sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — En del företag och organisationer som bedriver välfärdsverksamhet kan komma att avstå från att söka tillstånd, alternativt få indraget tillstånd om de inte följer reglerna för tillståndet. Dessa företag och organisationer kommer enligt förslaget ändå kunna bedriva välfärds- verksamhet, men inte ta emot t.ex. assistansersättning eller offentliga bidrag till elever (s.k. skolpeng), delta i vissa upphandlingar eller ingå i LOV-system. Inom utbildningssektorn kommer företag och andra privata utförare fortsatt kunna bedriva yrkeshögskoleutbildning med offentlig finansiering eller bedriva utbildning för anställda i t.ex. offentlig verksamhet. Inom hälso- och sjukvårdssektorn kommer företag och andra privata utförare fortsatt kunna bedriva t.ex. före- tagshälsovård och vaccinationsmottagningar samt bedriva sjukvård som bekostas av privata sjukvårdsförsäkringar eller annan privat finansierad vård som t.ex. viss kosmetisk kirurgi. De företag och organisationer som bedriver tandvård omfattas inte alls av regle- ringen. Företag och organisationer som bedriver hemtjänst kan fort- satt bedriva privat finansierad hemtjänstliknande verksamhet, såsom städning och matlagning i hemmet. Dessa kommer troligen i flera fall omfattas av RUT-avdrag.10 Konsekvenser för små och stora företag Konsekvenserna av krav om att medel ska gå till avsedd verksamhet kommer sannolikt att skilja sig mellan små och stora företag. En skillnad mellan stora och små företag är att ägarna i små företag ofta är verksamma i företaget, vilket mer sällan är fallet i stora före- tag. Det innebär att ägare i små företag oftare tar ut lön för sin arbetsinsats. En annan skillnad mellan små och stora företag är att en del av de större företagen, och framför allt koncerner, har vuxit genom uppköp av mindre bolag. Vid förvärven kan det bl.a. ha upp- stått goodwillposter vars värdering kan påverkas av regleringen. Nedan redogörs för konsekvenser dels för små ägarledda företag och dels för stora företag som vuxit genom uppköp. Konsekvenser för ägarledda företag I de företag som har hög lönsamhet och där ägaren även tar ut lön kommer det vara möjligt att höja lönen för ägaren så länge som den är att betrakta som marknadsmässig. Utredningen bedömer att en 10 Detta är ingen uttömmande katalog, utan visar exempel på välfärdstjänster som fortsatt kan utföras utan krav på tillstånd om vinstbegränsning. stor del av de beräknade övervinsterna i t.ex. hälso- och sjukvårds- sektorn är hänförliga till fåmansaktiebolag. Det framgår i avsnitt 5 att det framför allt är mindre vårdcentraler och specialistläkarmot- tagningar som uppvisar beräknade övervinster i relation till en rim- lig avkastning på operativt kapital. har i sin rapport om skatteplanering i välfärden bedömt att det finns en omfattande skatteplanering i dessa bolag, som medför att ägare som är verk- samma i bolaget tar ut utdelning till lägre beskattning eller tar ut medel vid försäljning av verksamheten som även då beskattas som inkomst av kapital enligt de s.k. 3:12-reglerna. Det är alltså troligt att ägare som i stor omfattning är verksamma i bolaget har valt att, främst av skatteskäl, ta ut ersättning för arbetsinsatser som utdel- ning och inte som lön. Utredningens bedömning är därför att en del av de stora över- vinster som uppstått i dessa bolag vid en omreglering kommer att tas ut i form av lön för de ägare som varit verksamma i företagen. Det innebär att en reglering av rörelseresultatet kan leda till en förskjutning från vinst till löner, särskilt i små ägarledda företag. Detta kan betraktas som att regleringen motverkar de effekter som skillnaden i beskattningen av arbete och kapital har och som 3:12- reglerna syftar till att motverka. Utredningen anser att det är rim- ligt att ägarens