sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — gjorde en sammanställning av forskningen om den ideella sektorn (Ds 1995:30 Ideell verksamhet: förut- sättningar, organisering och betydelse: handlingsprogram för forsk- ning) och 2003 gav på uppdrag av regeringen ut en sammanställning av forskning om det civila samhället och folk- rörelser (2003/15, Svensk forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser). gjorde statsvetaren på uppdrag av Sektor3 – tankesmedjan för det civila samhället, en sammanfattning av den forskning som bedrivits om föreningsliv, socialt kapital och inflytande 2000−2010 (Lundåsen S, 2010, Demokratiskola eller hälsoprojekt. Forskning om föreningsliv, socialt kapital och inflytande). I sammanställning (2003/15) betonas hur fokus har skiftat i forskningen om det civila samhället från historieskrivning till att alltmer handla om att förstå den samtida rollen för organisationerna. breddades det tidigare folkrörelseperspektivet till att handla om hela det civila samhället. Det framgår att civilsamhället är föremål för forskning av forskare från många olika vetenskapliga discipliner, såsom sociologi, religion, pedagogik, socialantropologi, historia, ekonomi och statsvetenskap. En mängd olika forskningsfrågor berörs, men enligt (Rörelser i tiden, SOU 2007:66) kan man också urskilja fyra tydliga teman forskning om civilsamhället, nämligen civilsamhället och demokratin, civil- Om det civila samhället samhället och medborgarna, civilsamhällets roll i välfärdsstatens omvandling och civilsamhällets organisering och utveckling. Folk- rörelseutredningen konstaterade också att det inte funnits någon samlad statlig satsning på forskning om folk- rörelseområdet, och att det på grund av områdets breda karaktär ofta kunde vara svårt för forskare att finna långsiktig finansiering för sina forskningsprojekt. togs olika initiativ för att stärka forsk- ningen på området. Bland annat inrättade Jubileums- fond 2003 en områdesgrupp för forskning om civilsamhället. Syftet med gruppen var att analysera och problematisera forskning om civilsamhället, samt vid behov också initiera ny forskning. Fonden finansierade ett antal forskningsprojekt på postdoktoral nivå, och till projektet anslöt sig också tre ideella organisationer som bidrog ekonomiskt så att projektet kunde utvidgas ytterligare. ramprogram för forskning om det civila samhället I uppdrag (dir. 2005:117) ingick att lämna förslag på hur forskningen om folkrörelserna skulle kunna utvecklas, och med utgångspunkt i behovet av långsiktiga satsningar föreslogs därför ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället. Resultatet blev ett ramprogram för forskning om det civila samhället, finansierat av . Forskare kan söka bidrag för forskningsuppgifter om civilsamhällets utveckling i och internationellt. I beskrivningen av programmet på webbplats framgår att satsningen syftar till att stärka forskningsmiljöer i med inriktning mot civilsamhället och att projekt som beviljas kommer att ingå i ett större forskningsprogram som koordineras av . Forskningen kan avse olika aspekter av civil- samhället; såsom historisk utveckling, betydelse i samhällsutveck- lingen, organisering och kontroll samt individers eller gruppers motiv för att organisera sig. Satsningen på det civila samhället grundas på ett regeringsuppdrag och omfattar i sin helhet till mångvetenskaplig forskning för grundläggande kunskap om det civila samhället och där utlysning omfattade i högst till nya projekt. Om det civila samhället MUCF:s bidrag till studier om det civila samhället har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) i uppdrag att fördela bidrag för studier om det civila samhället. Detta är ett komplement till ramprogram, och uppdraget syftar till att öka kunskapen om det civila samhällets utveckling, organisering och samspel med sam- hället i övrigt. Inom ramen för arbetet har myndigheten inrättat en extern referensgrupp och en vetenskaplig