sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Som kommittén framhöll i delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp28 krävs det att e-inkomstuppgif- terna finns tillgängliga för att det ska vara möjligt att bedöma de fullständiga effekterna av SGI-beräkning baserad på dessa uppgif- ter. Införandet av etapp ett, där e-inkomst införs som förval för alla Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag som det nuvarande regelverket finns kvar, möjliggör en sådan analys. Vid utformningen av en förenklad SGI-beräkning för alla krävs att utfallet av det nuvarande regelverket analyseras och jämförs med utfallet vid beräkning baseras på e-inkomst. Utifrån denna analys kan nuvarande regelverk sedan översättas till att base- ras på e-inkomst utan att utfallet väsentligt förändras. När denna översättning görs kan skyddsvärda situationer som finns i nuvarande socialförsäkring hanteras på olika sätt. Förmåner kan inkluderas i inkomstunderlaget, månader kan göras ”överhopp- ningsbara”, eller så kan dessa båda sätt kombineras. Utgångs- punkten bör vara att handläggning av skyddstider ska kunna göras så enkelt och effektivt som möjligt som det ska vara lätt för den enskilde att förstå vilken inkomst som är försäkrad. Regler som bygger på bedömningar bör undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Kommittén anser ett inkomstunderlag som baseras på e-inkomst- uppgifter minskar utrymmet för bedömningar och ökar förutsebar- heten. Det finns dock situationer där en allt för direkt koppling till faktiska inkomster kan ge ett utfall som inte är önskvärt och där det är rimligt att en annan bedömning görs. Detta kan t.ex. beröra nytillträdda på arbetsmarknaden. Förutsebarheten får i sådana fall underordnas behovet av att försäkringen ger ett rimligt skydd vid inkomstbortfall. I delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp29 behandlades vilka delar av nuvarande regelverk som behöver ses över för att inrapporterade inkomstuppgifter ska kunna användas som beräkningsgrund. Kommittén pekade bl.a. på möjliga lös- ningar för nytillträdande på arbetsmarknaden. Nuvarande bestämmelser om SGI-skydd blir aktuella endast om en SGI kan fastställas på en förvärvsinkomst som den försäkrade hade före förvärvsavbrottet. Denna princip bör gälla även fortsätt- ningsvis. Inkomstbortfallsprincipen innebär i dessa fall att den för- säkrade måste ha haft inkomst av arbete tidigare. När inkomstunderlaget baseras på faktiska inkomster uppstår ett uppbyggnadsskede. I likhet med i etapp ett bör ramtiden vara även när nuvarande regler översätts till att baseras på e-inkomst. Det behov som finns av att ta hänsyn till andra upp- Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag gifter än de tolv senaste e-inkomstuppgifterna får lösas med sär- skilda undantags- eller skyddsregler. Kommitténs bedömning: Nuvarande grundprinciper för att fastställa när man omfattas av försäkringsskyddet ska gälla även framöver. Det skydd som finns för beräkning av inkomst för nytillträdande eller återinträdande på arbetsmarknaden ska behållas. Detsamma gäller de olika skyddsregler som finns för särskilda situationer och grupper. Nya kvalifikationsvillkor som försämrar försäkringsskyddet ska inte införas. Skälen för kommitténs bedömning: Enligt kommittén behövs särregler för dem som är nytillträdande på arbetsmarknaden. Deras försäkringsskydd ska inte försämras. Det kommer att vara svårt att, enbart med e-inkomstuppgifter, skilja nytillträdande på arbets- marknaden från personer som haft tillfälliga avbrott i sitt förvärvs- arbete eller kanske enbart haft kortare feriejobb före det verkliga inträdet på arbetsmarknaden. Det kan därmed behövas komplette- rande uppgifter från den försäkrade som styrker tidigare aktivite- ter. En klar definition av vem som ska anses vara nytillträdd är en förutsättning för att det ska gå att konstruera särskilda regler för dessa. För att vara försäkrad mot inkomstbortfall i samband med sjuk- dom i krävs att en person omfattas av svensk