sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv av I rapporten presenteras och analyseras olika nationella reformer som syftar till att samordna arbetsmarknadsåtgärder med socialt och annat (t.ex. hälsorelaterat) stöd riktat till människor långt från arbetsmarknaden. Uppdraget och dess genomförande 12Vid arbetslivets gränser: Sysselsättning, matchning, barriärer 1974–2010 av , , och Rapporten visar att arbetslivets förändring har varit omvälvande på ett negativt sätt för unga och lågutbildade. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan unga och medelålders har ökat dramatiskt, liksom skillnaden mellan personer med enbart grundskola (eller folkhögskola) och personer med gymnasial ut- bildning. Allt fler har för hög utbildning i relation till arbetets krav, som den ekonomiska avkastningen av utbildning blivit alltmer beroende av en god matchning gentemot arbetets krav. Rapporten visar också att det finns stora skillnader avseende sysselsättning och matchning i mellan inrikes födda och utrikes födda där utrikes födda har lägre sysselsättningsgrad än infödda. 13Unga vuxna med aktivitetsersättning – risk för suicidförsök och suicid av , , och Författarna konstaterar att unga vuxna med aktivitetsersättning löper stor risk för suicidalt beteende, vilket visar på ett stort behov av bättre preventiva insatser i form av regelbundna uppföljningar och individualiserade handlingsplaner. 14Sjukfrånvaro efter av , och Författarna visar att andelen sjukskrivna, antalet sjukfrånvarotill- fällen samt antalet ersatta sjukfrånvarodagar är mycket lågt bland dem som fortsätter förvärvsarbeta efter . Författarna utesluter inte att förklaringen till den låga sjukfrånvaron bland äldre förvärvsarbetande skulle kunna vara en positiv hälsoselektion, dvs. att de som faktiskt väljer att arbeta är de som är friska och pigga nog att klara av det. Uppdraget och dess genomförande 15Den låga rörligheten mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen av och Rapporten visar att rörligheten mellan sjukskrivning och arbetslös- het generellt sett är mycket låg. Övergångarna från sjukskrivning till arbetslöshet har ökat sedan införandet av de fasta tidsgränserna i sjukförsäkringen. Den låga rörligheten mellan försäkringarna kan vara ett tecken på att det i båda försäkringarna finns individer som egentligen befinner sig i fel försäkringssystem. Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna är i grunden utformade på olika sätt och försäkrar olika saker. Författarna menar att skill- naderna i konstruktionen av de enskilda försäkringarna medför att individerna har kostnader i form av osäkerhet när de avser, eller tvingas, att byta ersättningssystem. 16Kommunala ungdomsanställningar – om välfärdspolitiska vägval bortom aktiveringspolitiken av Rapporten visar att ungdomsanställningarna har flera syften: de ska stärka individen, i praktiken utveckla individens maktresurser, och minska kommunernas långsiktiga kostnader kopplat till utanförskap och försörjningsstöd. Författaren pekar på att voly- merna ännu inte är särskilt omfattande, även om ett stort antal kommuner erbjuder särskilda anställningar för arbetslösa ung- domar. Trots den begränsade omfattningen konstateras att den kvalitativa förändringen i ungdomsanställningarna är betydande, jämfört med tidigare program. Slutligen har kommittén även publicerat sex underlagspromemo- rior: Uppdraget och dess genomförande problem i arbetslöshetsförsäkringen av SO Underlagspromemorian fokuserar på problem inom de områden i arbetslöshetsförsäkringen som SO anser är mest administrativt betungande. Dessa områden är normalarbetstidsberäkningen, dags- förtjänstberäkningen, hanteringen av aktivitetsstöd, avgiftshante- ringen, övergångsbestämmelser och snabba ikraftträdanden av nya bestämmelser. 