arbetsinsats i sådana fall faktiskt ersätts genom lön och inte genom utdelning på kapital. Konsekvenser för företag och koncerner som vuxit genom uppköp Vid uppköp kan ett företag värderas över marknadsvärderingen av företagets tillgångar i koncernen. Detta gäller när det finns en för- väntan om att företaget ska göra övervinster, se defini- tion av övervinster i avsnitt 5.3.4 och 5.7. När ett sådant förvärv gjorts behöver det uppköpande bolaget redovisa vad övervärdet består av i koncernredovisningen. Marknadsvärdering ska göras av bokförda tillgångar. Icke bokförda tillgångar ska vidare identifieras för att förklara skillnad mellan köpeskilling och bokförda värden. I många fall bokförs den del av köpeskillingen som utgör dessa identifierade värden som goodwill i koncernen och den utgörs, som sagt, främst av förväntade framtida övervinster11. I moderbolaget uppstår normalt inte goodwill utan förvärv bok- förs istället som dotterbolagsaktier. Värdet av goodwill liksom dotterbolagsaktier ska prövas för att bedöma om det bokförda vär- det av tillgångarna behöver skrivas ned. För koncernen ska good- willnedskrivning prövas utifrån förväntan om framtida vinster och nedskrivning ska tas över resultaträkningen och påverkar således både årets resultat och eget kapital. Detta utgår från en uppskatt- ning om framtida vinster som ska prövas mot verkliga vinster och förväntad framtida intjäningsförmåga. Nedskrivning av goodwill kan inte återföras och goodwill kan inte heller uppstå annat än som resultat av ett förvärv. Däremot kan goodwill återfinnas i en juri- disk person om det skett en fusion eller om en verksamhet för- värvats genom s.k. inkråmsöverlåtelse.12 Det bör dock vara relativt ovanligt med sådan goodwill. Utredningens förslag kan innebära att den förväntade intjänings- förmågan för välfärdsföretag som förvärvat verksamheter eller före- tag minskar, vilket kan medföra att goodwillposterna måste skrivas ned helt eller delvis. Eftersom goodwill i normalfallet återfinns i koncernen och inte i det enskilda bolaget medför det dock inget hot om likvidering av bolaget. De moderföretag som innehar dotter- bolagsaktier vars värde är baserade på förväntan om övervinster kommer troligen behöva skriva ned värdet på dessa aktier, vilket minskar moderbolagets eget kapital. En sådan nedskrivning av värdet på dotterbolagsaktier påverkar inte beräkningen av tak för tillåtet rörelseresultat oavsett om moderbolaget är verksamhetsbolag eller endast koncernmoder, eftersom dotterbolagsaktierna inte ingår i det operativa kapitalet. Däremot kan ägarna behöva skjuta till kapital till moderbolagen för att säkerställa att koncernmodern inte blir likvi- dationspliktig. I annat fall kan dotterbolagens aktier komma att skif- tas ut till ägarna. Sammantaget innebär det att vissa företag kan välja att avveckla sin verksamhet för de fall de ser att det krävs alltför stora tillskott. I de bolag där goodwill finns i verksamhetsbolaget bör posten inte påverkas då goodwill ingår i operativt kapital och rörelse- resultatet således medger en marknadsmässig ersättning för förvärv- 11Den kan även avse synergieffekter. 12Vid inkråmsöverlåtelse är det en verksamhet som överlåts, inte aktierna i ett företag. Detta kan göra att bolag genom omstrukturering av bolagen försöker flytta goodwill till verksamhetsbolaget. Det är därför rimligt att följa upp utvecklingen av hanteringen av redan för- värvad goodwill och att tillsynsmyndigheterna följer utvecklingen av goodwillposter inom verksamhetsbolagen. Det bör dock betonas att värderingen av goodwill och dotter- bolagsaktier kan påverkas av andra faktorer och av de alternativa sätt att återföra medel till verksamheten som utvecklas i avsnitt 23.1.2. Exempelvis skulle långtgående kvalitets- eller bemanningskrav kunna påverka företagets kostnader så