beredningsgrupp. Referensgruppen bistår myndigheten med att identifiera inom vilka områden det finns behov av studier och som MUCF ska fördela medel till. MUCF anordnar regelbundet kunskapsseminarier för att presentera aktuell forskning som rör det civila samhället och redo- visa de studier om civila samhället som erhållit medel från MUCF. disponerar MUCF disponera för upp- draget. MUCF lanserade 2014 . är en webbplats för vetenskaplig kunskap om det civila samhället. Webbplatsen inne- håller sammanfattningar av forskningspublikationer samt syste- matiska forskningsöversikter på olika områden som integration, jämställdhet och religion, med koppling till det civila samhället. Huvudsaklig målgrupp är företrädare för det offentliga som på olika sätt samverkar med civilsamhällets organisationer, liksom företrädare för det civila samhället. Som tidigare nämnts sker forskning om det civila samhället inom en rad olika discipliner. Olika aspekter av det civila samhället och dess betydelse berörs av forskning på de flesta svenska universitet och högskolor. Här redogörs för några av de mer tongivande forskningsmiljöerna. Om det civila samhället Avdelningen för forskning om det civila samhället vid högskola Inom institutionen för socialvetenskap på finns Avdelningen för forskning om det civila samhället. Den växte fram som en forskargrupp . Avdelningens forsk- ning är inriktad på det civila samhället. Organisationer men fram- för allt verksamheter och insatser studeras. Dessutom bedrivs stu- dier av tillit och utsatthet. Forskningen sträcker sig från historiska studier över breda befolkningsundersökningar av medborgarnas ideella och informella engagemang till fallstudier av enskilda orga- nisationer. De projekt som bedrivs har ofta en flervetenskaplig karaktär och därför finns forskare med olika disciplinär bakgrund knutna till avdelningen. En viktig målsättning för den civilsamhällesforskning som bedrivs är att bidra till den internationella forskningsfronten när det gäller samspelet mellan stat, marknad, civilsamhälle, familj och individ. En annan är att bidra med kunskaper om medborgarnas engagemang i hägnet av en välfärdsstat som den svenska. center för civilsamhällesstudier vid i har forskare vid center för civil- samhällesstudier utvecklat ett omfattande forskningsprogram. Rollen, positionen och karaktären på det civila samhället och dess organisationer är nyckelfaktorer för de forskningsfrågor som har ställts. En kombinerad teoretisk och empirisk ansats i studierna av det civila samhället har varit viktig i kartläggningen av civilsam- hällets utveckling. Arbetet har skett i nära samverkan med inter- nationella forskare, bl.a. inom ramen för den komparativa s.k. Forskningen har spelat en stor roll i att ”sätta sektorn på kartan” i såväl ett akademiskt som ett mer allmänt per- spektiv. Dessutom har ett antal fördjupningsstudier genomförts med fokus på strategi och organisation för att bättre förstå hur civilsamhällets organisationer styrs, leds och drivs. Om det civila samhället Civilsamhälle och socialt arbete på , På vid finns en forskargrupp med inriktning mot det civila samhället och frivil- ligsektorn ur det sociala arbetets perspektiv. Ett övergripande in- tresseområde är att studera välfärdens förändrade villkor och orga- nisering och hur frivilligorganisationer påverkas av och är med och påverkar utvecklingen i välfärdsstaten. Gruppens medlemmar ar- betar med en rad olika forskningsprojekt som knyter an till frivil- ligsektorns utveckling på lokal, nationell och internationell nivå. I första hand analyseras frivilligorganisationer i ljuset av ett förändrat välfärdssamhälle och vilka konsekvenser detta har för organisa- tionerna, exempelvis hur välfärdsstatens reformer påverkar organi- sationernas roll som röstbärare och serviceutförare. CIVIC – on Civic Engagement vid Vid finns CIVIC – on Civic Engagement. Denna forskningsmiljö är fokuserad på medborgarna och formerna för deras organisering i politik och