2Andel av öppet arbetslösa och deltagare i program som får ersättning av Arbetsförmedlingen Studien visar att de förändringar som har genomförts inom arbets- marknadspolitiken , där en mycket stor del av de sökande får program med aktivitetsstöd i stället för att vara öppet arbetslösa med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, påverkar täckningsgraden för öppet arbetslösa. Måttet har blivit alltför be- gränsat och är ibland missvisande. För att belysa detta har statistik sammanställts . Utvecklingen har beskrivits och analyserats totalt, uppdelat på de olika ersättningsformerna och uppdelat på ålder, kön och utrikes födda. 3Regler för myndighetsutövning, intern styrning och kontroll samt hantering och överföring av personuppgifter hos arbetslöshetskassorna av IAF Förvaltningslagen (1986:223) (FL) gäller inte för arbetslöshets- kassorna, men det finns vissa förfaranderegler avseende arbetslös- hetskassornas myndighetsutövning mot enskilda personer i de regelverk som styr arbetslöshetsförsäkringen8. IAF konstaterar att det finns fler sådana regler i lagen (1997:239) om arbetslöshets- kassor (LAK) avseende medlemskapsärenden än det finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () avseende ersätt- ningsärenden. Arbetslöshetskassorna saknar de utredningsbefogen- 8Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring med tillhörande förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring (ALFFo) och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor med tillhör- ande förordning (1997:836) om arbetslöshetskassor (LAKFo). Uppdraget och dess genomförande heter m.m. som socialförsäkringsbalken (2010:110) – SFB – ger och . Vidare konstaterar IAF att det i LAK med underliggande författningar inte finns några direkta krav på att arbetslöshets- kassorna ska arbeta systematiskt med intern styrning och kontroll. Slutligen konstaterar IAF att det inte finns några särskilda registerförfattningar för arbetslöshetskassorna, men att bestäm- melserna i personuppgiftslagen (1998:204) och personuppgifts- förordningen (1998:1191) är tillämpliga för arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetsförsäkringens finansiella flöde av IAF Promemorian beskriver statsbidragsflödet i arbetslöshetsförsäk- ringen och kartlägger i vilken omfattning tillsynsmyndigheten har beslutat om sanktioner mot arbetslöshetskassor. Dessutom beskrivs även övriga delar av det finansiella flödet inom försäk- ringen för att ge en helhetsbild av hur finansieringen av arbetslös- hetsförsäkringen är konstruerad. Rapporten visar att arbetslöshetsersättning till deltidsarbetande kan ses ur olika perspektiv. Det finns en risk att försäkring till del- tidsarbetslösa blir en subvention till frivilligt deltidsarbete eller en subvention till branscher som erbjuder mycket deltidsarbete. Sam- tidigt kan ersättning till deltidsarbetslösa förstärka drivkrafterna för arbetslösa att få in sin första fot på arbetsmarknaden och deltidsjobbet kan fungera som en språngbräda till heltidsjobb. I rapporten går författaren igenom forskning på området, både teoretiska utgångspunkter och empiriska studier. Författarens re- kommendation är att det är önskvärt med en striktare begränsning av antalet deltidsdagar jämfört med antalet heltidsdagar i arbetslös- hetsförsäkringen. Detta skulle möjliggöra deltid som en språng- bräda till heltidsjobb och minimera risken för inlåsnings- effekter, som i praktiken leder till att arbetslöshetsersättningen blir en deltidssubvention. SOU 2015:21Uppdraget och dess genomförande I promemorian går författaren igenom de fyra största omställnings- försäkringarna på arbetsmarknaden och ger en beskrivning av deras framväxt, en bild av hur de fungerar och en genomgång av aktuella försök att förhandla fram nya omställningsförsäkringar. Författaren konstaterar att omställningsavtalen har en bred accep- tans hos arbetsmarknadens parter och att den kritik som riktas mot avtalen rör mindre detaljer. Avtalen får dock flera konsekvenser, inte minst för Arbetsförmedlingens arbete. 3Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Kommitténs huvuduppdrag är att forma hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Målet har varit att med en så bred parlamentarisk förankring som möjligt skapa stabilitet och tilltro till systemen. Direktiven anger att sjukförsäkringen och arbetslös- hetsförsäkringen ska ge god ekonomisk trygghet och utformas så att arbetslinjen understöds samt ha karaktären av omställningsför- säkringar. har sjuk-, arbetsskade- och arbets- löshetsförsäkringarna förändrats återkommande. Skälen till dessa har varit många; att minska de statliga utgifterna, öka drivkrafterna till arbete, öka tryggheten eller spegla förändringar på arbets- marknaden, som t.ex. att fler numera kombinerar studier, företagande och förvärvsarbete. Sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna har således kontinuerligt anpassats till viktiga omvärldsförändringar. Under vissa perioder har ändringarna i försäkringarna varit så många och omfattande att de i sig har riskerat att skapa osäkerhet och otrygg- het. En större samsyn kring vilka omvärldsfaktorer som bör påverka utformningen av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna är därför viktig om stabiliteten i försäkringssystemen ska öka och rätt förändringar prioriteras. I detta kapitel görs en genomgång av aktuella omvärldsför- ändringar som innebär utmaningar för sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarnas hållbarhet ; globaliseringen, den samhällsekonomiska utvecklingen, den demografiska utveckl- ingen, befolkningens hälsoutveckling, sjukfrånvarons variationer, utvecklingen på arbetsmarknaden och arbetslöshetens utveckling. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Globalisering med ökat ekonomiskt, politiskt och kulturellt utbyte mellan länder går i vågor. Perioder av ökad globalisering följs av perioder av större inslag av protektionism. Andra , som ibland kallas ”den andra industriella revolutionen”, var en period av kraftigt ökad globaliser- ing med ökad mekanisering och stordrift som skapade allt billigare industriprodukter. Internationell handel ökade, liksom kapital- flöden och gränsöverskridande investeringar såväl som utbyte av information och teknologi mellan länder. Transportsätten blev också både nya och billigare, på vatten och järnvägsräls.1 I inleddes runt 1870, efter en rad institutionella förändringar (t.ex. folkskola, avskaffat skråväsende, aktiebolagslag, fri in- och utvandring och fri rörlighet inom landet, fullständig näringsfrihet och en frihandelsreform), en hundraårig tillväxtperiod som utgjorde grunden för det moderna välfärdssamhället. Efter slut ökade återigen globaliseringen, och den avregleringspolitik som inleddes i och innebar en ökning av utvecklings- takten. IT-revolutionen får lika stora följder som transport- revolutionen på 1800-talet.2 Den finanskris som inleddes i 2007 påverkar fortfarande ekonomin. Produktion, utlandsinvesteringar och världshandel föll märkbart under krisen och återhämtar sig bara långsamt. torde det vara så att globaliseringens grundinnebörd – ökat sam- arbete över gränser – kommer att fortsätta. En effekt av globaliseringen , som påvisades i en rapport till , är att de nationella fördelningspro- blemen kan skärpas.3 Globaliseringen innebär inte att det totala antalet arbeten i ett land minskar, men dock ett tryck mot ökad lönespridning. En sådan utveckling kan få till följd att legitimiteten minskar hos medborgarna för de åtgärder som krävs för att landet ska stå starkt i den globala utvecklingen. 1Magnusson, (2014). 2Magnusson (2014). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Den samhällsekonomiska utvecklingen påverkar socialförsäkring- arna på flera sätt. Samhällsekonomin ger ramar och förutsättningar för socialförsäkringarnas utformning och täckning. Socialför- säkringarnas utformning och finansiering påverkar direkt och indirekt arbetsutbud, sysselsättning, sparande, ekonomisk tillväxt, fördelningsutfall m.m. 3.3.1Utveckling av BNP och BNP per sysselsatt De senaste årtionden har ekonomi kännetecknats av flera djupa ekonomiska kriser med mellanliggande perioder av åter- hämtning. föll bruttonationalprodukten (BNP) . Efter nittiotalskrisen steg BNP under närmare , . En