lagstiftning. Detta sker antingen genom den arbetsbaserade försäkringen soci- alförsäkringsbalken (2010:110) 6 kap. eller rådets förordning (EG) nr. 883/2004 eller någon socialförsäkringskonvention. Den försäk- rades inkomst måste komma från eget arbete i , i EU/EES- land eller i något av de länder har tecknat ett socialförsäk- ringsavtal med.30 För att kunna fastställa en sjukpenninggrundande inkomst krävs att årsinkomsten uppgår till minst 0,24 prisbas- belopp. Inkomsten måste också anses vara stadigvarande eller årli- gen återkommande. Detta innebär därmed i princip att det inte finns någon kvalifikationstid i bemärkelsen att den försäkrade länder som täcks av bestämmelser i 883/2004 eller någon socialförsäkringskonvention. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag måste vara etablerad på arbetsmarknaden för att ha ett försäkrings- skydd. Det kan räcka med att den har en anställning. Försäkrings- skyddet är fullständigt direkt vid inträdet på arbetsmarknaden. Att införa en kvalifikationstid i sjukförsäkringen skulle innebära skärpta kvalifikationsvillkor för t.ex. nytillträdande eller återinträ- dande på arbetsmarknaden. Speciellt i arbetsskadeförsäkringen skulle ett sådant system vara problematiskt. Att ge nyanställda i uppgift att utföra riskabla arbetsuppgifter utan att de har rätt till ersättning kan inte anses vara acceptabelt. Samma problem kan också inträffa i havandeskapspenningen om det skulle krävas en kvalifikationstid. Ett skydd för ny- och återtillträdande i arbetslivet ska behållas på nuvarande nivå. Mot bakgrund av detta anser kommittén att det inte heller bör finnas en kvalifikationstid i sjukförsäk- ringen, arbetsskadeförsäkringen eller havandeskapspenningen. Kommitténs utgångspunkt är att de regler som gäller för faststäl- lande av SGI och de kvalificeringsvillkor som ger rätt till ersättning från socialförsäkringarna ska bestå vid en övergång till ett nytt inkomstunderlag för alla. Ambitionen är att förändringarna för de försäkrade ska bli så små som möjligt. Kommitténs bedömning: Varaktighetskravet bör anpassas till nya regler. Skälen för kommitténs bedömning: En övergång till ett inkomst- underlag baserat på faktiska inkomster väcker frågan kring hur kravet på stadigvarande och återkommande inkomst ska hanteras. Med ett inkomstunderlag som baseras på faktiska inkomster kan det övervägas om det framåtblickande varaktighets- kravet kommer att behövas. Att ha kvalifikationskrav som sträcker sig både bakåt och framåt i tiden innebär skärpta krav jämfört med nuvarande. Däremot är det rimligt att ha varaktighetskrav kvar då skyddsregler används, t.ex. vid beräkning av ersättning till nytill- trädande på arbetsmarknaden. Ytterligare en fråga som hänger samman med kravet på varak- tighet i inkomsterna är om det ska vara möjligt att få rätt till ersätt- Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag ning med en enstaka hög inkomst. Om inkomstunderlaget ska fastställas enbart på den intjänade summan under en ramtid, är det möjligt att inkomsterna kan ha tjänats in av ramtiden. Kommittén anser att även höga ersättningar ska beaktas. Kommitténs bedömning: Nuvarande efterskydd bör finnas kvar. Skälen för kommitténs bedömning: I socialförsäkringsbalken (2010:110), 6 kap. 8 § finns ett generellt efterskydd genom den s.k. tremånadersregeln som innebär att försäkringen upphör att gälla efter att den försäkrade har slutat arbeta. En liknande regel kan fungera även i en modell med ett inkomstunderlag som bygger på faktiska inkomster och förändringar behöver inte göras med anledning av att ersättningar beräknas på e-inkomstuppgifter. 