sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — Antagande nummer sex: inom ramen för relativt stabila förväntningar på hur ett framgångsrikt akademiskt ledarskap ska se ut, finns det utrymme för variation, lärande och innovation. Förutsättningarna för ledarskap som förefaller leda till framgång – oavsett ur framgång definieras – är återigen kombinationen av mandat, legitimitet och handlingsutrymme. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? , (2006). ”Faculty forces president to resign”, Nature, 444, 130–131. En studie av rektorsrekryteringar i , som visar att även ledare med stort inflytande behöver legitimitet hos kollegium och styrelse för att kunna verka på ett effektivt sätt. Aghion, et al. (2007). Why Reform Europe’s Universities? En analys av varför inte når samma genomslag som , som pekar på begränsningar i form av statlig styrning och svaga mål för verksamheten som förklaringar. Aghion, et al. (2009). The Governance and Performance of Research Universities: Evidence from Europe and the U.S. , DC: . En uppföljning och uppdatering av studien . Aksnes, Dag W. et al. (2013). Excellence initiatives in Nordic research policies: Policy issues – tensions and options. Stora centrumbildningar blir allt vanligare som styrmedel inom forskningspolitiken: de skapar en produktiv konkurrens om resurser men riskerar också att försvaga det formella ledarskapets inflytande eftersom det är forskargrupperna som formar inriktning, rekrytering och fortsatt verksamhet. , (2013). Visioner, vägval och verkligheter: svenska universitet och högskolor i utveckling . : Nordic Academic Press. Den speciella svenska universitetsmodellens rötter friläggs: för- klaringar till ett relativt svag ledarskap ligger i finansieringsmodeller med stor tonvikt på externa resurser och i den skarpa uppdelningen mellan olika tjänstekategorier (främst lektorer och professorer). Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Auranen, O. & , M. (2010). University research funding and publication performance – an international comparison. Research Policy, 39, 822–834. Studien förklarar skillnaden mellan olika forskningssystems genom- slag i termer av andelen konkurrensutsatta resurser: hög andel externa resurser ger svagare vetenskapligt genomslag. Baschung, (2009). ”: Between Coperation and Competition”, i Paradeise et al. En analys av den schweiziska universitetspolitiken, som drar slut- satsen att ett tydligt arbete med samverkan och arbetsfördelning mellan universitet också gett effekter på vetenskapligt genomslag. , (2013). i jakt på världsklass. Studien jämför styrningen av danska och svenska universitet, och framhåller att den danska styresformen har ett tydligare mandat för ledningen liksom tydligare målsättningar och uppföljningsmodeller. Berkens, (2013). ”Facts and fads in academic research management: The effect of management practices on research productivity in ”, Research Policy, 47, 1679–1692. Hur reagerar forskare på indikatorstyrda resursfördelnings- modeller? Påfallande mycket visar denna studie, som pekar på att också ganska små incitament ger tydliga effekter på publicerings- mönster och -aktivitet. Bexell, (2012). Akademiska värden visar vägen. En rektors återblick som ledare för ; betonar betydelsen av idéburet ledarskap och av gemensamma ideal – dock med relativt begränsad direkt styrning och vidsträckt decentralisering som ideal. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Bienenstock, (2012). Testimony on administrative burden for research. En kort beskrivning av den byråkratisering som följer på federal forskningsfinansiering i och hur det ställer det akademiska ledarskapet inför risken för en intern överbyråkratisering. Bienenstock, et al. (2014). Utbildning, forskning, samverkan: vad kan svenska universitet lära av och ? Varför är och så mycket mer framgångsrika än till exempel och ? Denna studie visar att förklaringen bland annat är ett entydigt system för lärarrekrytering och en större och viktigare roll för utbildningen i ledningen av den akademiska verksamheten. Blaschke, , , , (2014). ”Towards a micro , governance, and management in universities”, Higher education, 68, 2, 711–732. Denna studie visar att kollegiet kan uppfatta också ganska invasiv styrning som produktiv om den kan relateras till övergripande målsättningar och ambitioner. , , (2003). ”Policy Leaning in Policy – the Case of the in Research”, Research Policy, 32, 1849–1863. En studie av arbetsfördelning och samverkan i det schweiziska universitetssystemet, som lyfter fram betydelsen av ett nationellt program som kräver samverkan och samordning mellan universitet inom valda forskningsområden. , with (2013). The Marketization of UK Higher Education. Det brittiska akademiska ledarskapet skärskådas i denna bok, som pekar på risker för en snedvriden och överdriven syn på marknads- konkurrens och som bortser från kvalitativa värden. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Bryman, (2007). Effective Leadership in Higher Education – Summary of Findings. En kunskapsöversikt av det akademiska ledarskapets former, som drar slutsatsen att alltmer komplexa sammanhang skapar behov av strukturerade ledningsmodeller, som dock behöver kompletteras med kollegiala fora för att upprätthålla sin legitimitet. , , (2011). Changing the DNA of Higher Education from the Inside Out. Denna skrift menar att många av de nuvarande dragen i universiteten – undervisning, forskning, samverkan – utmanas på bred front av ny teknologi och globalisering, och att flertalet universitet är alltför dyra att driva och alltför svagt styrda för att kunna hantera denna nya konkurrenssituation. (1983). : in Cross-National Perspective. En klassisk studie av olika universitetssystem, som delar upp dem i modeller där marknaden formar universitets arbete och ledning, alternativt där staten och politiken formar ledarskapets villkor, alternativt där starka kollegier utgör ledarskapets huvudsakliga referenspunkt. (1998). Creating Entrepreneurial Universities. : Pergamon Press. Hur sker förnyelse av universitet? Denna studie visar hur nya typer av universitetsmodeller uppkommer, där ledningen formar nya relationer med externa aktörer och intressenter, nya arbetsformer, nya finansieringsmodeller, och därmed utgör ett slags entreprenörer för en ny typ av universitet. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? (2004). Sustaining Change in Universities: Continuities in case studies and concepts. En fortsättning av studien , som visar att entreprenör- skapsmodellen fördjupats och börjar sprida sig till också andra universitet. , (2006). Academic Charisma and the Origins of . En studie av hur betydelsen av akademiska ”stjärnor” och hög- presterande forskare slog igenom mycket tidigt i och därför också format villkoren för det akademiska ledarskapet där (med tonvikt på ryktbarhet och rekryteringar). Coaldrake, , (2013). Raising the Stakes. Gambling with the Future of Universities. Boken behandlar omvandlingen av universiteten i och pekar på hur konkurrens om studenter och om forskningsresurser nu utgör de två viktigaste elementen för landets akademiska ledarskap. (2009). Its to Preeminence, Role, Why It Must Be Protected. Denna studie drar slutsatsen att de amerikanska universiteten präglas en unik kombination av samhällelig öppenhet och akademisk rigör, och att en viktig förklaring till detta är ett tydligt och operativt ledar- skap för att hantera rekryteringar, samhälleliga förväntningar och synlighet. Cozzens, (2007). ”Death by ? The Impact of on ”, i , , , eds. The Changing Governance of the Sciences. The Advent of . Konkurrens om resurser utgör en viktig drivkraft för akademiska institutioner och akademiska ledare i och formar deras strategier för resursfördelning och rekrytering av personal. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? (2013). Evaluation of the . Hämtad på: 2013/evaluation_of_the_danish_national_research_foundation_ web.pdf Denna utvärdering pekar på att Grundforskningsfonden haft en grundläggande betydelse för rekryteringspolitiken i danska universitet och öppnat dem mot internationella rekryteringar. Dansk center for forskningsanalyse (2014). Evaluering af den norske publiceringsindikator. I en utvärdering av det s.k. Tellekantsystemet i visas här att ganska enkla och små incitament ger betydande effekter på publiceringsaktiviteten. De , , (2001). ”On Limitations and Consequences of Change: in Transition”, Tertiary Education and Management, 7, 2, 163–180. Denna studie dokumenterar omvandlingen av beslutsformerna i holländska universitet och övergången till mycket större besluts- mandat för den akademiska ledningen. De , , , , Uwe (2007). ”On the ?” i Jansen, (ed. ), The Governance of in , the , and ”, New Forms of Governance in . Också denna studie dokumenterar skiftet i styresformer i universitet i bland annat och pekar på dess relation till nya styresmodeller i staten () liksom en ny syn på kollegiets roll. Deem, , , och , (2007). Knowledge, Higher Education, and the New Managerialism: Universities. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Denna studie följer effekterna av nya styresmodeller i brittiska universitet och pekar på ledningens förändrade och väsentligt utökad mandat och stärkta ställning, men också olika former för motstånd och uthållighet mot förändringarna. , (2014). : in Higher Education. Denna text diskuterar den negativa konsekvenserna av fokuseringen på rankingar och statusen som ”världsklassuniversitet” och lyfter fram betydelsen av att universitet fyller breda uppgifter i samhället. Drori, Gili S. et al. (2003). Science in the Modern World Polity: Institutionalization and Globalization. , CA: . Argumenterar för att universitet världen över blir alltmer lika i sina arbetsformer och organisation som en följd av internationalisering av vetenskaplig publicering och av utbildningsprogram. , (2004). Higher education, internationalization, and the nation-state. Higher Education, 47, 361–383. Dokumenterar att universitet inte längre styrs på samma detaljerade sätt av staten men att det istället sker en utveckling mot alltmer fingraderade rapport- och utvärderingssystem. , , (2012). ”Leaders of Modern Universities: Primi Inter Pares or Chief Executive Officers?”, i , , ed. The Work of Managers. Towards a Practice Theory of Management. Rektorer och andra akademiska ledare i rör sig mellan olika roller och förväntningar: att vara och fungera som chefer, att samla kollegiet, lösa problem och konflikter och verka som kreativa inspiratörer. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? , (2015). Montesquieu på universitet: Styrelse, rektor och senat i samspel. En studie som visar på betydelsen av styrelser för utvecklingen vid amerikanska universitet, för att ge riktning och vägledning men också externt stöd och uppbackning. Etzkowitz, (2002). MIT and the of Entrepreneurial Science. En studie som pekar på MIT som en mycket tidig företrädare för ett entreprenörsinspirerat synsätt på hur universitet ska samla in resurser, rekrytera personal och samverka med ekonomiska och politiska intressen. Etzkowitz, (2003). ”as Quasi-Firms”, Research Policy, 32, 2, 109–121. I denna studie lyfter författaren fram hur forskargrupper alltmer fungerar som självständiga enheter med eget ansvar för ekonomi, rekrytering och strategier, utan omfattande kontakt med det formella ledarskapet. EU (2014). Europe: Modernisation of Higher Education in Europe: Access, Retention and Employability 2014. : Publications Office of Union. En rapport från som påpekar att europeiska universitet är alltför detaljstyrda och leds alltför försiktigt för att kunna hantera en växande konkurrens från universitet i och . Fischman, (2014). ”’s Big Rethink”, Nature, 514, 292– 294. En artikel som behandlar ledningen vid , som försöker hitta nya vägar att arbeta och profilera som akademisk miljö (via extern samverkan och rekrytering av nya studentgrupper) istället för att försöka imitera de allra mest framstående universiteten. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Geuna, , . (2003). ”Evaluation and Funding: An International Comparison”, , , 4, 277–304. Forskningsutvärderingar i och andra länder analyseras; deras initiala effekter på publiceringsstrategier är betydande men genomslaget avtar . Goodall (2006). Should top universities be led by top researchers, and are they? A citations analysis. Goodall dokumenterar en tydlig effekt på universitets veten- skapliga genomslag om de också rekryterar ledande forskare till ledningsuppdrag. Goodall (2009a). Highly cited leaders and the performance of research universities- Research Policy, 28:1078-1092. En fortsättning av den tidigare studien, som med nytt material dokumenterar ett starkt samband mellan ledarrekrytering och vetenskapligt genomslag. Goodall, (2009b). in the Boardroom. Universities Should be Led by Top Scholars. Denna skrift vidgar de tidigare studierna och innehåller kvalitativ dokumentation där rektorer beskriver hur de omsätter sin akademiska legitimitet i olika förändringsprojekt inom universiteten – stark vetenskaplig meritering ger auktoritet i interna diskussioner och överläggningar. Handlingsromsutvalget (2010). Handlingsrom for kvalitet. Rapport fra arbeidsgruppe som har vurderet handlingsrommet i universitets- og højskolesektoren. En studie av hur ledarskap utövas vid norska universitet, som drar slutsatsen att trots ett betydande finansiellt utrymme (via höga basanslag) finns det få möjligheter för formella ledare att fördela resurser och göra rekryteringar. Huvuddelen av resurserna är redan uppbundna. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Hazelkorn, (2011). Rankings and the Reshaping of Higher Education: The Battle for Excellence. Rankingar och andra modeller påverkar villkoren för universitet, riktar uppmärksamheten mot vissa mål och arbetssätt men riskerar att skapa en mekanisk syn på hur akademiskt ledarskap ska utövas (med rankingsplatser som överordnat mål). Heinze, et al. (2009). ”Organizational and institutional influences on creativity in scientific research”, Research Policy, 38, 610–623. Studien behandlar förutsättningar för särskilt framstående och nydanande forskning, och lyfter särskilt fram gruppdynamik och ledarskap inom sammanhållna miljöer som pådrivande faktorer. , (2012). ”university research funding systems”, Research Policy, 41, 251–261. Studien behandlar effekter av prestationsrelaterade system för tilldelning av forskningsresurser och drar slutsatsen att även små omfördelningseffekter får stor betydelse för ledningens handlings- utrymme – eftersom den får resultatmått att arbeta efter. Huijsman, , (2009). ”Diversity in European Higher Education: Historical Tendencies and Current Trends”, I , , ed. Mapping the Higher Education Landscape. Towards a European Classification of Higher Education. Denna artikel belyser spänningen inom EU mellan att å ena sidan stödja utjämning av EU:s utbildnings- och forskningssystem och å andra sidan att stödja de universitet som anses vara särskilt framstående – inte minst som en effekt av forskningsfinansiering. Påvisar de motsägelsefulla dragen i EU:s universitetspolitik. , , , , (2013). Från läkarskola till medicinskt universitet: ledning 1953–2010. En historisk genomgång av ledarskapets utveckling vid , som demonstrerar hur en tradition av ett relativt frånvarande och ”osynligt” ledarskap tidigt etablerades. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? , et al. (2014). ”Not just another evaluation – A comparative study of four educational quality projects at Swedish universities”, Tertiary Education and Management, 20, 3, 239–251. En studie av hur svenska universitet genomför utvärderingar av kvalitet i grundutbildningen. Ett resultat är att utvärderingarna anpassas så att externa (stat och peer review) och interna (kollegiala) förväntningar inte ska kollidera med varandra. Kleiber, (1999). Pour l': histoire, état des lieux et enjeux, l'de demain, opinions et débats. : Groupement de la science et de la recherche. En plädering från en tongivande politiker i om behovet av ökad arbetsfördelning mellan universiteten i landet och ett tydligare mandat till universiteten att höja de vetenskapliga ambitionerna. Krücken, (2014). ”Higher Education Reforms and Unintended Consequences”, Studies in Higher Education, 39, 8, 1439–1450. En analys av effekterna av det s.k. excellensinitiativet i , där universitet konkurrerar om status och resurser – vilket givit det traditionellt försiktiga akademiska ledarskapet i ett tydligare förändringsmandat. Kyvik, (2004). ”Structural Changes in in Western Europe”, Higher Education in Europe, 29, 3, 393–409. En överblick över olika typer av universitetssystem, dels sådana som är sammanhållna och där alla lärosäten har likartade villkor, dels sådana som skiljer mellan högskolor och universitet, där de förra främst sysslar med professionsutbildningar och de senare traditionella akademiska utbildningar och forskningsområden. Lannerlöv , (2005). Rektor på 20 sätt. Personliga reflektioner om hur det är att leda universitet och högskolor. porträtt av svenska universitetsrektorer, som framför allt lyfter fram de stora variationerna i hur rektorerna arbetade – från förändringsinriktat arbete till mer förvaltande. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Lekve, et al. (2014). Godt sagt och godt gjort? Strategievaluering av det helsevitenskapelige fakultet ved Universitet i . En utvärdering av en norsk fakultet och dess strategiprocesser – som pekar på att fakulteten sätter upp höga mål (av karaktären ”internationellt slagkraftiga forskningsmiljöer”) men med få konkreta uppföljningar eller delmål – strategiprocessen framstår därför som relativt symbolisk. Lepori, , Rele, Emanuala & Larédo, (2014). ”Logics of integration and actors’ strategies in European joint programs”, Research Policy, 43, 391-402. En studie av forskargrupper, som visar att de blir alltmer sammantvinnade med andra forskargrupper eftersom de ofta ingår i samma eller liknande ansökningskonstellationer, vilket medför att deras anknytning till lärosätena minskar. Locke, (2011). ”The Institutionalization of Rankings: Managing Status Anxiety in an Increasingly Marketized Environment”, i , , , Teichler, , eds. , Methodology and Impacts on Global Higher Education. Universitet påverkas alltmer av rankingar och använder, enligt denna studie, i ökande utsträckning rankingar som medel att profilera sig och att hitta måttstockar för strategiarbete och resultatuppföljning. (1997). En studie av utveckling, som visar att universitets remarkabla utveckling till internationell standard gick via en tvådelad strategi, av att skapa täta relationer med stat och industri å ena sidan, och att rekrytera vetenskapligt ledande personer inom speciella områden å andra sidan. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? (2006). American Higher Education: A History. En historisk överblick över amerikanska universitet, som visar på mångfalden i systemet men också viss likriktande drag, som konkurrens om betalande studenter och externa forsknings- intäkter. Maassen, (2003). ”Shifts in Governance Arrangements” i Amara, , Meek, V. , ., eds. Studien visar att styrningstekniker influerande av det s.k. (målstyrning, utvärderingar och liknande) blivit alltmer framträdande inom universiteten, också i länder där universiteten traditionellt åtnjutit en hög grad av oberoende och autonomi från såväl stat som näringsliv. Marginson, (2010). ”Global comparisons and the university knowledge economy”, i Rust, , , , , eds. Higher Education, Policy, and the Phenomenon. Ett alltmer utvecklat system av rankingar och andra universitets- jämförelser har, tillsammans med ökade samarbeten över nations- och universitetsgränser, skapat en global hierarki av universitet, där vissa har väsentligt större inflytande och prestige än andra. Marginson, , (2000). : , Governance and Reinvention in . En analys av styrreformer vid australiensiska universitet , som särskilt inneburit att universitetsledningarna vuxit i storlek och inflytande, och att de knutit fakultetsnivåerna närmare den centrala universitetsledningen. Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? , , (2013). ”University trustees as channels between academe and industry: Toward an understanding of the executive science network”, Research Policy, 42, 1288–1300. Studien behandlar förändringar i styrelsernas arbetsformer och sammansättning i , där en traditionellt övervakande roll ersatts av en mer aktiv styrelseroll, där externa ledamöter engageras för att stärka universitetens finanser men också fått möjlighet att påverka inriktning och arbetsformer. , , ed. (2014). University Adaptation in . Denna studie som samlar undersökningar av den finansiella krisens effekter på universitet i olika länder, visar att skillnader och olikheter i former för akademiskt ledarskap (makt, mandat och inflytande för ledningen) fortfarande kvarstår och att finanskrisen faktiskt kan innebära att skillnaderna ökar eftersom universiteten fått delvis nya uppgifter i samband med den. Mejlgaard, och , , red. (2012). Dansk forsk- ningspolitik efter årtusindskiftet. Aarhus: Aarhus Universitets- forlag. En översikt över forsknings- och utbildningspolitiska reformer i , som bland annat lyfter fram effekterna på det akademiska ledarskapet av den omfattande fusionsvågen bland danska lärosäten: mer komplexa uppgifter men också tydligare förväntningar och mandat. Musselin, (2010). The Market for Academics. En studie av modeller för rekrytering av akademiker i , och , som påvisar att marknaden blir allt mer öppen, konkurrensutsatt och likformig (med utvärderingar och incitamentssystem). Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? Musselin, (2013). ”How peer review empowers the academic profession and university managers: Changes in relationships between the state, universities and the professoriate”, Research Policy, 43, 1165–1173. En analys av effekter av utvärderingssystem på relationer inom universiteten, som visar att de kan stärka kollegiets ställning gentemot ledningen eftersom det är kollegiet som kontrollerar processerna som systemen bygger på (främst peer review och urvalet av bedömare). Münch, (2007). Die Akademische Elite. En kritisk värdering av det tyska s.k. excellensinitiativet på idéer och föreställningar om vetenskaplig kvalitet; författaren menar att de urholkar och banaliserar hur kvalitet uppstår och kan värderas. , et al. (2012). in der Exzellenzinitiative. Det tyska excellensinitiativets effekter har skapat nationell upp- märksamhet kring hur olika ledningsmodeller kan påverka hur väl universitet faller ut i konkurrensen om de prestigefyllda medlen – de mest framgångsrika har ett mer aktivt ledarskap med avseende på intern resursfördelning och rekrytering. Neave, , , , , eds. (2006). – An Historical Parenthesis? En historisk översikt över de europeiska universitetens utveckling, från att ha varit ledande och dominerande till att spela en mindre framträdande roll. Förklaringar finns bland annat i hur resurser fördelas och i hur universiteten styrs. , , red. (1988). Makt och vanmakt inom universiteten. Autonomi, ansvar och vitalitet. En sammanställning av olika intryck av de svenska universitetens villkor , som betonade de negativa effekterna Akademiskt ledarskap: Vad fungerar och varför? av omfattande statlig reglering och begränsat utrymme för ett förändringsinriktat akademiskt ledarskap. , (2014). i sin lokala miljö. En studie av och dess samhällsbyggande upp- gift i staden, som särskilt lyfter fram viktiga uppgift i skola, näringsliv, kultur och sjukvård. En viktig ledningsuppgift har varit att svara emot samhällets förväntningar på samverkan och ömsesidiga bidrag mellan universitet och omgivande samhälle. Denna roll har efterhand tonats ned och samverkansansvaret decentraliserats till enskilda lärare och forskargrupper. Paradeise, et al., eds. (2009). University Governance: Western European Comparative Perspectives.