samhällsfrågor med särskilt fokus på hur samhällsengagemang och politiskt deltagande utvecklas. Den har sin teoretiska grund inom politiskt deltagande, politisk socialisation, politisk kommunikation och civilsamhällesteori. Forskningen bygger framför allt på den statsvetenskapliga kom- munaldemokratiska forskning som ägt rum sedan början på 1980- talet. Inriktningen handlar om medborgarnas demokratiska kun- skaper och attityder samt beteenden såsom organisering och del- tagande i ideella organisationer och andra typer av politisk kom- munikation, t.ex. på internet. Av intresse är också hur dessa skilda grupper och organisationer försöker få politiskt inflytande. Pro- cesser av inkludering och exkludering är i fokus, liksom olika former av extremism och hot eller våld av politisk art. Av särskilt intresse är att förstå ungdomars demokratiska utveckling i form av kunskaper, attityder och engagemang. Om det civila samhället Civilsamhällets organisationers eget stöd till forskning och spridning av forskningsresultat Det är väl värt att notera civilsamhällets organisationers egna bidrag till att det sker forskning på området. Röda Korset identifierade avsaknaden av forskning om det egna området som ett problem, vilket ledde till att man avsatte medel för att finansiera uppbyggnaden av forskning inom ramen för , det som senare kom att bli Avdelningen för forskning om det civila samhället vid . bildades Ideell arena av ett antal forskare och ledare från det civila samhället. är ett 70-tal organisationer partners och driver verksamheten tillsammans. Fokus för verksamheten är att utveckla det strategiska ledarskapet i den ideella sektorn. En del i det arbetet handlar om forskningsfrämjande insatser. Ideell arena strävar efter att öka samarbetet mellan forskare och praktiker i or- ganisationerna. När 2003 tillkallade en områdesgrupp för att stimulera till ökad och fördjupad forskning om civilsamhället bidrog Ideell arena bl.a. till att skapa ett antal mötesplatser mellan forskning och praktik. Det ledde till ett ökat intresse hos flera organisationer, där några också valde att bidra ekonomiskt till en satsning på post-doktortjänster. Ideell arena bidrar kontinuerligt till spridning av forskningsresultat genom konferenser, seminarier och andra mötesplatser. Verksam- heten drivs med egna medel och har ingen offentlig finansiering. bildades Sektor3 – tankesmedjan för det civila sam- hället, på initiativ av den etablerade kooperationen. Civilsamhällets organisationer bjöds in att vara med och bidra till, och ta del av verksamheten som medlemsorganisationer. Tankesmedjan var verksam , och genomförde bl.a. en studie av avdrags- rätten för gåvor. Ett stort antal skrifter med texter av olika forskare gavs ut, liksom idétidskriften . Genom seminarier och andra aktiviteter gavs utrymme för samtal och debatt mellan forskare, politiker och praktiker från det civila samhället. Sektor3 tog också tillsammans med Famna och Forum – Idé- burna organisationer med social inriktning, initiativ till ett uppsats- stipendium som delas ut till en student som med innovativa idéer och analytisk kvalitet bidrar till att öka kunskapen om det civila samhällets roll i den svenska välfärden. Om det civila samhället stöder idrottsrelaterad forskning, dels ge- nom ekonomiskt stöd till bidraget styrs av regleringsbrev), dels genom egen beställarstyrd forskning. Delar av denna forskning handlar om idrotten som en del av det civila samhället. Även andra organisationer, såsom nykterhets- rörelsen, har täta samarbeten med enskilda forskare eller hela forskarmiljöer och finansierar enstaka projekt och ibland större, mer långsiktiga satsningar. , professor vid i , har fått ekonomiskt stöd från ett antal organisationer inom det civila samhället för att genomföra en uppföljande studie till den s.k. , ett internationellt komparativt forsknings- projekt om det civila samhället. Tidigare studier har baserats på data , och planeras en studie med statistik som