6.8.5Tim- och dagberäkning med faktiska inkomster Kommitténs bedömning: Det behöver utredas hur beräkning av ersättning ska ske i situationer då en tim- och dagberäkning görs enligt nuvarande ordning. Skälen för kommitténs bedömning: Kommitténs bedömning är att det, i de flesta fall, går att basera ersättningen på faktiska inkomster utan att ta hänsyn till omfattningen av arbetet som legat till grund för dessa inkomster. Det finns dock ett undantagsfall där uppgifter om arbetstid kan komma att behövas även vid en över- gång till ett faktiskt inkomstunderlag. Det gäller för dem som saknar fast månadsinkomst, och vars ersättning är tim- eller dagberäknad. Dessa regler är i huvudsak aktuella att tillämpa på dem med ojämna inkomster i vissa specifika situationer. Om det är den tidigare timförtjänsten som ska ligga till grund för ersättningen kan det vara aktuellt med ett arbetstidsmått som motsvarar den faktiska ramtidens inkomster. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag är tillräckligt detaljerade ger de möjlighet att beräkna en genom- snittlig inkomst . Denna skulle sedan kunna användas för att ersätta frånvaro timme för timme. Problemet med detta är att det kräver att detaljerade uppgifter om arbetstid samlas in, vilket kan vara svårt och administrativt krångligt för arbetsgivare. Det skulle också innebära att det faktiska inkomstunderlagets potential att ge ekonomiska drivkrafter till arbetsutbud då går förlorad. Används faktiskt arbetad tid som arbetstidsmått kommer ersättning att bestämmas utifrån timför- tjänst snarare än efter personens arbetsutbud. Med överenskom- men arbetstid som arbetstidsmått kommer timförtjänst samt när- varo att belönas, inte det totala arbetsutbudet. Drivkrafterna i systemet kommer att vara att skapa så hög timförtjänst som möj- ligt, inte att arbeta mera, vilket då motverkar arbetslinjen. Ytterligare en aspekt är frågan om arbetsgivarens drivkrafter att rapportera en korrekt arbetad tid. När det gäller inkomstuppgiften finns en koppling till inbetalning av skatt och uttag av arbetsgivar- avgifter. Sannolikheten att arbetsgivaren rapporterar in överskat- tade inkomster i månadsuppgiften är därför liten. Denna koppling till kostnader för arbetsgivaren finns inte för arbetstiden. Med ett system som bygger på timförtjänst finns det därför en risk att arbetstagare och arbetsgivare kommer överens om att rapportera ett för lågt antal arbetade timmar. Möjligen skulle inkomstuppgif- ten kunna kontrolleras gentemot lönenivåerna i branschen för att bedöma rimligheten i lämnade uppgifter om arbetstid. Detta skulle dock innebära utökade kontrollkrav på , vilket motverkar kommitténs ambition om en enklare administrativ handläggning vid fastställandet av inkomstunderlaget. Kommittén ser mot bakgrund av detta ingen enkel lösning på hur tim- eller dagberäknad ersättning skulle kunna hanteras i ett system med faktiskt inkomstunderlag. Om nuvarande funktion ska behållas behöver reglerna kring arbetstidsberäknad ersättning utredas vidare. Ett annat alternativ är att låta all ersättning beräknas per kalenderdag, dvs. att reglerna kring arbetstidsberäknad ersättning slopas. Konsekvenserna av en sådan lösning behöver då belysas. Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag 6.8.6Undantag från ramtiden, skyddsvärda situationer Kommitténs bedömning: De skydd vid förvärvsavbrott som finns bör bestå vid en övergång till ett faktiskt inkomst- underlag. Med faktiska inkomstuppgifter är det möjligt att utforma ett socialförsäkringsskydd som i allt väsentligt ger ett lika gott försäkringsskydd som nuvarande system, som den administrativa effektiviteten förbättras. Skälen för kommitténs bedömning: I sjukförsäkringen och för- äldraförsäkringen finns det situationer där den försäkrade får behålla sin SGI under förvärvsavbrott. Reglerna innebär ett avsteg från inkomstbortfallsprincipen. En förutsättning för att skyddsbe- stämmelserna ska kunna tillämpas är att det har funnits förutsätt- ningar för att fastställa en SGI före förvärvsuppehållet. Skyddssy- stemet har vuxit fram i praxis och grupperna som skyddas har succesivt utvidgats. Regler för hur SGI ska beräknas är i många fall komplicerade. I grunden kan dock SGI-skyddet anses vila på de fyra principerna; anknytning till förvärvslivet, gynna ökat barnafödande, det livs- långa lärandet och samhällsnyttig verksamhet.31 Principen om anknytning till arbetslivet innebär att det är först när en person börjat arbeta som inkomstrelaterad ersättning kan betalas ut. Grupper som kan härleda sitt SGI-skydd ur denna prin- cip är de som uppbär dagpenning inom totalförsvaret, närstående- penning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. Även den som är arbetslös kan härleda sitt SGI-skydd ur denna princip då det är avsikten att vilja arbeta som är det centrala. Studerande kan också härleda sitt SGI-skydd ur denna princip då det är den tidigare anknytningen till arbetslivet som ger rätten till vilande SGI under studier. Samhällets intresse av att stödja barnafödande motiverar SGI- skyddet vid graviditet och vård av barn. Fram till barnets ettårsdag får föräldern behålla sitt skydd om denne är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete på grund av vård av barn. Efter att barnet fyllt får skyddet behållas om föräldern är ledig från sitt förvärvs- Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag arbete för vård av barn på heltid eller har förkortad arbetstid med föräldrapenning som motsvarar den förkortade arbetstiden. För en studerande som är tjänstledig från sin anställning kan skyddet främst motiveras utifrån principen om anknytning till för- värvslivet. För övriga studerande är skyddet uppbyggt kring princi- pen om livslångt lärande. Skyddet är då kopplat till studiefinansi- eringen. Den fjärde principen kring SGI-skydd gäller samhällsnyttig verksamhet. Den vanligaste skyddssituationen som faller under denna princip är biståndsarbete. Biståndsarbetaren kan få ett skydd när denne avstår från ordinarie förvärvsarbete för biståndsuppdrag. Skyddet motiveras då utifrån att biståndsarbetaren utför ett så vik- tigt uppdrag att det finns skäl att förbättra villkoren för att under- lätta rekryteringen till denna typ av uppdrag. Biståndsarbetaren har därför efter avslutat uppdrag rätt att få tillbaka den SGI som gällde innan uppdraget påbörjades. Kommitténs bedömning är att de principer som beskrivits i detta avsnitt är viktiga att beakta när e-inkomstuppgifter ska ligga till grund för beräkning av ersättning även vid skyddsvärda situat- ioner. Grupper som har SGI-skydd baserat på dessa principer bör inte få ett försämrat försäkringsskydd. 6.9Reformerat inkomstunderlag i arbetslöshetsförsäkringen införs i två etapper Kommittén övervägde i delbetänkandet Harmoniserat inkomstbe- grepp32 om och i så fall hur arbetslöshetsförsäkringens regler skulle kunna omformuleras så att ersättningen i större utsträckning base- ras på tidigare inkomster, i stället för arbetad tid. Det betonades att syftet inte skulle vara att förändra försäkringens grundfunktion. En analys skulle visa om det går att utforma regler som bygger på inkomst som ger ett utfall som stämmer överens med utfallet av nuvarande regler. Kommittén tog då inte ställning till om en sådan förändring av försäkringen var önskvärd. Kom- mittén anser fortfarande att regeländringar som innebär att inkomstuppgifter kan används i stället för uppgifter om arbetad tid Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Syftet med sådana förändringar bör dock inte vara att ändra försäkringens grundläggande funktion eller den grupp som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Kommittén överväger i detta avsnitt en anpassning av arbetslös- hetsförsäkringens regelverk till e-inkomstuppgifter i två etapper. 1.I den första etappen införs det gemensamma inkomstbegreppet så att inkomster som ersättningen baseras på motsvarar de inkomster som kommer att rapporteras in som e-inkomst. E- inkomstuppgifterna används för förenklad beräkning av ersätt- ningsgrundande inkomst för personer där även normalarbetsti- den kan fastställas förenklat. Detta innebär att de som haft anställningskontrakt med överenskommen arbetstid omfattas. Övervägandena leder fram till förslag som presenteras i kapitel 7. 