sou · H4B368 · 2016-10-12 00:00:00 — Detta innebär i sin tur att det är svårt för både konsument och kreditgivare att på förhand – och utan prövning i domstol – avgöra om det är fråga om ocker i det enskilda fallet. Till detta kommer att det för överskuldsatta konsumenter är svårt att betala den avtalade räntan oavsett om den är oskälig eller inte. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det inte är ända- målsenligt att ändra reglerna om ocker och oskäliga avtalsvillkor. I stället anser regeringen att det finns skäl att överväga om det ska införas en specifik begränsning av kreditgivarens rätt till kredit- ränta och dröjsmålsränta (räntetak). En sådan åtgärd bedöms på ett mer verkningsfullt sätt kunna hantera frågor kring räntesättningen av snabblån än regler om ocker. Olika former av räntetak förekom- mer dessutom redan i flera av EU:s medlemsstater. Att begränsa krediträntan och dröjsmålsräntan skulle kunna leda till att en kreditgivare blir mer noggrann med vem som får låna pengar. Skälet till detta är att åtgärden innebär en begränsning av kreditgivarens möjligheter att beakta kreditrisken vid bestämman- det av räntenivån och att få täckning för kreditförluster som upp- står i verksamheten när konsumenter inte har råd att betala tillbaka lånen. På så sätt minskas kreditgivarens incitament att låna ut till högriskkonsumenter. Införandet av tak för krediträntan och dröjsmålsräntan skulle också kunna minska risken för att konsumentens kostnader för lånet eskalerar och att enbart räntekostnaderna blir svåra att klara av att betala. Detta gäller särskilt i de fall snabblånet löper eller då konsumenten hamnar i dröjsmål med betalning. En sådan begränsning skulle dessutom på ett effektivt sätt kunna göra det tydligt för både konsument och kreditgivare vilken kredit- ränta och dröjsmålsränta som får tas ut. Det behöver inte då göras någon samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet som vid ocker, utan parterna vet redan på förhand vad som gäller. ta ställning till om det ska införas en begränsning av den kredit- ränta och dröjsmålsränta som får tas ut (räntetak). För snabblån med en längre löptid och för snabblån där konsumen- ten är i dröjsmål med betalning finns en risk för att kostnaderna med anledning av krediten snabbt blir stora och svåra för konsu- menten att klara av att betala. Förutom ränta kan konsumenten med tiden behöva betala t.ex. aviavgifter, påminnelseavgifter och inkassokostnader. Det finns därför skäl att överväga regler som skyddar konsu- menter från kraftigt stigande kostnader vid snabblån. Sådana regler har införts i . Dessa innebär att de totala kostnaderna i samband med ett snabblån inte får överstiga det kredit- belopp som konsumenten har lånat, dvs. om en konsument har lånat , ska han eller hon inte behöva betala kreditgivaren mer än totalt . Vid sidan av att skydda konsumenten från stigande kostnader skulle ett kostnadstak kunna medföra ett ökat incitament för kredit- givaren att göra en ordentlig kreditprövning. Anledningen till detta är att kreditgivaren riskerar att inte få full ersättning för de kostna- der som uppkommer, om konsumenten inte kan betala tillbaka lånet. Av samma skäl skulle ett kostnadstak kunna leda till en mer ansvarsfull handel med snabblån mellan fordringsägare. Om ett kostnadstak ska införas, bör det inriktas på sådana kost- nader av civilrättslig karaktär som uppkommer med anledning av krediten. Kostnaderna kan avse t.ex. ränta och avgifter för krediten, dröjsmålsränta, påminnelseavgift och inkassokostnad. ta ställning till om det ska införas en begränsning av det totala belopp för kostnader som en konsument ska kunna bli skyldig att betala (kostnadstak). En begränsning av möjligheten att förlänga en konsumentkredit erbjuder konsumenten en möjlighet att för- länga eller förnya lånet mot tillkommande avgifter och ränta. I vissa situationer kan det finnas goda skäl för konsumenten att förlänga ett