helhet. Social representativitet i den lokala demokratin Källa: Valstatistik från . Etnisk mångfald är ett begrepp som är avsevärt svårare att fånga än kön och ålder. ”Invandrare” är inte ett enhetligt begrepp och det kan definieras på många olika sätt. I tabell 8 redovisas data utifrån ett sätt att mäta andelen invandrare i politiken: Utrikes födda. Denna grupp utgör av befolkningen. och kommunfullmäktige är det efter det senaste valet av ledamöterna som är födda utomlands. I kommunerna är det bara i och i där andelen invandrare bland de valda fullmäktigeledamöterna motsvarar andelen invandrare av befolkningen. I övriga partier är andelen invandrare bland politikerna bara hälften av andelen invandrare bland befolkningen. Allra lägst är andelen invandrare i . Social representativitet i den lokala demokratin Källa: Valstatistik från . Social representativitet i den lokala demokratin 6Kandidatnominering i partierna i fyra kommuner I ett tidigare forskningsprojekt studerade jag nomineringsarbetet inför kommunalvalet genom att intervjua partier i fyra kommuner. Syftet var att undersöka hur nomineringsarbetet i partierna påverkade den sociala representativiteten i kommun- fullmäktige. De fyra kommunerna låg i olika delar av landet och varierade med avseende på befolkningsstorlek, areal, närings- struktur och politiskt styre. De studerade partiernas medlemsantal varierade från färre än tio medlemmar till över tusen.51 De fyra kommunerna tillhör olika kommungrupper enligt SKL:s indelning52 och dessa etiketter används i den följande texten: Större stad (100 000 invånare) Varuproducerande kommun (30 000 invånare) Förortskommun till större stad (20 000 invånare) Glesbygdskommun (5 000 invånare) 51I studien ingick de sju partier som var representerade i både och respektive kommunfullmäktige –2010 (, , , ). Alla sju partier fanns inte representerade i alla kommuner, och några partier avböjde deltagande i studien. Totalt genomfördes 23 intervjuer. Partiers nomineringsarbete handlar i hög grad om enskilda kandidater och hur deras meriter och politiska arbete värderas. Detta kan upplevas som känsligt. För att informanterna skulle känna sig bekväma att prata fritt om nomineringsprocessen och rangordningen av kandidaterna, har de studerade kommunerna avidentifierats. Det innebär att kommunnamnen inte nämns och att kommunerna beskrivs på ett sådant sätt att det inte är möjligt att identifiera dem. 52Sveriges Kommuner och Landsting (2015), Kommungruppsindelning, , tillgänglig . Social representativitet i den lokala demokratin i den större staden hade 500 medlemmar. Nominer- ingsarbetet inför valet leddes av en nomineringskommitté, där ingen som kandiderade själv fick ingå. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater under förnomineringen. Kandidaterna fick sedan inför det kommande provvalet skriva en presentation som lades ut på internet. En femtedel av medlemmarna röstade i provvalet, då tio kandidater skulle rangordnas. Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan. Dock skedde vissa justeringar för att få varvade listor. För att synliggöra de nya kandidaterna, tog partiet fram två olika listor. En med tidigare förtroendevalda och en med kandidater som inte varit politiskt aktiva tidigare. I valet var det 2 män och 2 kvinnor som blev valda från partiet. i den varuproducerande kommunen hade också 500 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av en nomineringskommitté, där ingen som kandiderade själv fick ingå. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater under för- nomineringen. På förnomineringsstämman fick styrelsen i uppdrag att rekrytera ytterligare kandidater för att listan skulle täcka alla delar av kommunen. En tredjedel av medlemmarna röstade i provvalet, då fem kandidater skulle rangordnas. Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga rangordningen av kandidaterna, som fördelades på två listor efter bostadsort. Listorna varvades inte, men provvalsresultatet gjorde att det ändå blev en relativt jämn könsfördelning på listan. I valet var det 4 män och 2 kvinnor som blev valda från partiet. i förortskommunen hade 30 medlemmar. Nominer- ingsarbetet inför valet leddes av styrelsen efter beslut av årsstämman. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater under förnomineringen. Styrelsen rekryterade även kandidater aktivt. av medlemmarna röstade i provvalet, då tio kandidater skulle rangordnas. Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga rangordningen av kandidaterna, men listan kompletterades av strategiska skäl i efterhand med en yngre kvinna på andra plats. De fyra översta namnen på listan varvades Social representativitet i den lokala demokratin I valet var det 2 män och 1 kvinna som blev valda från partiet. i glesbygdskommunen hade 100 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av valberedningen. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater under förnominer- ingen. Styrelsen rekryterade även kandidater genom att aktivt värva nya medlemmar till partiet. Utifrån inkomna förslag satte valberedningen samman en lista. En jämn könsfördelning sågs som viktig, men listan blev inte helt varvad eftersom färre kvinnor än män ville kandidera. I valet valdes 4 män och 3 kvinnor från partiet. i den större staden hade 300 medlemmar. Nominerings- arbetet inför valet leddes av en nomineringskommitté. Inför valet tillämpades ”öppna nomineringar”, dvs. via annonser i lokal- tidningen bjöds även icke-medlemmar in att nominera kandidater. En tredjedel av medlemmarna röstade i provvalet, då fem kandidater skulle väljas (inte rangordnas). Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan, men rangordningen justerades för att fördelningen mellan kandidaterna skulle vara rättvis utifrån kön, ålder och etnicitet. Listan var varvad på de tio översta platserna. I valet var det 2 män och 2 kvinnor som blev valda från partiet. i den varuproducerande kommunen hade 60 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av valberedni- ngen i samarbete med styrelsen. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Styrelsen arbetade även aktivt med att rekrytera nya medlemmar. Valberedningen och styrelsen diskuterades sig fram till en rangordning på listan. En jämn könsfördelning och fler yngre kandidater såg som viktigt. Listan varvades inte eftersom det ansågs gå emot partiets ideologi. I valet var det 2 män och 1 kvinna som blev valda från partiet. i förortskommunen hade 30 medlemmar. Nominer- ingsarbetet inför valet leddes av valberedningen, där ingen som kandiderade själv fick ingå. Valberedningen arbetade nära styrelsen. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater. Social representativitet i den lokala demokratin arbetade styrelsen med att rekrytera nya medlemmar genom olika tillställningar och personliga kontakter. Hälften av medlemmarna deltog i provvalet, då 3–5 kandidater skulle väljas (inte rangordnas). Kvinnor utgjorde en majoritet i partiet, både bland medlemmarna och de förtroendevalda. Partiet valde att inte varva listan, utan att låta kvinnorna vara överrepresenterade. I valet var det 3 kvinnor som blev valda från partiet. i glesbygdskommunen hade 40 medlemmar. Styrelsen ansvarade för nomineringsarbetet. Alla medlemmarna bjöds in att nominera kandidater, även icke-medlemmar. Därefter hölls ett medlemsmöte då rangordningen av kandidaterna diskuterades och fastställdes vid sittande bord. Styrelsen fick därutöver i uppdrag att fylla listan med ytterligare några namn. Listan varvades så långt antalet kvinnliga kandidater räckte (t.o.m. åttonde plats). I valet var det 1 man och 1 kvinna som blev valda från partiet. i den större staden hade 100 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av en nomineringskommitté, där det ingick redan valda fullmäktigeledamöter. Alla medlemmar bjöds in att nominera kandidater, dock inte sig själv. Även icke- medlemmar kunde nomineras. Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan, men rangordningen justerades för att listan skulle bli varvad. I valet var det 2 kvinnor och 2 män som blev valda från partiet. i glesbygdskommunen hade 70 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av styrelsen. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Dessutom arbetade styrelsen med att rekrytera nya medlemmar genom olika tillställningar och personliga kontakter. Ungefär en tredjedel av medlemmarna deltog i provvalet. Provvalsresultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan, men rangordningen justerades för att försöka varva listan. Ingen kvinna ville dock stå på valbar plats. I valet var det 2 män som blev valda från partiet. i den varuproducerande kommunen och i förortskommunen valde att inte delta i undersökningen. Social representativitet i den lokala demokratin i den större staden hade 200 medlemmar. Nominerings- arbetet inför valet leddes av valberedningen. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. I det webbaserade provvalet, där samtliga nominerade kandidater skulle rangordnas, röstade hälften av medlemmarna. Prov-valsresultatet hade betydelse för sammansättningen av listan, men rangordningen justerades utifrån partiets nationella och lokala kriterier, såsom varvade listor och etnisk mångfald. Listan presenterades på ett medlemsmöte, där de närvarande medlemmarna fick rangordna kandidaterna på nytt utifrån valberedningens förslag. I valet var det 3 män och 3 kvinnor som blev valda från partiet. i den varuproducerande kommunen hade 25 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av val-beredn- ingen. Alla medlemmar tillfrågades om de ville kandidera. Därefter hölls ett möte med de intresserade kandidaterna, då man diskute- rade sig fram till placeringarna på listan. Listan var varvad utifrån partiets riktlinjer nationellt. I valet var det 1 man och 1 kvinna som blev valda från partiet. i förortskommunen valde att inte delta i under- sökningen. ställde inte upp i kommunalvalet i gles- bygdskommunen. i den större staden hade 300 medlemmar. Nomineringsarbetet inför valet leddes av en nomineringskommitté. Alla medlemmar tillfrågades om de ville kandidera. Partiets fören- ingar bjöds också in att nominera kandidater. De nominerade kandidaterna utvärderades utifrån tidigare uppdrag samt intervjuer. Partiet hade centralt rekommendationer om att var femte kandidat på listan skulle vara ny samt att det skulle vara en jämn köns- fördelning, geografisk spridning, etnisk mångfald och en jämn åldersfördelning. Eftersom det fanns många kandidater var det lätt att följa rekommendationerna, förutom när det gällde etnisk mång- fald. Listan varvades efter kön. I valet var det 6 män och 7 kvinnor som blev valda från partiet. Social representativitet