2.I den andra etappen används e-inkomst för att fastställa kvalifi- kationsvillkoret och för att beräkna den ersättningsgrundande inkomsten för alla. Detta förutsätter större förändringar där de regler som bygger på normalarbetstid görs om. Övervägandena leder fram till förslag som presenteras i kapitel 7. Utgångspunkten i delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp33 var att uppgifter om arbetslös tid och arbetad tid under ersätt- ningsperiod inte ska ersättas av e-inkomstuppgifter. Denna utgångspunkt gäller för de förändringar som övervägs i både etapp ett och etapp två. Det innebär att den som är arbetslös eller deltids- arbetslös kommer att behöva redovisa arbetslösa dagar, arbetade dagar och eventuell hindertid även om e-inkomstuppgifter blir tillgängliga. E-inkomstuppgifterna kan i många situationer ersätta de uppgifterna om det arbete personen hade före arbets- lösheten, men de kan inte ersätta redovisning av arbetad tid och tid i arbetslöshet . Iett tredje, än mer automatiserat steg, skulle e-inkomstuppgif- ter kunna ersätta både kassakort och alla arbetsgivarintyg. Lön och annan ersättning skulle då automatiskt samordnas med arbetslös- hetsersättningen innan denna betalades ut. Ersättningen skulle behöva bli månadsbaserad och skulle därmed betalas ut efter längre Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag tidsintervall än nuvarande veckobaserade försäkring. Detta skulle också innebära att arbetslöshetsförsäkringen blev en inkomstför- säkring där det skulle vara svårt att fastställa arbetslöshet. Kom- mittén anser inte att denna utveckling är önskvärd. Även om e-inkomstuppgifterna inte kommer att kunna ersätta redovisning av arbetad tid kommer upp- gifterna att kunna användas för att göra mer träffsäkra kontroller. Det förutsätter dock ett ändrat synsätt där regelbundna kontroller för att hitta minsta halvtimmes avvikelse ersätts av stickprovskon- troller och av kontroller som initieras efter riskbedömningar. Dagens finmaskiga och resurskrävande kontrollsystem ersätts då med ett grovmaskigt, men mer resurseffektivt, kontrollsystem. Detta arbetssätt tillämpas i andra system, kontrollerar t.ex. inte riktigheten i alla avdrag som yrkas av företag och privat- personer. Rimlighetsbedömningar och stickprovskontroller görs dock och det finns väl utvecklade riskindikationssystem. Kommitténs bedömning är att detta är rätt väg att gå även för kontroll av exempelvis deltidsarbetande med arbetslöshetsersätt- ning. Om utvecklingen går åt det hållet kommer e-inkomstuppgif- terna att kunna fylla en viktig funktion i arbetslöshetskassornas kontrollsystem. 6.10Gemensamt inkomstbegrepp för alla, e-inkomstberäkning för vissa grupper – Etapp 1 I etapp ett anpassas reglerna i arbetslöshetsförsäkringen så att e- inkomstuppgifter kan användas för att fastställa inkomstunderlaget i de fall där det går att fastställa arbetstiden förenklat. 6.10.1Förenklad beräkning för personer med överenskommen arbetstid Kommitténs bedömning: Om normalarbetstiden och den ersättningsgrundande inkomsten fastställs oberoende av varandra, kan den ersättningsgrundande inkomsten beräknas på e-inkomstuppgifter för personer där normalarbetstiden kan fastställas på ett förenklat sätt. Det gäller för personer som har Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag haft anställningsavtal med överenskommen arbetstid. Normal- arbetstiden kan då baseras på den överenskomna arbetstiden i stället för den faktiska. Skälen för kommitténs bedömning: E-inkomstuppgifterna kom- mer att kunna användas för att fastställa inkomstunderlaget, dvs. den ersättningsgrundande inkomsten, på ett förenklat sätt om det går att fastställa normalarbetstiden förenklat. E-inkomstuppgif- terna bör presenteras som förval för alla men för att uppgifterna ska kunna användas förutsätts att den försäkrade kan styrka arbets- tiden med anställningsavtal som visar den överenskomna arbetstiden . Det förenklade sättet att fastställa arbetstiden påminner om den hjälpregel som användes fram till . Vid frånvaro på grund av sjukdom eller föräldraledighet användes då den över- enskomna arbetstiden i stället för den faktiska arbetstiden. Hjälp- regeln ledde till