lån. Det finns dock en risk för att sådana förlängningar leder till att konsumentens skuld ökar snabbt. Vidare kan möjligheten att förnya eller förlänga lån dölja konsumentens överskuldsättnings- problem och leda in honom eller henne i djupare skuldsättning. I har det införts regler som innebär att ett snabblån endast kan förlängas två gånger. En liknande begräns- ning förekommer i Svenska Konsumentkreditföretagens etiska reg- ler. Dessa etiska regler gäller dock inte för en kreditgivare som inte är medlem i föreningen. För att säkerställa ett effektivt skydd mot att konsumenten skjuter skuldproblemen framför sig finns det därför skäl att över- väga att i lag införa regler av detta slag. ta ställning till om det ska införas en begränsning av möjligheten att förnya eller förlänga en konsumentkredit. Enligt konsumentkreditlag (1992:830) skulle ett kredit- avtal vara skriftligt och undertecknas av konsumenten. Ett kredit- avtal som inte hade ingåtts skriftligt var ogiltigt i den del som det innehöll villkor som var till nackdel för konsumenten. Skriftlig- hetskravet gällde inte för engångskrediter där kredittiden var och hela beloppet skulle betalas på en gång och inte heller för krediter . Konsumentkreditdirektivet förutsätter att konsument- kreditavtal kan ingås även per distans och muntligen; det finns inte något krav på konsumentens undertecknande. Direktivet innehåller dock inget förbud mot ett skriftlighetskrav. Skriftlighetskrav före- kommer också i vissa av EU:s medlemsstater. Till exempel upp- ställs i krav på kredittagarens underskrift vid avtal om konsumentkrediter som överstiger . Vid införandet av den nuvarande konsumentkreditlagen 2011 togs skriftlighetskravet bort. Det konsumentskydd som skriftlighets- kravet tidigare avsåg att uppfylla ansågs i stället tillgodoses genom kravet på skriftlig dokumentation av avtalsinnehållet. Dessutom är viktiga rättsverkningar, t.ex. ångerrätten, knutna till att avtalet ned- tecknas och överlämnas till konsumenten (prop. 2009/10:242 s. 60 f.). I betänkandet Telefonförsäljning av finansiella tjänster och pro- dukter (SOU 2014:85) anges att de flesta kreditavtal i praktiken ingås genom skriftlig bekräftelse. Detta gäller även i de fall försälj- ning sker per telefon. Utredningen anser dock att konsumentskyddet bör stärkas och att införandet av ett krav på skriftlig bekräftelse bör övervägas. Ett krav på konsumentens undertecknande eller annan skriftlig bekräftelse kan ge konsumenten mer tid och bättre möjlighet att överväga erbjudandet innan han eller hon accepterar det. På detta sätt skulle konsumenten få bättre förutsättningar att fatta välgrun- Ett sådant krav skulle därmed kunna bidra till att färre konsumenter ansöker om och beviljas impulsiva och förhastade lån. kartlägga och analysera i vilken utsträckning det slopade skrift- lighetskravet för konsumentkrediter har inneburit ett minskat konsumentskydd, och ta ställning till om det ska införas ett krav på konsumentens undertecknande eller annan skriftlig bekräftelse. Skärpta marknadsförings- och informationskrav Regler om information vid marknadsföring och om förhandsinfor- mation (dvs. information som konsumenten ska få innan kredit- avtalet ingås) finns i konsumentkreditlagen och i lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler. Dessa regler, som motsvarar bestämmelser i konsumentkreditdirektivet, anger bl.a. vilken information som ska ges, i vilken form informationen ska ges och när konsumenten ska få del av den. Reglerna kompletteras av bl.a. allmänna råd om konsumentkrediter. Som nämns ovan har konsumenter emellertid inte alltid möjlig- het att förstå ett snabblåns kostnader och risker. Marknadsföringen har också blivit mer snabbrörlig och uppsökande och riktar sig ofta mot utsatta konsumentgrupper. Det finns därför anledning att se över marknadsförings- och informationsreglerna och undersöka om det finns behov av att införa regler som innebär att