sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Av det bildade grundvattnet försvin- ner till vattendrag och diken som avrinning och dränering från de ytliga jordlagren. Resterande del, , når den sedimentära berggrunden. Uttagen uppgår till totalt , varav två tredjedelar från norra delen av slätten. Kommunens grundvattenmodell har upp- daterats med en kvantifiering av framför allt bevattningsuttagen . Totalt sker i storleksordningen 350 stora bevattnings- uttag på slätten, men många brunnar finns som används till mindre och enskilda uttag. På slätten finns 3–5 000 borrade brunnar och cirka 5 000 grävda/spetsrörsbrunnar. Ett 20-tal äldre och nyare vattenskyddsområden finns eller är under planering i kommunen och ett särskilt samrådsorgan i form av ett grundvattenråd har inrättats för Kristianstadsslätten.95 Inom kommunen finns 4 vattentäkter som helt saknar vatten- skyddsområde och för befintliga skyddsområden finns behov av revidering. Då det gäller brunnarna i , bör de inte längre användas för dricksvattenproduktion på grund av sin närhet till Härlövstippen. Nya vattentäkter har anlagts på fält och arbetet med ny vattendom för samtliga uttag i har påbörjats. 93DHI (2011, 2014), för – Vattenbalanser och strömnings- förhållanden i sandstenen för olika uttagsscenarier, samt Framtida klimat- och uttags- scenarier för – Beräkningar med . 94Länsstyrelsen i län (2012). Regional vattenförsörjningsplan för län. 2012:2, s. 61–62. 95Kristianstads kommun (2010). C4 Teknik, ppt-presentation, . Produktion, distribution och krisberedskap Produktionen för hela kommunen bedrivs i 20 vattenverk och den totala produktionsmängden var 2012 . Vid samtliga vattenverk används grundvatten, där huvuddelen av ut- tagen görs ur sedimentärt berg. Störst är vattenverket i Kristian- stad, men även verken i och har god kapacitet. Samt- liga vattenverk har möjlighet att ta ut mer vatten enligt gällande tillstånd. Den årliga dricksvattenproduktionen vid vattenverk låg 2012 på , varav en tiondel levererades till kommun. Kommunens näst största vattenverk i producerade dricksvatten. Uttagen saknar vattendom och i området kan även vattenbrist råda . Arbetet med vattendomsansökan har påbörjats och en ny brunn har anlagts för att råda bot på vattenbristen. Utöver detta saknar tre små vatten- verk med sammanlagda årsuttag på vattendom. Vattenverken i är med få undantag enkla, men luftning/avjärning är vanligt förekommande. Några barriärer därutöver finns inte, utom på några mindre verk där installation av UV-ljusanläggningar påbörjats. Ledningsnätet i kommunen är , därav dricksvattenledningar. Ett hundrasjuttiotal pumpstationer finns, varav de flesta är avsedda för spillvatten. finns ingen reservvattenförsörjning, förutom dubbla brunnar för de flesta vattenverk. En beredskapsplan finns upprättad och krishanteringen har, bland annat med stöd av VAKA-gruppen, tränats till följd av föroreningar vid vattenverket i . Klimatförändringar och andra utmaningar ligger lågt och är beroende av pumpning. Framtida klimatförändringar har beräknats av genom länsvisa fördjupningar med utgångspunkt i de scenarier som användes för delbetänkande om klimatförändringar och dricksvattenförsörjning 2015. Uppvärmningen för beräknas, beroende på tillämpat utsläppsscenario, bli cirka 3–jämfört med referensperioden – 1990. Den största uppvärmningen sker och som- maren med upp mot under båda årstiderna enligt det mer extrema scenariot. Vegetationsperioden bedöms öka med 60–och antalet varma dagar blir fler. Årsmedelnederbörden beräknas öka med 15–. Nederbörden ökar mest vinter- tid, i norra delen av länet visar det mest extrema scenariot på 50 procents ökning. Den kraftiga nederbörden ökar också, maximal dygnsnederbörd kan öka med . Framtids- scenarierna tyder för del på förändring i årstidsförloppet med högre vintertillrinning och en längre säsong med lägre flöden. Antalet dagar då tillrinningen är låg ökar från cirka 20–till 40–, beroende på val av scenario.96 Klimat- och uttagsscenarier har använts för att bedöma effekter i framtida vattenomsättning på . har på uppdrag av C4 Teknik genomfört beräk- ningar med kommunens regionala som beskriver hela det hydrologiska kretsloppet för slätten. I modelle- ringen användes klimatscenarier från . Sammanlagt analyserades åtta olika kombinationer av global och regional modell för två strålningsscenarier, RCP4.5 och RCP8.5, dvs. samma scena- rier som använts i arbete. Modellerad nederbörd och temperatur från samtliga klimatscenarier korrigera- des mot observerad data för för perioden –2005. Utöver detta beskrevs tre olika uttagsscenarier; längre bevattnings- säsong till följd av klimatförändringar, övergång från yt- till grund- vattenbevattning samt uttag enligt SGU:s bedömda maximala uttagskapacitet. Från de sexton analyserade klimatscenarierna valdes ett medel- och ett extremscenario ut, som kombinerades med uttagsscenarier. I beräkningarna togs också hänsyn till en höjd havsnivå och påverkan på vattenföringen i slättens vattendrag. Sam- manfattningsvis visar beräkningarna att andelen inströmnings- områden ökar i takt med att uttagen ökar i de olika uttags- scenarierna och att de ökade uttagen leder till en ökad vertikal 96 (2015). Framtidsklimat i län – enligt RCP-scenarier. transport till den sedimentära berggrunden, vilket sker på bekost- nad av ett minskat flöde till vattendrag och diken samt ett minskat horisontellt flöde till havet. Vidare visades att det finns en bety- dande risk för saltvatteninträngning vid kusten. En framtida stigande havsnivå kan också öka risken för saltvatteninträngning i , vilket skulle innebära att bevattningsuttagen där skulle upphöra och eventuellt ersättas med ännu fler grundvattenuttag. Inom kommunen bedrivs, som tidigare beskrivits, en intensiv bevattning i vissa områden inom jordbrukets ram. Risker finns för att dessa grundvattenuttag tar alltför stor del av det till- gängliga vattnet i anspråk. Uttagen kan också äventyra dricks- vattenkvaliteten genom föroreningar med växtskyddsmedel och näringsämnen. Förekomst av växtskyddsmedel utgör redan ett problem för ett antal vattentäkter, bland annat den större täkten i . Inom grundvattenområden som i översiktsplanen pekats ut som sårbara förekommer problem med nitrat. Pro- blemen kan förstärkas till följd av längre växtperioder och even- tuella nya grödor. Generellt sett bedöms det av förvaltningen råda en förhållande- vis god dricksvattenkvalitet i kommunen, även om enstaka områ- den med sämre kvalitet finns. Även om kvalitetshöjande åtgärder genomförs, gör kommunen och dock bedömningen att det kommer att ta tid att uppnå vattenförvaltningens miljö- kvalitetsnormer med hänsyn till de föroreningar som finns och att det är först som man kan förvänta sig att god kemisk grundvattenstatus kan uppnås. Vattenförekomsten omfattas därför av ett undantag i form av tidsfrist till 2021 från miljökvalitets- god kemisk status.97 Planerad utveckling av försörjningen Inom kommunen har ett arbete påbörjats för att ta fram en över- gripande va-plan för den kommunala vattenförsörjningen och avloppshanteringen. Planen ska vara en långsiktig strategi för hantering av befintlig infrastruktur och etablering av nya ledningar, reningsverk och vattentäkter. Planen innefattar även hantering av enskilda avlopp och egna vattenbrunnar. 