underlag. Inför den forskningspolitiska proposition som ska presenteras 2016 har Ideell arena och Forum – Idéburna organisationer med social inriktning framfört förslag om att forskningspolitiken bör inkludera civilsamhällesforskningen som ett prioriterat och lång- siktigt område. Bland annat lyfts behovet av utökad finansiering för praktiknära forskning och spridning av forskningsresultat. Strukturen på den svenska ideella sektorn skiljer sig från den i andra länder, vilket forskarna illustrerar med data från som genomfördes (Wijkström F & , 2002, Den ideella sektorn: Organisationerna i det civila samhället). Verk- samhet som i av tradition förstås som den institutionella välfärdsstatens kärnområden, vård, skola och omsorg, sysselsatte exempelvis enbart en dryg tredjedel av alla anställda inom den ideella sektorn. I många jämförbara länder arbetade en betydligt större andel anställda inom dessa områden. I vissa länder, såsom , och , arbetade av alla anställda inom det civila samhället inom vård, skola eller omsorg. I en internationell jämförelse är det en mycket stor andel personer i som gör ideella insatser i organisationer där de Om det civila samhället också är medlemmar. Det kan tolkas som en indikator på vitalitet i delar av den svenska folkrörelsetraditionen. Detsamma kan sägas om styrelseuppdrag och administration som fortsatt är de vanlig- aste uppgifterna att utföra ideellt, och som har unikt hög omfatt- ning i (m.fl., 2015, Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992−2014). Överlag utmärker sig de nordiska länderna eftersom de kan ses som baserade på stora och livskraftiga civilsamhällen men också har ovanligt starka offentliga sektorer och genomgående är dynamiska, öppna och exportdrivna marknadssamhällen. Detta förklaras bl.a. med att medborgarna har en generellt positiv syn på staten, men även med att det nordiska civilsamhället i stort fort- farande karakteriseras av att ha en röstbärande roll, bygga på ideellt engagemang, vara demokratiskt organiserat och bestå av medlems- baserade organisationer. Detta skiljer sig från exempelvis den anglosaxiska världen och övriga där civilsamhället snarare domineras av organisationer i religiösa organisationers regi, väl- görenhetsorganisationer och icke-politiska, serviceproducerande, professionaliserade organisationer (Trägårdh L, 2011, ”Rethinking the Position of in the : Social Trust and Radical Individualism” i Wijkström F & Zimmer A [red. ], Nordic civil society at a cross-roads: transforming the popular movement tradition). Dessa strukturella skillnader återspeglas också i varifrån intäk- terna kommer. I är civilsamhället som helhet mycket mindre beroende av medel från den offentliga sektorn än i många andra industrialiserade länder. I kom enbart av intäkterna från offentlig sektor, medan kom från egengenererade källor såsom medlemsavgifter. Det omvända är fallet i många andra länder (Wijkström F & , 2002). 3.6Det civila samhällets värde och betydelse Civilsamhällets betydelse kan beskrivas i termer av det civila sam- hällets olika värden. Till de nedan beskrivna värdena kan också läggas värdet av civilsamhällets verksamhet för dess egen skull, dvs. att varje verksamhet har ett värde i sig. Om det civila samhället I civilsamhällets demokratiskt uppbyggda organisationer utövas demokratiska principer och delaktighet. En viktig del av att delta i föreningslivet är den kunskap det ger om hur samhället och organi- sationslivet fungerar och hur påverkansarbete kan bedrivas. Organisationerna kan också ses som en ”plantskola” och natur- lig rekryteringspool för ett möjligt partipolitiskt engagemang. Det organiserade civilsamhället legitimerar till stor del det demokratiska parlamentariska systemet och bidrar på så sätt till bevarandet och utvecklandet av demokratiska värden. Utredningen utvecklar detta i kapitel 4. Civilsamhällets betydelse för människans utveckling är enligt ut- redningen stor. Det mänskliga behovet av gemenskap och att vara