konsumen- ten ges tydligare information om lånet. En konsument måste förstå hur dyrt lånet är och hur det kan komma att påverka hans eller hennes ekonomi. Det bör övervägas om det i lag bör införas krav på återhållsamhet och måttfullhet vid marknadsföring av snabblån. Det kan t.ex. handla om att införa begränsningar av i vilka situatio- ner och under vilka villkor marknadsföring som är ägnad att locka konsumenter med svag ekonomi ska vara tillåten. En annan fråga är om det bör införas krav på information om riskerna med detta slags lån. ta ställning till om det ska införas skärpta marknadsförings- och informationskrav. Utredaren ska bedöma vilka ekonomiska och andra konsekvenser som förslagen kan få för näringslivet, enskilda och det allmänna. Utredaren ska bedöma vilken påverkan som förslagen kan få för kreditmarknaden och dess olika aktörer. I denna del ska utredaren särskilt dels bedöma i vilken utsträckning som förslagen kan med- föra att vissa konsumentgrupper stängs ute från kreditmarknaden eller att vissa låneformer kommer att sluta erbjudas på marknaden, dels belysa hur förslagen kan påverka konsumenters beteende på kreditmarknaden. Utredaren ska därutöver bedöma vilken påver- kan som förslagen kan få för tillsynsmyndigheternas arbete. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som läm- nas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män. Om förslagen medför ökade kostnader för det allmänna, ska utredaren redovisa förslag till finansiering. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska göra de internationella jämförelser som är befogade. Utredaren ska vidare uppmärksamma och beakta EU-rätts- liga och internationella åtaganden. Utredaren ska inhämta synpunkter från , , och Allmänna reklama- tionsnämnden. Utredaren ska i övrigt inhämta synpunkter från be- rörda myndigheter och organisationer, i den utsträckning som det bedöms lämpligt. Utredaren ska följa och beakta arbetet i med de förslag som Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning (Ju 2013:15) senare kommer att redovisa för regeringen (dir. 2013:95, dir. 2015:19). Utredaren ska även i övrigt hålla sig informerad om relevant arbete som pågår i i frågor om konsu- mentkrediter och överskuldsättning. Uppdraget ska redovisas . Datum: Tid: 13–16 Plats: Centralt i – meddelas till anmälda deltagare. Anmälan: till . Eftersom antalet platser är begränsat är utgångspunkten att endast en person kan delta från varje företag eller organisation. Beroende på antalet anmälda kan eventuellt fler personer beredas plats. Om fler personer önskar delta, ange detta i er anmälan. Utredningen om vissa konsumentkrediter (Ju 2015:04) har fått regeringens uppdrag att överväga åtgärder för att åstadkomma en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter. Syftet med upp- draget är att stärka konsumentskyddet och minska risken för att konsumentkrediter leder till överskuldsättning. De åtgärder som föreslås ska i första hand vara riktade mot s.k. snabblån. Om det bedöms lämpligt, får utredningen dock föreslå att åtgärderna även ska gälla andra slags konsumentkrediter. Uppdraget ska redovisas . Utredningens direktiv i sin helhet finns bifogade denna inbjudan, se separat pdf-fil. Utredningen bjuder nu in till en hearing, som vänder sig till kredit- givande företag och intresseorganisationer. Under hearingen kommer utredningen att presentera sitt uppdrag och något om det arbete som bedrivits . Några slutliga ställ- ningstaganden kommer inte att redovisas, däremot vilka åtgärder som utredningen ser som möjliga alternativ och som kommer att analyseras vidare. Deltagarna kommer att få möjlighet att lyfta frågeställningar relevanta för utredningsuppdraget. Utredningen kommer också att informera om vilka frågeställningar som utredningen anser är mest relevanta för det fortsatta arbetet och som deltagarna gärna får ge synpunkter på, under hearingen eller genom kontakter längre fram. Det är viktigt för utredningen att få information och synpunkter från branschen, bl.a. för att kunna analysera konsekvenserna av möjliga författningsförslag. Ett mer detaljerat program kommer att skickas ut senare till anmälda deltagare. Datum: Tid: 13–16 Plats: , Drottninggatan 71B, Vår bokade lokal kommer att bli fullsatt. Inga andra än anmälda deltagare kan alltså beredas plats. Kaffepaus ca 14.15. 