97 i län (2012). Regional vattenförsörjningsplan för län. Beträffande beredningen av dricksvatten utreds nu att successivt installera UV-ljus på samtliga verk. Med stöd av olika analysverk- tyg bedöms i princip alla grundvattenverk i behov av ett des- infektionssteg, främst i form av UV. De mindre verk som redan fått UV-ljus, har haft mindre mikrobiologiska problem där orsakerna varit svåra att identifiera. Förutom desinfektion behöver i stort sett alla verk och vattentäkter byggas om eller förnyas, inte minst för att försöka eliminera alla inbyggda risker på grund av gamla osäkra konstruktioner, omfattande slitage och åldrande. Arbetet sker med stöd av ett tioårigt åtgärdsprogram. stad ska tills vidare kunna försörjas med dricks- vatten från fält, där nya vattentäkter har anlagts som ersätt- ning för de framöver stängda brunnarna i centrum. Förhoppningen är dock att kunna anlägga nya täkter i Yngsjöområdet samt använda konstgjord infiltration från . Dessa alternativ bedöms vara mer långsiktigt hållbara och undersökningar pågår vid båda platserna. ingår inte i planeringen, utveck- lingen går snarare mot att koppla ihop de större vattenverken och att öka kapaciteten och leveranssäkerheten på den befintliga led- ningen mellan huvudorterna . Det kan även tänkas ske mellan kommuner . Arbete pågår även för att utveckla erforderliga nya vatten- skyddsområden och revidera föreskrifterna i de befintliga. Samverkan sker inom då det gäller utveckling av den regionala vattenförsörjningen. och dricks- vattenoperatörerna Sydvatten, VA-Syd, NSVA och arbetade fram ett förslag till strategi för regional dricksvattenförsörjning. Arbetet var ett första steg i planeringen för en framtida robust vattenförsörjning så att de vattentillgångar som i första hand är rimliga att använda får en långsiktigt förhöjd status. Vattenresurser i Yngsjöområdet samt konstgjord infiltration från angavs ha stor regional betydelse för den framtida dricksvattenförsörjningen.98 98 , Sydvatten, VA-Syd, NSVA, (2015). Vatten- resurser av regional betydelse för dricksvattenförsörjningen i . Fallstudien motiveras av att det gäller grundvatten i sydvästra delen av landet med en serie mindre täkter, bland annat bergborrade brunnar och den speciella problematik som kan gälla dessa.99 Försörjningsområde och demografisk utveckling Den allmänna dricksvattenförsörjningen inom kommunen om- fattar cirka 1 miljon m3 producerat dricksvatten med cirka 24 000 brukare fördelat på närmare 20-talet orter. Kommunen har målsättningen att öka sin folkmängd till 25 000 invånare, mer långsiktigt bedöms antalet öka till drygt 26 2050.100 Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden har god tillgång till rent grundvatten. Det bedöms inte behöva kloreras. Råvatten tas från olika grund- vattentäkter runt om i kommunen. Sammantaget gäller det cirka 20 grundvattentäkter bestående av bergborrade respektive anlagda brunnar i jordlager. Den största allmänna huvudtäkten försörjer med närområde, motsvarande närmare 11 000 personer.101 Samtliga vattentäkter har vattenskyddsområden med föreskrifter. Kommunens bedömning är att nuvarande vatten- skyddsområden för allmänna täkter har områden och bestämmelser som är tillfredsställande.102 Den goda tillgången på isälvsavlagringar i kommunen medger tillsammans med hög nederbörd en omfattande grundvattenbild- ning. Detta innebär god tillgång på råvatten. I är magasinet , vilket nyttjas för försörj- ning.103 99Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från , . 100Ulricehamns kommun (2013), Översiktsplan för , Samrådshandling , samt SCB (2015), Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015–2050, Underlag till , . 102Återrapportering från av 2013 respektive genomförande av vattenmyndigheternas åtgärdsprogram, åtgärd 34. 103SGU (2015). Underlag till utredningen, . Produktion, distribution och krisberedskap första kommunala vattenverk invigdes av stadens borgmästare. Tillkomsten av vattenverket bedömdes då som det viktigaste beslut som dittills fattats i . Produktionen ombesörjs numera av ett kommunalt bolag, , i nio olika anläggningar. Bolagets verksamhet omfattar förutom va-frågor även elnät, fjärrvärme, bredband, energi, avfall, fordonsgas, väg och park, belysning m.m.104 Beredningen omfattar sand- och avhärdningsfilter samt UV-ljus på utgående dricksvatten. UV-ljus finns även i tryckstegringsstationerna. Reservtäkter och reservsystem finns för att producera och distri- buera dricksvatten. Planering finns även för nödvatten och kris- beredskap. Klimatförändringar och andra utmaningar Inga särskilda problem eller utmaningar har identifierats av dricksvattenproducenten i kontakterna med utredningen. Då det gäller framtida klimatförändringar har man tagit del av aktuell över- svämningskartering för . Underlaget ger vid handen att ingen påverkan bedöms ske avseende vattenförsörjningen i . Man har inte och ser inte heller någon framtida negativ påverkan från jordbrukets sida på kommunens grundvattentäkter. De regionala bearbetningar av förväntade framtida klimatför- ändringar som gjorts av visar att temperaturen för beräknas öka med nära enligt utsläpps- scenario RCP4.5 jämfört med referensperioden –1990 och knappt enligt det mer extrema RCP8.5. Vegetationsperioden beräknas öka med cirka 40–och antalet varma dagar blir fler. Scenario RCP8.5 visar ett årsmedel- värde i följd med dygnsmedeltemperaturer på C i slutet av seklet. 104 (2014). /vatten-avlopp/om-vatten-och-avlopp, . Årsmedelnederbörden i beräknas öka med 10–. Nederbörden ökar mest , i ett mer extremt scenario förutses en ökning på . Den kraftiga nederbörden ökar också, maximal dygnsnederbörd kan öka med , beroende på scenario. För länet ses en ökning av årstillrinningen till vattendragen med 5–i mitten av seklet, främst . Minskning eller oförändrade förhållanden förutses för vår och sommar. Ökningen fortsätter , med viss variation mellan olika vattendrag. Antalet dagar med låg markfuktighet beräknas öka . Från dagens 5–till 20–mot slutet av seklet.105 Planerad utveckling av försörjningen Ständigt pågående planeringsarbete, bland annat sker kontinuerlig översyn av dagvattennätet. Ingen samverkan uppges ske med andra kommuner då det gäller klimatperspektiv på dricksvattenförsörjningen. Samverkan sker dock med grannkommunerna då det gäller krisberedskap. Fallstudien representerar ett exempel på råvattenförsörjning genom såväl naturlig inducering som infiltration av ytvatten och åter- infiltrering av grundvatten. De sårbarheter som gäller försörjningen avser bland annat risk för översvämning och försämrad kvalitet på ytvattnet och att det råder risk för förhöjda salthalter vid höjning av havsnivån. Det finns vidare risk för vattenbrist på grund av liten grundvattenbildning med låg nederbörd. Området på och kring Gävleåsen rymmer även omfattande antropogen verk- samhet, t.ex. vägar, järnväg och industrier, vilket kan räknas som den största risken för dricksvattenförsörjningen.106 105SMHI (2015). Framtidsklimat i – enligt RCP-scenarier. 106Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från , . Försörjningsområde och demografisk utveckling Gävles dricksvattenförsörjning bygger på grundvatten som bildas i rullstensåsen som sträcker sig från i söder till i norr och som en längre sträcka rinner utmed väster om staden. Gavleån nyttjades i äldre tider som råvatten för Gävles första vattenverk, innebar föroreningarna i ån att man övergick till grundvatten från åsen. Det naturliga flödet i åsen har uppskattats till 6–10 tusen m3 , vilket räckte då ett ytvattenverk byggdes. Efter att kraft- verksdammar anlagts i Gavleån återgick man till grundvatten från Gävle-Valboåsen. Flödet i åsen, tillsammans med naturlig induce- ring och förstärkning genom infiltrerat vatten från Gavleån, täcker numera hela vattenförsörjningen för , och , knappt , vilket innebär närmare 90 000 anslutna personer. Inom verksamhetsområdet är totalt cirka 13 500 fastig- heter anslutna till det allmänna va-nätet. Det kommunala bolaget samägs av , , och kommuner. Huvudmän för dricksvattenförsörjningen är fyra kom- munala dotterbolag, som äger anläggningarna i respektive kom- mun.107 Befolkningen beräknas öka med 1 400 personer och i hela kommunen uppgå till drygt 124 000 personer år 2050.108 Vattenförsörjningsanläggningen bedöms komma att försörja upp mot 100 000 personer.109 Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden Inom kommunen används Gävle-Valboåsen, Hedesundaåsen, Lössenåsen/Hamrångeåsen samt en sand- och grusavlagring i Axmarby som vattentäkter. Vattentillgången bedöms som något begränsad och i några fall mycket begränsad med varierande rå- 107Gästrike Vatten (2016), /organisation, , (2003), Här produceras Gävles vatten, samt uppgifter från Gästrike Vatten (2015). 