med i ett socialt sammanhang är mycket tydligt. På olika sätt behö- ver den mänskliga naturen känna sig behövd. Många människor vill göra en ideell insats för att också kunna utveckla sin egen potential till gagn för andra. Att interagera, träna ledarskap, ta hänsyn till andra och verka i ett socialt sammanhang är av stor betydelse för såväl individens egen utveckling som för samhällsutvecklingen i stort. Det civila samhällets organisationer spelar här en enorm be- tydelse för tusentals människor . Om civilsamhällets po- tentiella engagemang och kraft på ett bättre sätt kan tas tillvara av stat, kommun och landsting innebär det en utväxling av aktivitet och social sammanhållning som förmerar de värden som det of- fentliga producerar. I nationalekonomiska sammanhang sätts särskilt fokus på de sam- mantagna statsfinanserna. Att man ännu inte räknat in den sam- manlagda betydelsen som civilsamhället har för t.ex. BNP kan för- med att det inte finns några fullt utvecklade och evidens- baserade modeller för hur man ska räkna in det mervärde som civil- samhället tillför den samlade samhällsekonomin. Om det civila samhället räkenskaper som redovisats i avsnitt 3.1.2 ger dock en fingervisning om det bidrag till BNP som verksamheten i civilsamhällets organi- sationer ger. Utredningen anser att SCB:s satelliträkenskaper skulle kunna vara ett redskap i arbetet med att tillföra nationalräkenskaperna det mervärde som civilsamhället ger. Ett annat verktyg kan vara socio- ekonomiska analyser som utgör modeller för att värdera när mark- naden och/eller det offentliga systemet misslyckas med att använda befintliga resurser till att ge människor i utanförskap jämlika livs- möjligheter med samhället i övrigt. Denna typ av analyser anses värdera resursslöseri, såväl mänskligt som ekonomiskt, som kan beskrivas, konkretiseras samt värderas. Med den typen av modeller kan civilsamhällesorganisationer som arbetar med prevention eller rehabilitering visa på ett samhällsekonomiskt mervärde kring sina insatser som inte syns i de traditionella styr- och uppföljnings- systemen. Många delar av det värde civilsamhället ger är dock fort- satt svårt att omsätta i ekonomiska termer, exempelvis värdet av att barn deltar i Scouternas verksamhet eller att vuxna är engagerade i en hembygdsförening. Ett ytterligare exempel med anknytning till hur man ska värdera civilsamhällets insatser i ekonomiska termer är det begynnande arbetet med sociala investeringsfonder i en del kommuner. I de sammanhangen söker man få till utvärderingssystem som ska visa resultatet utifrån ett socioekonomiskt synsätt, dvs. om de verk- samheter fonden har finansierat har lett till minskade kostnader som innebär en total besparing i förhållande till den ekonomiska insats som gjorts. Socioekonomiska analyser och sociala investeringsfonder berör såväl offentliga insatser som möjliga insatser från civilsamhällets organisationer när de arbetar i samverkan med det offentliga. Enligt utredningen kan SCB:s satelliträkenskaper samt modeller för socioekonomiska analyser ses som kunskap och verktyg som bör utvecklas för att kunna användas i värderingen av civilsam- hällesinsatser. Det handlar om att tydliggöra värdet på den verk- samhet som civilsamhällets organisationer bedriver, såsom barn- och ungdomsverksamhet, hälsofrämjande och drogförebyggande verksamhet, rehabiliteringsverksamhet, kulturfrämjande verksam- het och fritidsaktiviteter generellt med mycket mera. Detta skulle vara ett viktigt steg för att man i budgetplanering på såväl statlig Om det civila samhället som regional och lokal nivå kan få en bättre helhetsbild av förebyggande insatser i förhållande till de kostnader som uppstår på grund av arbetslöshet, sociala problem, kriminalitet och drog- beroende. Det skulle då också kunna få implikationer på budget- processer på alla nivåer. Civilsamhällets ställning kan enligt utredningen stärkas om sektorns samhällsekonomiska värde kan kvantifieras på samma sätt som andra sektorers värde. Utredningens direktiv omfattar inte denna frågeställning men det finns anledning att lyfta fram den samhällsnytta och samhällsekonomiska effekt som civilsamhället bidrar med, liksom värdet av metodutveckling i syfte att synliggöra detta. 