i den lokala demokratin i den varuproducerande kommunen hade 400 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av en nominerings- kommitté, som bestod av representanter från styrelsen och fullmäktige. utgick från föregående vals lista samt tog kontakt med aktiva medlemmar för att rekrytera nya kandidater. När kandidaterna skulle rangordnas beaktades antalet personröster i valet samt kandidaternas engagemang och intresse. Dessutom togs hänsyn till riktlinjer från central nivå gällande jämn könsfördelning, etnisk mångfald och yngre medelålder. I valet var det 5 män och 2 kvinnor som blev valda från partiet. i förortskommunen hade 150 medlemmar. Nomin- eringsarbetet leddes av en nomineringskommitté, som bl.a. inklud- erade partiets kommunalrådskandidat samt ordföranden. Inför valet arbetade partiet aktivt med att rekrytera nya medlemmar i olika sammanhang. En fjärdedel av medlemmarna röstade i provvalet, där fem kandidater fick väljas. Provvals-resultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan, men rangordningen justerades något för att få fler kvinnor högre upp. Listan var inte varvad. I valet var det 6 män och 3 kvinnor som blev valda från partiet. i glesbygdskommunen hade 50 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av valberedningen i samarbete med styrelsen. Alla medlemmar bjöds in att anmäla intresse för att kandidera. Mer än hälften av medlemmarna röstade i provvalet, där max tio kandidater skulle rangordnas. Provvalsresultatet hade stor betydelse för rangordningen, men den justerades något för att listan skulle bli varvad i enlighet med rekommendationer från partiet nationellt. Listan varvades så långt antalet kvinnliga kandidater räckte (t.o.m. artonde plats). Det fanns en rekommend- ation inom partiet att var femte kandidat skulle vara helt ny, vilket uppnåddes genom en värvningskampanj i början av nominerings- arbetet. I valet var det 3 män och 3 kvinnor som blev valda från partiet. Social representativitet i den lokala demokratin Socialdemokraterna i den större staden hade 1 000 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av valberedningen, där kommunalrådet ingick. Valberedningen var stor och representerade de många s- föreningarna. Alla s-föreningar (inte enskilda medlemmar) bjöds in att nominera kandidater. ledamöter fick fortsätta om de skött sitt uppdrag. Partiet ställde upp med fyra listor som var och en representerade en kommundel. När listorna sattes samman prioriterades en jämn könsfördelning, geografisk spridning, etnisk mångfald och en representativ åldersfördelning. Kommunalrådet toppade alla fyra listor. Alla listor var varvade. I valet var det 13 män och 12 kvinnor som blev valda från partiet. Socialdemokraterna i den varuproducerande staden hade 300 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av valberedningen. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Valberedningen arbetade även aktivt med att rekrytera kandidater. Det var framför allt svårt att hitta kvinnliga kandidater samt yngre kandidater. Ålder, kön och bostadsort var dock ändå viktiga kriterier vid rangordningen av kandidaterna. De som redan hade uppdrag och ville sitta kvar fick göra det. I valet var det 7 män och 6 kvinnor som blev valda från partiet. Socialdemokraterna i förortskommunen hade 200 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av valberedning, där även styrelsen ingick. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Valberedningen kontaktade även dem som redan satt i fullmäktige. Det var i hög grad kandidaternas egna önskemål som avgjorde placeringen på valsedeln. De flesta nominerade ville helst stå på icke-valbar plats. Listan var varvad. I valet var det 3 män och 3 kvinnor som blev valda från partiet. Socialdemokraterna i glesbygdskommunen hade 200 medlemmar. Valberedningen och styrelsen ansvarade för nomineringsarbetet. Arbetarkommunens fyra s-föreningar (inte enskilda medlemmar) bjöds in att nominera kandidater. Styrelsen sammanställde sedan en lista utifrån s-föreningarnas förslag. Listan var varvad utifrån kön. I valet var det 7 män och 6 kvinnor som blev valda från partiet. Social representativitet i den lokala demokratin i den större staden hade ett par hundra medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av en valberedning. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Ungefär hälften av medlemmarna deltog i provvalet, där de skulle rangordna fem kandidater på en lista med kvinnliga kandidater och fem kandidater på en lista med manliga kandidater. För att rösten skulle vara giltig, var man tvungen att rösta på båda listorna. Provvals- resultatet hade stor betydelse för den slutliga sammansättningen av listan, då kandidater plockades från respektive provvalslista så listan blev varvad. Manslistan var längre än kvinnolistan, vilket innebar att flera kvinnliga medlemmar övertalades att stå med på slutet. I valet var det 3 män och 4 kvinnor som blev valda från partiet. i den varuproducerande kommunen hade 30 medlemmar. Nomineringsarbetet leddes av styrelsen. Alla medlemmar bjöds in att nominera sig själva eller andra medlemmar. Styrelsen arbetade även aktivt med att rekrytera kandidater. Hur kandidat- erna skulle rangordnas diskuterades och fastställdes på ett med- lemsmöte. Listan toppades av tre kvinnor. I valet var det 2 kvinnor som blev valda från partiet.