108Gävle kommun (2015), Samrådshandling Översiktsplan kommun , Under- lag avseende gemensam dricksvattenproduktion för och , 2015- 10-07, samt SCB (2015), Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015– 2050, Underlag till , . 109Länsstyrelsen (2013). Beskrivning av områden av riksintresse för vattenför- sörjningsanläggning. Av kommunens grundvattenförekomster omfattas nio av vattenmyndighetens arbete med vattenförvaltningen. Samt- liga utom Valboåsen bedömdes ha god kemisk status.110 Medeluttag på 30 tusen m³ medges per dag genom vattendomen för täkterna i Gävle-Valboåsen. Största delen tas ut vid det s.k. . baseras vattenförsörjningen på flera vattentäkter/brunnar av varierande storlek längs åsen. Samtliga täkter nyttjar dock samma grundvattenmagasin. Det vatten som tas ut för behandling är till stor del naturligt inducerat från Gavleån. Grundvattnet är därmed ytvattenpåverkat. Medelflödet i ån är , men vattenföringen är kraftigt reglerad. Vattenskyddsområden och vattenskyddsföreskrifter finns för samtliga vattentäkter utom den begränsade Axmarby i norra delen av kommunen. Där saknas även miljödom för grundvattenuttagen. Befintliga vattenskyddsområden och skyddsföreskrifter är under översyn och ska revideras.111 Arbetet med det nya vattenskydds- området för Gävle-Valboåsen har påbörjats och beräknas färdigt 2020.112 Gävle-Valboåsens vattenförsörjningsanläggning har av läns- styrelsen föreslagits som område av riksintresse. Det omfattar vattenverken i () samt med tillhörande infrastruktur.113 Produktion, distribution och krisberedskap kommun har antagit en särskild va-strategi som för dricks- vattnets del trycker på hållbar utbyggnad, robust och hållbar för- sörjning samt tydliga roller och god kommunikation. Strategidoku- mentet slår bland annat fast att kommunen ska ha ett långsiktigt hållbart skydd av rå- och dricksvatten, att alla vattenverk ska ha tillräcklig beredning och mikrobiologiska säkerhetsbarriärer och att ledningsnätet ska förnyas i en sådan takt att problem med drift- 110Gävle kommun (2013). 112Gästrike Vatten (2014). ppt-presentation för kommunstyrelsen, M. Rostö, . 113Länsstyrelsen (2013). Beskrivning av områden av riksintresse för vatten- försörjningsanläggning. störningar hålls på låg nivå. Det slås även fast att hänsyn ska tas till effekter av ett förändrat klimat.114 Den återinfiltration som sker innebär att man får en syresätt- ning av grundvattnet som förebygger stigande järn- och mangan- halter. Det vatten som tas upp ur brunnarna kring får en tillsats av natronlut för att höja vattnets pH-värde och därmed minska korrosionsriskerna i distributionsnätet. Vidare tillsätts klor för att minska risken för bakterietillväxt i distributionsnätet. En ny filteranläggning driftsätts för att öka vattenmängden genom konstgjord grundvattenbildning. En pilotanläggning för membranfiltrering startade . Undersökningarna av råvatten- kvalitet har också utökats . Det färdigbehandlade vattnet uppfyller med bred marginal de gränsvärden som föreskrivs då det distribueras till ledningsnätet. Från vattenverken pumpas vattnet till tätort, , och via två distributionssystem. Totalt finns 13 tryck- stegringsstationer och sex reservoarer. Volymerna är avpassade för att utjämna skillnaderna mellan vattenverkets jämna produktion och den aktuella förbrukningen, som varierar . Led- ningsnätets totala längd är cirka 60 mil.115 Omfattande utredningar pågår för att hitta potentiella framtida vattentäkter. kommun saknar ännu reservvattentäkter och i stad finns en kapacitetsbrist med avseende på dricks- vatten från befintliga täkter. Gävle-Valboåsen är en av de större grundvattenresurserna i . En översyn görs för att kunna leverera vatten från fler delar av täkten. Inom kom- munen finns ingen annan tillräcklig yt- eller grundvattenresurs av god kvalitet. Det innebär att det f.n. saknas realistiska ersätt- ningsalternativ för vattentäkten/anläggningen.116 114Gävle kommun (2014). 