viss avmattning av tillväxten inträffade när den svenska ekonomin, liksom stora delar av den utvecklade världen, drabbades av en global nedgång i sam- band med att it-bubblan sprack. Senaste avbrottet i tillväxten kom 2008 i samband med finans- krisen som blev startskottet för en ny global lågkonjunktur. BNP krympte med , vilket är den största minskningen i modern tid av BNP i under ett enda år. Finanskrisen följdes av en återhämtning, med höga tillväxt- siffror bland annat . I takt med att den internationella skuldkrisen förvärrats har dock ekonomin bromsat in igen. När BNP ökar innebär det att ekonomin växer. En snabb befolkningsökning med en stor ökning av antalet sysselsatta inne- bär dock att det är fler som ska dela på den ökade produktionen. För att ta hänsyn till sådana förändringar i sysselsättningen divi- deras BNP med antalet sysselsatta. var utvecklingen av BNP och BNP per sysselsatt i princip likvärdig. har sysselsätt- ningen ökat, om än i liten omfattning, och fler bidrar till pro- duktionen. Därefter har BNP per sysselsatt utvecklats i något lång- sammare takt än BNP. Totalt har den svenska ekonomin vuxit med , i fasta priser, –2013. har BNP per sysselsatt vuxit med . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.1 Utveckling av BNP (fasta priser) och BNP per sysselsatt, 1993 2013, index1990=100 Källa: SCB, egna beräkningar. 3.3.2Socialförsäkringarnas finansiering och utgifter Från början betalade löntagarna en stor del av socialförsäkringarna med egenavgifter och allmänna skatter. Utbyggnaden av socialför- säkringarna med bland annat inkomstrelaterade försäkringar har inneburit att arbetsgivarna fått betala en allt större andel genom socialavgifter. I stora drag har denna finansieringsmodell varit oför- ändrad . Sjukförsäkringen finansieras av sjukförsäkringsavgiften och stat- liga medel. var inkomsterna från sjukförsäkringsavgiften . Därtill var den del som finansieras av statliga medel (skatter) ca . Som andel av den totala finansieringen svarade således sjukförsäkringsavgiften för och skatter för av inkomsterna. Som andel av BNP svarade intäkterna från sjukförsäkringens och arbetsskadeförsäkringens finansiering för 2013, vilket var knappt hälften av andelen . Arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom arbetsmarknads- avgiften och egenavgifter från medlemmar i arbetslöshetskassor. Aktivitetsstödet finansieras genom arbetsmarknadsavgiften. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv samlade intäkterna för arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd uppgick till . Som andel av BNP motsvarade det drygt en procent. Det innebär att intäkterna som andel av BNP minskat från . Diagram 3.2 Socialförsäkringarnas inkomster som andel av BNP 2000 2013, Sjuk- och arbetsskadeförsäkring (mkr) Arbetslöshetsförsäkring (mkr) Sjuk- och arbetsskadeförsäkring (%) Arbetslöshetsförsäkring (%) Anm. I arbetslöshetsförsäkringen ingår utgifter för aktivitetsstöd. Källa: , Socialförsäkringen i siffror 2014. Utgifterna för socialförsäkringen har varierat kraftigt . Som andel av BNP har utgifterna för socialförsäkringarna ökat, både till följd av generösare ersättningsregler och av ett ökat utnyttjande. För arbetslöshetsförsäkringen (inklusive aktivitetsstödet) beror svängningarna främst på att arbetslöshets- nivån och BNP varierar med konjunkturen och på ett flertal djupa ekonomiska kriser som drabbat . De stora variationerna av utgifterna har inte kunnat förklaras med förändringar i befolkningens hälsa eller ändringar i arbetskraftens sammansättning. har utgifterna för sjuk- och arbets- skadeförsäkringarna minskat från av BNP till (diagram 3.3). var utgifterna för sjuk- Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv har de samlade utgifterna för de av admin- istrerade socialförsäkringsförmånerna ökat (i fasta priser). minskade utgifterna, främst på grund av utgiftsdämpande regeländringar som sänkta ersättnings- nivåer, införandet av en sjuklöneperiod och en karensdag i sjukför- säkringen. Utgiftsökningen förklaras bland annat av de snabbt stigande utgifterna inom sjukförsäkringen. infördes också en statlig ålderspensionsavgift, där staten betalar in pensionsrätt för personer med till exempel sjukpenning och föräldrapenning. Utgifts- minskningen beror främst på minskade kostnader för sjukpenning och sjukersättning. –ökade dock utgifterna för sjukpenning återigen medan kostnaderna för sjukersättning fortsatte minska. Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet har varit av BNP. Utgifterna var som störst och har därefter minskat. Finanskrisen /2009 innebar ökade utgifter . Utgifterna har därefter minskat något, men har varit förhållandevis stabila. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.3 Socialförsäkringarnas utgifter som andel av BNP 2000 2013, kronor 80 Miljoner 60 Sjuk- och arbetsskadeförsäkring (mkr) Arbetslöshetsförsäkring (mkr) Sjuk- och arbetsskadeförsäkring (%) Arbetslöshetsförsäkring (%) Anm. I arbetslöshetsförsäkringen ingår utgifter för aktivitetsstöd. Källa: , Socialförsäkringen i siffror 2014. Trots de ekonomiska kriserna har hushållens reala köpkraft ökat avsevärt . Disponibel inkomst avser hus- hållets nettoinkomst efter avdragen skatt, erhållna bidrag och ersätt- ningar från socialförsäkringen. Genom att beakta hushållets sam- mansättning och storlek fångas utvecklingen av köpkraften . förbättrades den ekonomiska standarden för samtliga åldersgrupper och familjetyper. Den reala median- inkomsten i befolkningen ökade . Trots finans- krisen och den efterföljande lågkonjunkturen har realinkomst- erna förbättrats för de flesta. Den reala inkomstutvecklingen har varit påtagligt bättre –2012 än 1991–2006. I den tiondelen av befolkningen med högst inkomster har medianinkomsten, –2012, ökat . I mitten av inkomstfördelningen var motsvarande ökningstakt . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Det ökade avståndet mellan toppen och mitten av inkomstför- delningen kan helt förklaras av utvecklingen –2006. var den genomsnittliga inkomsten i den högsta inkomst- gruppen 2,2 gånger större än medianinkomsten i befolkningen. hade kvoten vuxit till 2,9 och 2012 var den 2,7. Den huvud- sakliga förklaringen till den långsammare tillväxten i fördelningens nedre del är att andelen personer som får sin huvudsakliga försörj- ning från transfereringar är högre i de lägre inkomstskikten. Transfereringarnas utveckling är vanligen kopplade till prisutveck- lingen och växer därmed långsammare än den genomsnittliga löne- inkomsten. Diagram 3.4 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet för samtliga 20 , 1991 2012 (, priser) Disponibel inkomst per konsumtionsenhet () Anm. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet innebär att hänsyn tagits till hushållets försörjnings - börda. Källa SCB, HEK. Hushållens ekonomiska standardutveckling kan också beskrivas med hjälp av typfall. I en rapport från Inspektionen för socialför- säkringen (ISF) analyseras förändringarna av de reala disponibla Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv inkomsterna för ett antal olika typer av familjer med barn.4 Typfallsberäkningar visar att hushåll där de vuxna har arbets- inkomster har haft en positiv utveckling av de reala disponibla inkomsterna –2012. Detta beror i huvudsak på högre reallöner. För hushåll som saknar arbetsinkomster har ersättningar från socialförsäkringen stor betydelse. Frysta ersättningsnivåer påverkar därför dessa hushålls reala disponibla inkomster mer än arbetande hushålls inkomster. För de flesta analyserade typhushåll som saknar arbetsinkomster har utvecklingen av de reala disponibla inkomsterna –2012 varit svagt positiv (en ökning mellan ). Bland de analyserade typhushållen finns dock även sådana som har haft en svagt negativ utveckling av de reala disponibla inkomsterna . Exempelvis har de reala disponibla inkomsterna minskat för typhushåll där den ensamstående föräldern får sjukersättning på garantinivå eller deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program utan inkomstrelaterad ersättning. När tak- och grundbeloppen i socialförsäkringen är nominellt oförändrade kan det enligt ISF leda till ökade inkomstskillnader och att fler personer med en svag förank- ring på arbetsmarknaden får en låg ekonomisk standard. Det kan även ha konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen eftersom försiktighetssparandet och konsumtionen över konjunkturcykeln kan påverkas om socialförsäkringssystemet inte kan trygga försörj- ningen. 3.3.4Utvecklingen av förtroendet för socialförsäkringarna Medborgarnas förtroende för socialförsäkringarna är viktigt för legitimiteten. Den sammantagna bilden är att de flesta medborgare inte har någon klar uppfattning om socialförsäkringarna, trots intensiv debatt . Den senaste ekonomiska krisen och förändringarna i socialförsäkringarna verkar inte ha medfört att fler känner sig riskutsatta. Förtroendet för har dock 4ISF (2014b). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv tidigare fallit kraftigt , men visar attitydmätningarna en svag förbättring. Attityderna till socialförsäkringarna och respektive arbetslöshetsförsäkringen mäts löpande av forskare i , i , och . Alla är attitydundersökningar, där de tillfrågade får besvara olika frågor som antas mäta förtroende. Metoder, frågor och inriktning är dock olika. I Välfärdsstatsundersökningarna har svenskarna tillfrågats om sin syn på välfärdspolitiken. I en underlagsrap- port till utredningen redovisas hur attityderna till välfärdspolitiken förändrats över tid.5 Enligt rapporten minskade andelen tillfrågade som såg risker för försörjningsproblem vid sjukskrivning och har därefter varit stabil till 2010. Även andelen till- frågade som upplevde risker för arbetslöshet har minskat på lik- nande sätt. De flesta tillfrågade har ett relativt gott förtroende för socialför- säkringarna. Andelen tillfrågade som inte tror att man kan upp- rätthålla en hygglig levnadsstandard för sjukskrivna och arbetslösa har dock ökat . Det mest slående i resultaten från den senaste undersökningen från avseende socialförsäkringarna är att de allra flesta tillfrågade inte har någon klar uppfattning om dem.6 De svarar ”Ingen uppfattning” eller ”Varken nöjd eller missnöjd”. Forskarna tror att man är osäker på hur försäkringarna egentligen är utformade och fungerar. Andelen som var ganska eller mycket missnöjd med sjukförsäkringen ökade några procentenheter 2008– 2012, från . Andelen missnöjda sjönk igen . Andelen som var ganska eller mycket missnöjd med arbetslöshetsförsäkringen ökade kraftigt –2008, från . Men denna andel har sedan minskat betydligt till . Förtroendet för mäts av , och . mätningar visar att andelen som var negativa till ökade kraftigt –2010, 5Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2011c). 6Oskarsson, (2014). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv men andelen har minskat . Det är en låg andel som har en positiv inställning, men den har ökat något sedan 2010.7 mäter anseendet hos svenska myndigheter med hjälp av den så kallade Trimskalan. Sifos mätningar visar att hör till myndigheterna med lägst anseendeindex, bara Migrations- verket och Arbetsförmedlingen har ett lägre förtroende. Försäk- ringskassans anseendeindex har förbättras något mellan 2013 och 2014.8 mäter det så kallade nöjd kund-index (NKI). NKI består av tre frågor som handlar om allmän nöjdhet, om hur väl myndigheten uppfyller den tillfrågades förväntningar och om hur fungerar jämfört med en perfekt myndighet. Resultaten visar att allmänhetens förtroende för sjönk , men det har ökat något under senare år.9 3.4Befolkningen blir allt äldre och friskare De stora förändringarna i befolkningens sammansättning får stora konsekvenser för arbetslivet, välfärdens utgifter och socialför- säkringens funktion. Den viktigaste demografiska förändringen är att vi lever allt längre. Medellivslängden i har ökat nästan oavbrutet och utvecklingen fortsätter. Den återstående förväntade medellivslängden vid födelsen har ökat , från ungefär till . Ökningen har varit något lägre för män än för kvinnor.