1.Utredaren och sekreteran presenterar kort sig själva, utredning- ens övergripande syfte enligt utredningsdirektiven och utred- ningens arbetssätt. 2.En definition av snabblån – utredningens överväganden och dis- kussion med deltagarna. 3.En genomgång av varje åtgärd som utredningen ska överväga enligt direktiven: –en civilrättslig sanktion vid bristande kreditprövning –en begränsning av möjligheten att förlänga lån –skärpta marknadsförings- och informationskrav För varje åtgärd konkretiserar utredningen hur åtgärden kan utformas om den ska föreslås och tänkbara konsekvenser av ett sådant förslag. Deltagarna får sedan tillfälle att ställa frågor och lämna synpunkter. 4.Utredningen presenterar en tänkbar åtgärd som bör kunna föreslås inom ramen för ”närliggande åtgärder” enligt utred- ningsdirektiven. Synpunkter från deltagarna. 5.I mån av tid: Diskussion om vilken åtgärd som skulle påverka marknaden mest och/eller på bästa sätt leda till att utredningens syfte kan uppnås. Vilka tänkbara konsekvenser finns för olika kombinationer av åtgärder? 6.Övriga frågor från deltagarna. Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Upp till 25 år 26 – 34 år 35 – 44 år 45 – 54 år 55 – 64 år Upp till 25 år 26 – 34 år 35 – 44 år 45 – 54 år 55 – 64 år Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Ensamstående Sammanboende Vet ej Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Ja, det finns hemmavarande barn Nej, det finns inga hemmavarande barn Ja, det finns hemmavarande barn Nej, det finns inga hemmavarande barn Uppskatta hur många snabblån personen hade: Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. 2 – 5 snabblån Mer än 5 snabblån 2 – 5 snabblån Mer än 5 snabblån Hade personen skuld hos Kronofogden? Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Hur såg skuldsituationen ut i övrigt? Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Färre än 10 skulder 10 skulder eller fler Färre än 10 skulder 10 skulder eller fler Uppskatta hur stor personens totala skuldbörda var: Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Vad skulle pengarna från snabblånen användas till? Viss konsumtion (saker som sonen behövde) men ffa till de vardagliga levnadsomkostnaderna. Betalning av räkningar/tidigare skulder. Ett felaktigt sätt att hantera en redan svår skuldsituation. För att betala andra lån och utgifter. Spel och betala räntor på lån som hen redan hade Ett försök till att betala löpande räkningar och inte hamna hos kronofogden. Avbetalning av andra lån. av att betala månadsbetalningar på andra lån. Betala gamla skulder för att de inte skulle gå till kronofogden. Hon tog nya lån för att betala gamla krediter, det blir som en ond cirkel. För att kunna finansiera sitt spelberoende. Lösa gamla skulder. Täcka andra krediter, köp av bil, kläder Betala tidigare tagna skulder och inköp för att klara vardagen. Mat, hyra och liknande sig fram till nästa lön. lösa andra lån för att inte hamna hos Kronofogden Vet ej - bara träffat personen en gång. Men gissningsvis som ett sista försök att lösa skuldsituationen och undvika KFM Konsumtion för vardagliga utgifter som mat hyra samt mat till fd, sjuklig make samt två vuxna barn Betala andra skulder/faktura som förfallit För att lösa andra lån + löpande ekonomi. för att betala skulder som uppstod efter en försäljning av bostadsrätt. Personen hade skilt sig och köpt ett bostadsrätt för sig och sina barn som skulle bo växelvis med honom. Han var tvungen att sälja lägenheten efter inköpet. Försäljnings med vinst men han hade andra skulder som skulle betalas. Måste betala vinsskatt i med c:a 70.000Kr pga för bostaden. Andra skulder kvar upp till 250.000Kr som innehåller ett antal sms och snabblån men även skulder på konsumtion under skilsmässan. Saknade inkomst under sommaruppehåll för studier. Ej rätt till a-kassa eller försörjningsstöd. Misstänker även spelmissbruk. Användes för familjens försörjning bla kostnad för hotellboende eftersom familjen var bostadslös. Köpa in saker till hemmet. Betala lån/räkningar samt konsumtion. Betala räkningar, handla mat till barnen Betala andra skulder för att slippa hamna hos Kronofogden. De togs för att betala på de tidigare samt för livsmedel då all inkomst gick för att betala fakturor. Lösa andra skulder, komma ifatt Upprätthålla en standard i vardagsekonomin som hon vant sig vid då inkomsterna var högre. Betala andra skulder och tandvård Att betala andra skulder/lån för att inte hamna hos KFM Konsumtion, samt till vuxen dotters konsumtion. För att betala av å andra krediter samt löpande levnadsomkostnader Bland annat betalning av hyra då det inte funnits kvar pengar när räkningen skulle betalas Betala andra lån samt löpande räkningar. att betala andra skulder Pengarna används för att betala räkningar. K hade haft företag och blev sjuk. Fick ingen sjukpeng och K hade 45 dagars karens för A-kassa så pengarna användes till hyra m m. Lösa andra lån o krediter + konsumtion. Månadsutgifter för familjen och avbetalning på tidigare lån. Olika konsumtionskrediter samt inbetalningar på andra lån. Till att betala andra krediter och utgifter. (som egentligen inte säger någonting eftersom alla pengar konsumeras förr eller senare och egentligen bara kan antingen konsumeras eller sparas.) Dels betala på andra skulder men även konsumtion. Betala löpande räkningar och nödvändiga utgifter. För att täcka matkostnader etc. För att klara sin situation och kunna betala tillbaka på de skulder hon hade, det fanns inga pengar kvar när hon betalat sina löpande räkningar. Betala andra skulder. Spel på internet o betala räkningar. Troligtvis att spela med, betala andra lån eller för att betala vanliga räkningar då hans inkomst försvann till spel. Betalning för andra lån och krediter. nytt bohag och hjälpa dottern Betala andra krediter och skulder som uppkommit pga av konsumtion Vardagsräkningar då maken blev allvarligt sjuk och sedan avled. Handla betala andra skulder Snabblånen/smslånen togs/gavs när personen redan var så skuldsatt att inga banker beviljade lån. De skulle användas till att betala på andra lån/löpande utgifter och var de sista desperata lånen innan skulderna gick till kronofogden. Betala andra lån. eftersom lönen gick till att betala alla lån och övriga skulder så tog lönen slut och det blev snabblån för henne och barnen att leva på. Rädda den ekonomiska situationen. Ett av de sista lånen som togs innan det blev övermäktigt och det inte längre gick att betala av på alla lån och skulder. Amortera på andra krediter. Konsumtion samt betala på andra lån och skulder. Spel, räkningar. För att betala andra skulder. Betala andra skulder och lån Hushållsutgifter, för att klara löpande räkningar och lånebetalningar, då hennes företag är olönsamt. Betala andra eftersläpande lån och/eller löpande utgifter ex. mat, kläder, medicin etc. av betalning av tidigare lån samt hålla sin levnadsstatus någorlunda intakt. för att kunna betala hyra och andra hushållsomkostnader Löpande utgifter och låneinbetalningar för att skulderna inte skulle hamna hos Kronofogden. Betala krediter och löpande räkningar. Rädda personen från betalningsanmärkning vilket ändå inte gick att förhindra. Betala tidigare krediter samt för att spela ihop mer pengar För att betala lån på huset samt andra lån. Betala andra skulder/räkningar. Att leva på när ingen annan inkomst fanns. Pengarna skulle användas till att betala ränta och amortering på andra skulder Betala de andra krediterna som personen hade svårt att betala pga skilsmässa och till följd av separationen psykisk ohälsa Konsumtion, alkohol, narkotika missbruk Betala andra skulder, försöka komma ikapp. Löpande konsumtion/uppehälle Löpande hushållsutgifter samt betalningar på andra lån. personen hade blivit ensamstående , tog snabblånen för att klara de löpande kostnaderna Tågbiljetter, åka på konserter, kläder, hjälpa kompisar Betala gamla lån, och kunna leva på. Betala löpande utgifter, täcka andra lån Konsumtion, kläder,sport varor. Skickas till bilogiska föräldrar Från början att täcka vardagskostnader - för att inte hamna hos KFM (vilket han ändå gjorde). började han spela på nätet. Där är det inga son helst problem att få lån, alla kategorier och kollen verkar vara noll Lösa en månads försörjning Betala räkningar och och andra lån För att betala andra skulder så som postorderköp. Konsumtion och att täcka tidigare snabblån. Vanlig konsumtion, dataprylar, fordon mm Betala räkningar samt gamla lån att betala andra skulder Tillfällig finansiering av hushållets kostnader Troligen för att lösa andra krediter samt stötta missbrukande son. Först nöjen, därefter lösa skuldsituationen! Betala räkningar och avbetala på tidigare lån och krediter, handla mat, kläder, husgeråd till sig och barnen. julen - mat julklappar räkningar Betala räkningar, andra lån samt övriga levnadskostnader. Hon skulle hjälpa en god vän som uppgav att han blivit sjuk och kom inte tillbaka till sitt hemland. Han skulle betala tillbaka alla pengar till henne men hon har inte fått en krona tillbaka. betala löpande utgifter och andra lån Att betala övriga lån Bilaga 4 SOU 2016:68 Betala andra lån och löpande räkningar Personen i fråga har spel och alkoholmissbruk. Har mycket dålig psykisk hälsa. Pengarna gick till spel och konsumtion. Finns inget kvar i värde som går att inlösa. Att få ekonomin att gå runt Hon blev lurad av en kille på nätet som skrev att han och hans dotter var i behov av sjukvård. Hon tog lån för att hjälpa dem. Löpande utgifter såsom mat mm att betala andra skulder Betala andra skulder tex tidigare snabblån, mat mm För att lösa månadsekonomin, denne persons låga inkomst ställde till det och utgifterna blev större än inkomsterna Att betala på ordinarie lån betala av andra skulder Hjälpa en dotter. konsumtion och betalning av andra lån Avbetalningar av andra lån och krediter Betalning av andra snabblån/räkningar. För att betala andra lån. Han köpte bil. Och bytte bil. Konsumtion och att betala löpande räkningar. Han blev "sol och vårad" av en kvinna och lånade mer och mer till henne. När pengarna skulle betalas tillbaka försvann hon och inga skuldebrev fanns..... Har inte fått det bekräftat av personen men jag tror att det gick till droger. Kläder, husgeråd/inredning, handdukar/sängkläder, presenter till barn och barnbarn, kylskåp Att betala av andra lån. Fick fördyrade kostnader i samband med vård av nära anhörig. pendlade kvinnan mellan och i stort sett och ibland var det till och med under samma vecka. Bodde på hotell i närheten av sjukhuset. Detta bidrog till ökade utgifter för kvinnan som tar nya lån/krediter (snabblån) som i sin tur medför att månadsutgifterna ökar ännu mer. Den uppkomna ekonomiska situationen lyckas kvinnan balansera fram . Vad tror du var den/de främsta orsakerna till att personen hamnat i ekonomiska problem? Välj det alternativ som stämmer bäst överens med den person som ditt senaste ärende avser. Bristande insikt i privatekonomiska frågor Krediter är allmänt lättillgängliga Annat, ange vad: Skicka pengar utomlands till föräldrarna Minskad inkomst vid byte av arbete, högre hyra vid separation. Hög bet.moral, ville betala tillbaka de större lånen. lurad av ex pojkvän Fick vänta på ersättning från bl a FK Hon ville hjälpa sina släktingar som har det svårt ekonomiskt och så hamnar hon själv i problem Försäljning av hus vid skilsmässa. Extrakostnader för eget boende våld i nära relation scam, typ nigeriabrev, i samband med depression