115Sätraverket (2003), Här produceras Gävles vatten, samt underlag från Gästrike Vatten (2015). 116Länsstyrelsen (2013). Beskrivning av områden av riksintresse för vatten- försörjningsanläggning. Inom ramen för krisberedskapen sker samverkan med Läns- styrelser, och polis samt med respektive kommuns kris- och beredskapsorganisation. I detta samarbete ingår även länets smittskyddsläkare och region beredskaps- organisation. Tillsammans med grannkommunerna och smitt- skyddet i sker medverkan i projektet (tidigare benämnt 1177 sjukvårdsupplysningen). Krisberedskapsläget bedöms som gott. Olyckor och störningar hanteras på ett tillfredsställande sätt, bland annat med stöd av tyd- lig krisledning och sårbarhetskartor. En plan för nödvattenförsörj- ning utarbetas. Till hjälp finns även en bra simuleringsmodell över vattenledningsnätet samt god kontroll på ingående data. konstateras att en rad verksamheter och transportleder planeras och anläggs i anslutning till den transportled för dricksvatten som åsen utgör.117 Det utsatta läget illustreras av en lastbilsolycka som inträffade inom vattenskyddsområdet 2014. Trots snabba åtgärder för att förhindra utläckande diesel och olja att nå täkten beräknas betydande kostnader motsvarande drygt ha uppstått. Upp- följande provtagning måste därtill ske under påföljande år.118 Klimatförändringar och andra utmaningar Medelflödet i Gavleån beräknas sammantaget öka med . Stora förändringar förutses då det gäller vattenflödets årsdynamik. Vårfloden tidigareläggs och mins- kar, för att mot senare delen av seklet upphöra. Flödet beräknas öka genom att vinternederbörden i ökad utsträckning kommer i form av regn. En minskning av flödet förutses , vilket blir mer uttalat . Det kommer också att bli vanligare med låga flöden till följd av den ökande avdunstningen i ett varmare klimat. Antalet dagar med låga 117Gästrike Vatten (2014). ppt-presentation för kommunstyrelsen, M. Rostö, . 118Gästrike Vatten (2015). Hantering av olyckan vid Lexvall inom skyddsområde för vattentäkt och dess konsekvenser. flöden beräknas öka från dagens knappt 20 till 25–2100. Ökningen är mindre än vad som förväntas i södra delen av landet.119 Källa: (2015). Det dricksvatten som distribueras från Gävle-Valboåsens vatten- försörjningsanläggning bedöms hålla hög kvalitet. Riskerna bedöms också som små för att grundvattenresursen och anlägg- ningen påverkas av klimatförändringarna. En framtid med ökade skyfallsliknande regn kan dock medföra att mer föroreningar, både kemiska och mikrobiologiska, riskerar att sköljas ned i ytvatten- dragen. Då grundvattnet som används för vattenförsörjningen är ytvattenpåverkat kan en förändrad beredning i vattenverken därmed komma att krävas. Det konstateras också av att anläggningen och dess tillrinningsområde har ett dåligt skydds- läge. Vattenresursen är svårskyddad då verksamheter bedrivs på hela åsen. Arbete pågår för att minimera riskerna och för att und- vika att nya tillkommer. Eftersom anläggningen bedöms vara sam- 119 (2016). Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. hällsviktig och är beroende av den lägesbundna isälvsavlagringen, erfordras skydd mot fortsatt exploatering och andra åtgärder som kan vara negativa för vattenförsörjningen.120 Planerad utveckling av försörjningen Grundvattentäkter som ensamma klarar att försörja ett växande finns inte att tillgå, vilket innebär att kommer att behöva råvatten från kompletterande vattentäkter. För att hitta kvalitativt och kvantitativt bra täkter förutsätts regional samverkan och nyttjande av resurser utanför kommungränsen.