3.6.4Värde för ett sammanhållet samhälle Urbaniseringen och migrationen riskerar att för många leda till alienation. Många civilsamhällesorganisationer kan i detta samman- hang enligt utredningen fungera som en brygga för att binda samman stad och land och finna former för integration. Många av civilsamhällets organisationer är verksamma i hela landet såväl i utpräglat stadsmiljöer som på landsbygd. En del organisa- tioner är särskilt inriktade på att stärka landsbygden och ge förutsättningar för fortsatt utkomst och boende i sin hembygd. finns organisationer med rötterna i förortsområden som aktivt arbetar med t.ex. integrationsfrämjande verksamhet. I det organiserade civilsamhället handlar det om att göra insatser efter egen förmåga och tillsammans bedriva verksamhet utifrån organisationens vision. Genom aktiviteter som medlemmarna i en förening bedriver tillsammans skapas också bättre förståelse för olika människors bakgrund. Detta i sig kan bidra till att minska sociala spänningar i ett samhälle. I det allt viktigare integrationsarbetet kan civilsamhällets in- satser bidra. Viktiga förutsättningar för en lyckad integration är utbildning och jobb. Som nyanländ saknar man ofta det kontaktnät som kan vara avgörande för att få ett arbete. Genom deltagande i civilsamhällets organisationer kan nyanlända dels träna språket, dels bygga upp ett kontaktnät som kan underlätta för att få ett arbete. På många sätt kan civilsamhället vara brobyggare om det ges Om det civila samhället förutsättningar för långsiktigt hållbara insatser i socioekonomiskt utsatta områden. Civilsamhällets organisationer bidrar i hög grad till att slå vakt om mänskliga rättigheter i livets olika situationer, inte minst i det arbete som bedrivs i länder där de mänskliga rättigheterna satts på undantag. Allas lika värde oavsett ursprung, kön, sexuell läggning eller funktionshinder är bärande för civilsamhället. 3.6.5Värdet av att vara snabbfotad En ofta återkommande beskrivning av ett av civilsamhällets mervärden är att när politiken och offentliga in- stitutioner står inför betydande samhällsproblem, så har civil- samhällets organisationer för det mesta redan identifierat proble- met och börjat agera. Civilsamhällets organisationer har också möjlighet att snabbt anpassa och förändra insatser till vad om- ständigheterna kräver. Det kan vara svårare för myndigheter och kommuner med sina rutiner och krav på beredning att ha den snabbheten i arbetet. I och med att civilsamhället ofta har god lo- kalkännedom har civilsamhällets organisationer också känsla för vad som är möjligt att göra och vad som är kontraproduktivt. I detta läge gäller det för politik och offentliga instanser att se möjligheterna, samverka och stödja de ideella krafternas initiativ. Att se civilsamhällets organisationer som medspelare för att såväl snabbt som långsiktigt kunna förebygga eller lösa ett samhälls- problem. 4Förslag för att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin och samhället Det civila samhället har enligt utredningens direktiv flera viktiga roller i demokratin, t.ex. som självständig röstbärare, opinions- bildare och demokratiskola. En del i politiken för det civila sam- hället är också principen om mångfald (se kapitel 3), som bl.a. understryker att det civila samhället bör avspegla och omfatta människor från olika delar av befolkningen. Ur ett demokrati- perspektiv är det viktigt att det civila samhället har förmåga att i större utsträckning nå ut till och inkludera personer som står utanför föreningar, organisationer och nätverk. I syfte att stärka det civila samhällets roll i demokratin fick utredningen ett utökat uppdrag att föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas.