sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — Om en jämförelse av resultaten ovan görs med en tidigare kart- läggning av hur föräldrapenning används, då för föräldrar som in- vandrade 200617, så kan det konstateras att mönstret för uttag till mycket stor del har bestått . I enlighet med direktiven görs nedan en internationell jämförelse av möjligheterna till föräldraledighet och barnledighet i , , och . Länderna har valts för att de dels har system för föräldraledighet som påminner om det svenska med en ofta generös och inkomstrelaterad ersättning som erbjuds till båda föräldrarna och dels för att dessa länder haft en hög invandring . I jämförelsen ligger ett särskilt fokus på de kvalifika- tionskrav som finns för rätt till föräldrapenningförmåner samt ålders- gränser för ledighet och ersättning. Avsnittet avslutas med en sam- manfattande diskussion. 17 Förmån eller fälla, nyanländas uttag av föräldrapenning SOU 2012:9. 5.3.1Generellt om möjligheterna till föräldraledighet Systemen för föräldraledighet varierar kraftigt mellan olika länder gällande vilka föräldrar som omfattas, längden på ledigheten samt i vilken mån och på vilken grund ersättning ges för vården av barnet. Kvinnans och barnets hälsa liksom inkomsttrygghet är viktiga ele- ment i många system, särskilt de som avser mammaledighet. Mamma- ledighet, både betald och icke-betald, är därför det mest utbyggda och erbjuds i en omfattning av minst i alla OECD- länder utom i USA.18 Pappaledighet har också blivit mer vanligt i de industrialiserade länderna och tre fjärdedelar av ger åtminstone ett par dagars betald ledighet genom pappaledighet eller genom föräldraledighet. I tolv av länderna är den betalda ledig- heten eller längre.19 Mammaledigheten och pappaledig- heten kan också kompletteras eller ersättas med föräldraledighet som antingen kan delas fritt mellan föräldrarna eller med kvoterade delar. Ytterligare exempel på förmåner är vårdnadsbidrag som komplet- terar försäkringarna och kan möjliggöra en förlängning av föräldra- ledigheten. Den optimala längden på föräldraledigheten är omdebatterad och varierar kraftigt mellan olika länder. Startpunkter att ta hänsyn till vid avvägningar rörande ledighetens längd är att för korta ledigheter kan vara skadliga för barns och kvinnors hälsa och även medföra att i första hand kvinnor lämnar arbetskraften helt. För långa ledig- heter kan å andra sidan medföra negativa effekter på löne- och karriärutveckling hos kvinnor som är de som i huvudsak an- vänder de olika formerna av ledighet.20 Ett jämställt nyttjande av ledighetsrätten kan därför spela en mycket viktig roll för att mot- verka negativa arbetsmarknadseffekter. Föräldrarnas preferenser rörande ledighetens längd, inkomstförhållanden och förutsättningar i övrigt, så som exempelvis villkoren på arbetsmarknaden spelar också stor roll för hur lång ledigheten kan vara. Vid en jämförande analys av möjligheterna till föräldraledighet måste därför, utöver lagstiftningen, även hänsyn tas till andra faktorer som är karak- täristiska för den välfärdsregim som är rådande i landet. 18OECD policy brief, Where are the Fathers?, , 2016. 19OECD; policy brief Where are the Fathers?, , 2016. 20ILO, , and , Maternity and paternity at work: and practice across the world, 2014. handla om skatte- och avgiftsmodeller, familjerättslagstiftning, hur arbetsmarknaden fungerar, konstruktionen av andra välfärdssystem så som hälso- och sjukvård och tillgången till, kostnad för och kvali- teten på förskola. Dessutom påverkar faktorer så som diskriminering i arbetslivet på grund av kön och olika förväntningar på hur kvinnor och män ska och bör agera i arbetslivet såväl som i familjelivet.21 En så omfattande analys görs dock inte i detta avsnitt, utan fokus är på föräldraledighetens uppbyggnad och principer, med särskilt fokus på kvalificeringskrav, hur generös ersättningen är, vilka den omfattar och hur den som kommer till de studerande länderna kan ta del av trygghetssystem kopplade till föräldraledighet. I finns ett antal olika former av ledighet från arbetet i sam- band med vård av barn och möjligheter till ersättning för förlorad arbetsinkomst. De inkomstrelaterade ersättningarna är moderskaps- penning, faderskapspenning och den gemensamma föräldrapenningen (som sammantaget har benämningen föräldradagpenningar). Samt- liga stöd kan utbetalas även till de föräldrar som inte är förvärvs- aktiva, dvs. föräldrar som saknar inkomst eller har låga inkomster. Därutöver kan även hemvårdsstöd och moderskapsunderstöd ut- betalas i samband med att ett barn föds. Moderskapspenningen (äitiysraha) omfattar ersättning . Som vardagar räknas med undan- tag av helgdagar som infaller på en vardag. Moderskapspenningen påminner om den svenska föräldrapenningens konstruktion på så sätt att den kan börja utbetalas till kvinnan före beräknad nedkomst. Till skillnad från i måste kvinnan vara moderskapsledig senast (ca ) före nedkomsten. Vid behov kan kvinnan dessutom börja få moderskapspenning redan 50 var- dagar (drygt ) innan nedkomsten. För rätt till moder- skapspenning finns dels ett kvalificeringskrav och dels ett ansök- ningskrav. Ansökan om moderskapspenning ska göras senast före beräknad födelse. För att alls få moderskapspenning 21 D. Grimshaw, J. Rubery The Motherhood Pay Gap: A Review of the Issues, Theory and International Evidence, , 2015. ska mamman ha varit försäkrad i före beräknad nedkomst. Villkoret kan uppfyllas om kvinnan har varit försäkrad i ett annat EU-land eller EES-land, i eller Israel.22 ändrades kvalificeringsvillkoret från att tidi- gare vara formulerat som ett boendekrav till att vara ett krav på att den berörda personen ska ha varit sjukförsäkrad före den beräknade tidpunkten för nedkomsten.23 Faderskapsledigheten och faderskapspenningen (isyysraha) om- fattar högst (ca ).24 Några av dessa () kan pappan använda som då mamman är ledig med moderskaps- eller föräldrapenning, men endast från den tidpunkt då barnet har fötts. Resterande faderskapspenning kan sparas till efter föräldraledighetsperioden och användas fram till dess att barnet fyller (eller efter tidpunkten för adop- tionen). Motsvarande kvalificeringskrav som för moderskaps- penningen ställs även för rätt till faderskapspenning. Dessutom krävs det att fadern bor tillsammans med barnets mamma. I undan- tagsfall kan faderskapspenning betalas ut ändå, exempelvis då för- äldrarna bor på olika adresser på grund av arbetet. Däremot betalar den ansvariga myndigheten () inte fader- skapspenning om föräldrarna är skilda och därför bor på olika adresser. Det finns viss flexibilitet för faderskapspenningen som inte finns i de övriga delarna av föräldradagpenningsystemet. De dagar som tas ut som mamman är ledig kan tas ut i upp till fyra perioder. För resterande dagar kan en uppdelning göras på två perioder. Föräldraledighet och föräldrapenning (vanhempainraha) varar sam- mantaget i (ca ) och börjar löpa omedel- bart efter moderskapsledigheten. Som vardagar räknas måndag– lördag med undantag av helgdagar som infaller på annan dag än söndag. Till skillnad från det svenska regelverket, där födelsen av ett nytt barn genererar nya dagar som kan användas parallellt med de gamla så slutar föräldrapenningperioden tidigare om det föds ett nytt barn och föräldrarna börjar få moderskaps- eller faderskaps- penning. Mamman och pappan kan turas om att vara föräldralediga, 23Lag om ändring av sjukförsäkringslagen, 30.12.13/1197. 24Utbetalas måndag–fredag (förutom om det är som infaller på en annan dag än söndag, om ledigheten sträcker sig över ett veckoslut inräknas även lördagen). men kan ha högst två perioder var med föräldrapenning. I likhet med situationen i kan föräldrarna arbeta de upp- bär föräldrapenning, men då enbart med ersättning på miniminivå. Föräldrapenningen kan också tas ut genom att båda föräldrarna arbetar deltid och tar ut föräldrapenning på deltid. I likhet med moderskaps- och faderskapspenning finns ett kvali- ficeringskrav för rätt till föräldrapenning.25 En pappa har också rätt till föräldrapenning och faderskapspenning även om mamman inte har rätt till föräldradagpenning på grund av att vill- koret inte har uppfyllts. Pappans föräldrapenningsperiod börjar då efter barnets faktiska födelsedatum.26 För att föräldrapenning ska betalas ut måste föräldrarna leva tillsammans, med undantag för när mamman inte deltar i vården av barnet. Som ett ytterligare krav förutsätts även att mamman tidi- gast fem och senast efter nedkomsten har genomgått en s.k. efterundersökning hos en läkare eller hos en barnmorska eller hälsovårdare som är anställd inom den offentliga hälso- och sjukvården. FPA kan dock bevilja föräldrapenning om det finns sär- skilda skäl, även om efterundersökning inte har utförts. Föräldra- ledigheten kan pågå fram till dess att barnet är . Ersättningens nivå – en miniminivå och flera tak Föräldrapenning och faderskapspenning är relaterad till årsarbets- inkomsten. På inkomster är kompensationen (). På den överstigande delen är kompensationen . För inkomster överstigande denna högre nivå är kompensationen . Moderskapspenningen ger 90 procents kompensation och på den överstigande delen. För reste- rande dagar är ersättning enligt ovan. Även för fader- skapspenningen och för den gemensamma föräldrapenningen är ersättningen förhöjd . ger en ersättning på . Minimidagpenning på per dag och betalas ut om för- äldern inte har några arbetsinkomster. 27 Minimibeloppet är indexerat. Varje mamma som är bosatt i kan få moderskapsunderstöd, antingen i pengar (klumpsumma) eller i form av en moderskaps- förpackning. En förutsättning för erhållande av stödet är att kvinnan före utgången av den fjärde månaden av havandeskapet har genom- gått hälsoundersökning på en hälsovårdscentral eller en läkares mot- tagning.28 FPA kan dock bevilja understöd trots underlåtelse att genomgå hälsoundersökning om det finns särskilda skäl. Stöd för hemvård av barn För en förälder med barn finns möjlighet att få hem- vårdsstöd när föräldern inte nyttjar dagvårdsplats och vårdar barnet i hemmet. Vanligtvis beviljas stödet efter avslutad period med föräldrapenning. Hemvårdsstödet består av vårdpenning och av vårdtillägg samt i vissa fall ett kommunalt tillägg. Vård- penningen är per kalendermånad för ett barn och för varje följande barn samt för varje annat barn som inte har börjat skolan. Stödet för hemvård är beskattningsbar inkomst. Hemvårdsstödet kan betalas ut så länge föräldern vårdar ett barn , men kan inte betalas ut sam- tidigt som moderskapspenning eller föräldrapenning om inte dessa ersättningar är låga och många barn vårdas i familjen. Faderskaps- penning inverkar också i vissa fall. En förvärvsarbetande förälder som har ett barn och som deltar i vården av barnet, har rätt till flexibel vårdpenning om föräldern arbetar deltid. Beloppet varierar beroende på den genomsnittliga veckoarbetstiden. Även partiell vårdpenning kan betalas ut för föräldrar som ar- betar deltid, högst . Den partiella vårdpenningen kan betalas ut även under första och andra läsår. 27FPA-förmåner i siffror, 2016. 28Lag om moderskapsunderstöd 28.5.1993/477. var det av barn som vårdades med hemvårdsstöd och som vårdades i kommu- nalt daghem eller familjedagvård. För av barnen beta- lades stöd för privat dagvård och för föräldrapenning. av barnen hade andra vårdarrangemang.29 av barnen i åldern till omfattades av hemvårds- stödet och av mottagarna var det som var män.30 Utöver och i vissa fall i stället för vårdpenningen kan vårdtillägg betalas till familjen. Vårdtillägget är inkomstprövat och beräknas i förhållande till familjens månadsinkomster och familjens storlek. Föräldrar som kommer till med barn Flexibiliteten är liten avseende hur moderskapspenning, faderskaps- penning och föräldrapenning kan användas och den sammanlagda tiden med sådan ersättning sträcker sig även enbart ca in i ett barns liv. Enbart av faderskapspenningen kan sparas fram till dess barnet är . Därmed innebär den fin- ländska modellen för vård och omsorg om ett litet barn att någon retroaktiv föräldrapenning inte kan betalas ut för äldre barn. Dessutom innebär kvalificeringsvillkoret om viss tids försäkring före barnets födelse för rätt till moderskapspenning, faderskaps- penning och föräldrapenning ytterligare begränsningar för möjlig- heten att få ersättning för de föräldrar som kommer till med barn. Detta villkor kan medföra svårigheter att få tillgång till förmåner för en förälder som kommer till med barn födda utomlands. För EU-medborgare kan kvalificeringsvillkoren uppfyllas i ett annat medlemsland och därmed kan dessa föräldrar få rätt till ersättning om övriga villkor är uppfyllda. I likhet med vad som är fallet i är det uppehållstill- ståndet som utgör startpunkt för tillgång till de finländska sociala trygghetssystemen. Den som söker asyl i anses inte vara stadigvarande bosatt i då denne vistas i landet, utan det krävs att asylansökan beviljats genom ett beslut som vunnit laga kraft. Den som fått uppehållstillstånd på grund av tillfälligt 29Barn- och familjepolitiken i , Social- och , broschyr 9 Sve, 2013. 30FPA statistik, Förmåner till barnfamiljer 2015, . skydd anses inte heller stadigvarande ha flyttat till . För den om fått uppehållstillstånd och anses stadigvarande bosatt tillämpas lagstiftningen om social trygghet från och med den tidpunkt då villkoren uppfylls.31 genomfördes en ändring av kvalificeringsvillkoret sedan det förra villkoret hade visat sig fungera väl strikt när det gäller tredjelandsmedborgare som arbetade i . Trots att för- äldrarna kunde ha varit sjukförsäkrade genom arbete i före barnets födelse fanns ingen rätt till föräldradagpenning på grund av kravet på viss tids bosättning i . Ändringen innebar att alla som är försäkrade i på grundval av sitt arbete och som uppfyller kravet på att de ska ha varit försäkrade kom- mer att ha rätt till föräldradagpenning, även om de inte har varit stadigvarande boende i före den beräknade tidpunkten för nedkomsten. För de föräldrar som inte uppfyller kvalificeringsvillkoret kan vården av barnet i stället ske genom antingen kommunala eller pri- vata daghem eller genom att föräldrarna sköter barnet och då får hemvårdsstöd. Hemvårdsstödet kan betalas ut när familjen har ett barn och nivån på stödet ökar med antalet barn. I har diskussionen om hemvårdsbidraget och dess möjligen negativa effekt på framför allt kvinnors arbetskraftsutbud disku- terats i mindre utsträckning än vad som varit fallet med det svenska vårdnadsbidraget. Det danska systemet för föräldraledighet och föräldrapenning (barsels- dagpenge) omfattar föräldrar som förvärvsarbetar, har arbetslöshets- ersättning och i vissa fall praktikanter och studenter som avslutat sina studier före barnets födelse. För rätt till föräldrapenning som anställd ska föräldern ha varit anställd oavbrutet och arbetet ska ha varat . För en egenföretagare ställs andra krav på aktivitet som exempelvis att föräldern har arbe- tat minst halvtid (18,) av den senaste 31 Lagen om tillämpning av lagstiftningen om bosättningsbaserad social trygghet 30.12.1993/1573. liksom att föräldern har arbetat den senaste månaden innan föräldern går på ledighet.32 Eftersom moderskapsledigheten och moderskapspenningen startar innan barnets födelse krävs att förvärvsvillkoret är uppfyllt innan barnets födelse för att rätt till ersättning ska föreligga. Mamman har rätt till graviditetsledighet innan den beräknade födelsen samt har två veckors obligatorisk ledighet efter födelsen. kan hon få föräldrapenning/mammapenning. Efter finns möjlighet till ytterligare mammaledighet med ersättning som förverkas om dagarna inte används. Pappan har rätt till två veckors ledighet med ersättning som kan användas från barnets födelse eller efter avtal med arbetsgivaren fram till dess barnet är , även här är det därför nödvändigt att ha uppfyllt arbetsvillkoret innan barnets födelse. Efter kan båda föräldrarna vara föräldralediga var. Föräldrarna kan välja hur de vill förlägga dessa veckor, delvis tillsammans eller i perioder efter varandra. Dagarna kan användas fram till dess att barnet är . Ersättning för för- lorad inkomst kan dock högst betalas ut , dessa veckor får föräldrarna fördela fritt mellan sig. Pappan kan även börja sin föräldraledighet mamman är ledig om familjen så önskar. Om arbetsgivaren godkänner det kan föräldrarna även arbeta halvtid och få ersättning på halvtid och på så sätt förlänga ledigheten och tiden med ersättning. Föräldrar som önskar gå tillbaka till heltidsarbete tidigare kan skjuta upp sin ledighet ända fram till barnets nioårsdag. Möjlig- heten att skjuta upp sin ledighet gäller inte arbetslösa, men om de får ett arbete under barnledigheten kan även de skjuta upp sin ledig- het om de har sådan kvar. Ersättningen under föräldraledigheten beräknas utifrån hur många timmar föräldern arbetar samt hur hög timlönen är. Det finns ett tak om högst före skatt. I vissa fall, beroende på anställningsavtal m.m. betalar arbetsgivaren full lön under hela eller delar av föräldraledigheten och då betalas ersättningen ut till arbetsgivaren. I var det av föräldrapenningen som användes av män under 2014.33 32Lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel (barselloven): LBK nr. 571 af 29/04/2015. 33http:///10040, . De föräldrar som har kontanthjälp (kontanthjælp och uddannelse- hjælp), vilket är en form av ekonomiskt bistånd, har inte rätt till föräldrapenning utan får i stället behålla detta stöd. Reglerna för kontanthjälp ändrades och innebär att rätten är villkorad med att den sökande ska ha varit bosatt i i sju av de senaste åtta åren.34 Om villkoret inte är uppfyllt utbetalas i stället integrationsersättning (integrationsydelse). Om en förälder med inte- grationsersättning eller kontanthjälp ska vara föräldraledig får denne behålla ersättningen för ledighet som hade varit fallet om föräldern haft rätt till föräldrapenning, dvs. för mamman födelsen, efter samt därefter 32 veckors föräldraledighet, om denna inte används av den andra föräldern. Efter föräldraledigheten kan vården av barnen ske genom ålders- anpassad barnomsorgsplats. De danska kommunerna är skyldiga att ge omsorgsplats från och med den tidpunkt då barnet är fram till skolstarten. Barnomsorgen kan ske i eller privat regi. Kommunerna kan även ge föräldrarna möjlighet att få en vård- nadsbidragsliknande ersättning för egen vård av barnet från den av barnets levnad fram till skolstarten.35 Ersättningen kan ges om inte offentlig barnomsorg nyttjas och villkoren bestäms av kommunen t.ex. avseende vilka åldrar som ska omfattas och hur länge bidraget kan betalas ut. Perioden med bidrag får dock inte vara kortare än eller längre än . Ersättning kan ges för maximalt tre barn och får inte överstiga beloppet för maximal dagpenning.36 Föräldern som mottar ersättningen kan inte få inkomst av arbete eller motta offentliga transfereringar. Dessutom måste den som ansöker om ersättningen ha varit bosatt i i sju av . Kravet om bosättningen gäller inte för EU/EES- medborgare.37 1000 af 30/08/2015 Lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik, lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, integrationsloven og forskellige andre love. 35Bekendtgørelse af lov om dag-, fritids- og klubtilbud m.v. til børn og unge (dagtilbuds- loven) LBK nr 748 af 20/06/2016. 36Sjukpenningen utgör högst för en anställd (2016). 37LBK nr 748 af 20/06/2016, Bekendtgørelse af lov om dag-, fritids- og klubtilbud m.v. til børn og unge (dagtilbudsloven). Föräldrar som kommer till med barn Vid inflyttning till gäller motsvarande kvalificeringskrav för rätt till föräldrapenning som finns för de föräldrar som bor i landet. Om en förälder kommer till med barn kan för- äldrapenning därmed oftast inte utbetalas för äldre barn. För den som flyttar till från ett annat EU/EES-land före ledigheten så kan anställning i det förra landet räknas som en del av de som krävs för kvalificering. Dock ställs kravet att föräldern arbetar i när ledigheten påbörjas. Någon ersättning från något annat land får heller inte betalas ut för samma barn och tid för att dansk föräldrapenning ska kunna utbetalas. Det finns ingen möjlighet att skjuta upp ledighet eller ersättning om föräldern inte har omfattats av rätt till föräldrapenning (i eller i annat EU-land) att barnet är gammalt.38 Om enbart en förälder har rätt till föräldrapenning/mamma- penning/pappapenning i finns rätt till 16 av de med föräldraledighet. Om den andra föräldern inte får ersättning från något annat land eller om föräldern bor ensam med barnet kan ändå betalas ut. Rätt till barnomsorg finns för alla barn , men för att få bidrag från kommunen för att ta hand om sina egna barn i hemmet krävs att föräldern har bott i i sju av . Detta utestänger de föräldrar som kommer till från länder utanför EU/EES-området från möjligheten att få sådan ersättning i nära anslutning till tidpunkten för bosättning. För de föräldrar som inte arbetar och i stället uppbär t.ex. kon- tantstöd eller integrationsersättning, får dessa ersättningar behållas som föräldrapenning kan utbetalas. Den norska modellen för föräldraledighet bygger på tre olika stöd med delvis olika villkor. Den sammanlagda längden på stödet är med 100 procents ersättning eller med 80 pro- cents ersättning. Det finns vissa möjligheter att förlänga perioden 38 Vejledning om EF-reglerne om social sikring – Del V Barselsdagpenge: nr 9254 af 31/05/2010. ytterligare och att använda de olika stöden flexibelt och t.ex. varva med arbete. Rätten till ersättning är inte helt individuell utan beror delvis på den andra förälderns rätt till ersättning eller aktivitet. Faderskvoten (fedrekvoten) och moderskvoten (mødrekvoten) är de veckor med föräldrapenning som är reserverade för pappan respek- tive mamman. Den gemensamma perioden (fellesperioden) är reste- rande del av föräldrapenningperioden och delas mellan mamman och pappan. Föräldrapenning kan betalas ut om föräldern är medlem i Folke- trygden (vilket föräldern kan bli antingen genom bosättning eller genom arbete) och föräldern har varit yrkesaktiv. Utbetalning av vissa andra stödformer, exempelvis dagpenning på grund av arbets- löshet och sjukpenning, kan likställas med att föräldern har varit yrkesaktiv. Det krävs också att föräldern har haft pensionsgrundande inkomster i på en viss nivå39 i minst sex av innan ledigheten inleds, vilket sker födelsen. För mammans del innebär det att kvalificeringsvillkoret måste uppfyllas i sin helhet innan barnets födelse. Arbete i EU/EES- land kan läggas samman med tiden i . Det krävs dock att arbete utförts i för att sammanläggning av perioder ska kunna ske. När ett barn föds kan mamman ta ut sin mödrakvot som är med ersättning. Sex av dessa veckor måste tas direkt efter födelsen. Faderskvoten kan tas ut . För faderskvoten ställs ett extra kvalificeringskrav. Båda föräldrarna måste ha haft arbete under minst sex av . Om mamman inte uppfyller villkoret får pappan inga dagar. Om pappan inte uppfyller villkoren för faderskvot så tillfaller de mamman. Under tid då föräldrarna använder mödra- eller faders- kvoten ställs inga krav på att den andra föräldern ska arbeta, söka arbete eller delta i andra insatser. Krav på aktivitet ställs dock i vissa fall under den resterande, gemensamma föräldrapenningperioden Det är ett krav att mamman deltar i aktiviteter (arbete, studier etc.) när pappan använder sig av ledigheten. Den gemensamma föräldra- penningperioden börjar barnets födelse då mamman 39 Årsinkomsten måste vara minst hälften av grundbeloppet som var . kan vara ledig om hon önskar. Om veckorna inte används så går de inte att spara till efter barnets födelse. Längden på ledigheten är även beroende på vilken ersättningsnivå som föräldrarna väljer. Om de väljer en ersättning på blir antalet ersatta veckor 26, om de i stället väljer en ersättningsnivå på blir längden . Den ersättningsgrad som mamman väljer, kommer också att gälla för pappan. Ersättningen som betalas ut under ledigheten är beroende av arbetsinkomsten som föräldern hade när denne gick på ledighet.