förenkling eftersom arbetsgivaren inte behövde redovisa frånvaro på grund av sjukdom eller föräldraledighet. För att hjälpregeln skulle kunna användas krävdes att arbetet hade varat . Det kan övervägas om det ska ställas fler krav än att arbetstiden ska ha varit överenskommen för att den förenklade beräkningen, baserad på e-inkomst, ska kunna användas. Den arbetstid som upp- skattades med hjälpregeln användes både för att fastställa normal- arbetstiden och den ersättningsgrundande inkomsten. behövs enbart en regel för att fastställa normalarbetstiden. Den ersätt- ningsgrundande inkomsten kommer att baseras på e-inkomstupp- gifter. Kommitténs bedömning är därför att det inte är motiverat att ställa fler krav än att personen har haft överenskommen arbets- tid som kan användas för att fastställa normalarbetstiden. Det bör alltså inte krävas att frånvaron ska ha berott på särskilda arbetshin- der eller att anställningen ska ha varat . Den som har haft mycket frånvaro kommer att sakna e-inkomstuppgifter och kommer därmed få ersättningen beräknad enligt nuvarande regel- verk som bygger på faktiskt arbetad tid. Detta beskrivs i avsnitt 6.10.2. Den arbetade tiden används även för att avgöra om kvalifikat- ionsvillkoret är uppfyllt. Även denna prövning bör baseras på den SOU 2015:21Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag överenskomna arbetstiden när den förenklade beräkningen av ersättningsgrundande inkomst används. 6.10.2Nuvarande regler som alternativ Kommitténs bedömning: Nuvarande regler för att fastställa ersättningsgrundande inkomst bör användas för personer som haft varierande arbetstid. Reglerna kan även användas om det finns anledning att anta att det ger ett mer förmånligt utfall för den enskilde. Skälen för kommitténs bedömning: Nuvarande regler för beräk- ning av ersättningsgrundande inkomst bör finnas kvar och använ- das i ett antal situationer. För det första bör det ske när personer inte kan styrka överenskommen arbetstid med anställningskon- trakt. Att använda e-inkomstuppgifter för att fastställa ersättnings- grundande inkomst ger marginell förenkling givet att uppgifter om faktiskt arbetad tid måste samlas in för att fastställa normalarbets- tiden. Nuvarande regler bör därför användas för att fastställa både normalarbetstiden och den ersättningsgrundande inkomsten i dessa fall. Om det saknas e-inkomstuppgifter eller om e-inkomstuppgif- terna är låga för vissa månader kan nuvarande regler ge ett mer förmånligt utfall, även om personen har haft överenskommen arbetstid. Ett sådant exempel är när en person arbetat och dessutom fått lön i efterhand eller varit frånvarande. När det finns anledning att anta att det nuvarande regelverket ger ett mer för- månligt utfall bör dessa regler användas. Detta förutsätter att den försäkrade kan styrka arbetstid och inkomster med arbetsgivar- intyg. Utöver de situationer då nuvarande regler kan användas om det är mer förmånligt, så finns det situationer då de nuvarande reglerna bör användas trots att den förenklade beräkningen skulle ge ett mer förmånligt utfall. Ett sådant exempel är om en person har fått avgångsvederlag. Avgångsvederlag periodiseras framåt i tiden. En person som fått avgångsvederlag är inte berättigad till arbetslös- hetsersättning . När den ”periodiserade tiden” är slut ingår avgångsvederlaget i beräkningen av den ersättningsgrun- Överväganden om ett rättvisande inkomstunderlag Detta bör fortsätta att gälla och det förutsätter handläggning. Tid med särskilt anställningsstöd är överhoppningsbart i stället för tillgodoräkningsbart med nuvarande regler. Vid beräkning base- rad på e-inkomst kommer det inte att vara möjligt att skilja ut inkomster från arbetsgivare som fått anställningsstöd. beräkning baserad på nuvarande regler bör därför användas i denna situation. Det finnas dock skäl att överväga om reglerna för särskilt anställ- ningsstöd ska behållas. Särskilt anställningsstöd är det enda anställningsstöd som inte är tillgodoräkningsbart i arbetslöshets- försäkringen.