att möjligheten till framtida över- vinster minskar. Även förändringar på marknaden, t.ex. ökad etable- ring, som påverkar marginalerna skulle ge motsvarande effekt på intjäningsförmågan och därmed påverka bolagets värdering av dotter- bolag. Utredningen bedömer att effekterna av en reglering enligt för- slaget i stort kommer att tas med vid framtida försäljningar och uppköp och således till viss del ”prisas in” redan i förväg. Utred- ningens förslag att befintliga kontrakt i viss utsträckning kan fort- sätta utan att tillstånd krävs (se avsnitt 24 Övergångsbestämmelser) kan också minska effekterna på värdering av dotterbolagsaktierna i koncerner som vuxit genom uppköp. Sammantaget menar utred- ningen att konsekvenser för verksamhetsföretagen bör vara begrän- sad. De företag som har höga förväntningar om övervinster och som köpt upp andra företag utifrån förväntan om fortsatta övervinster kan dock tänkas välja att lämna marknaden och sälja verksamhets- bolagen. Utredningens bedömning är att vinstbegränsningen kan medföra att antalet förvärv av andra välfärdsföretag stannar av, alternativt sker till lägre priser, då regleringen bör minska möjlig- heten till framtida övervinster. Beräknade övervinster som ska återföras till verksamheten För att bedöma vilka konsekvenser en reglering skulle kunna få har utredningen beräknat de övervinster som gjordes inom välfärdsektorn 2014. Beräkningen utgår från statslåneränta vid utgången av 2013 med ett tillägg på och visar hur många företag som gör ett rörelseresultat som överstiger denna nivå och hur stora dessa överskott är. Det bör påpekas att beräkningarna måste tolkas med försiktighet bl.a. eftersom regleringen inte fanns och analysen därför inte tar hänsyn till vilka eventuella anpass- ningsåtgärder som företag och organisationer kan vidta om en reg- lering införs. Beräkningarna kan ändå som räkneexempel tjäna som en utgångspunkt för bedömningarna om konsekvenser av förslaget. Uppgifterna är hämtade från Serranodatabasen som innehåller information från aktiebolag, ekonomiska föreningar och handels- bolag, se vidare avsnitt 5.13 Ideella organisationer, enskild firma, stif- telser m.m. ingår inte i de beräknade övervinsterna. Eftersom aktie- bolagen står för av omsättningen i välfärdssektorns utförarföretag bedömer utredningen att beräkningarna ändå ger en god bild av sektorn som helhet. För att identifiera de företag som bedriver offentligt finansierad välfärd har beräkningarna utgått från välfärdsföretag inom de områden som direktiven anger14, se avsnitt 5.2. Totala övervinster i väldfärdssektorn 2014 Källa: Egna beräkningar på data från Serranodatabasen. I tabell 23.3 anges de totala övervinster som gjordes inom välfärds- sektorn 2014. Totalt uppgick övervinsterna enligt räkneexemplet till . uppgick vinster som under- steg utredningens förslagna maximala rörelseresultat till 2014. Av tabellen framgår även att medel- värdet för övervinster ligger på . Medel- värdet dras dock upp av de mest lönsamma företagen, vilket för- 13Utredningen har låtit göra beräkningar för perioden –2013 som särredovisar effek- terna över för ekonomiska föreningar och handelsbolag. Totalt för perioden uppgick övervinsterna för ekonomiska föreningar till vilket mot- svarar . Totalt för perioden uppgick övervinster i handelsbolag till , vilket motsvarar . 14Det vill säga verksamheter inom utbildning, hälso- och sjukvård, omsorg med boende samt öppna sociala insatser (SNI-områdena 85–88) med undantag för eftergymnasial utbildning, tandvård, tandhygien, etc. klarar skillnaden mellan median och medelvärde. Medianvärdet ligger på . De mest lönsamma företagen har över- vinster som är tio gånger större än medianen, . Tabell 23.4 visar att 6 500 företag gör en övervinst enligt beräk- ningarna, medan cirka 2 200 företag gör ett rörelseresultat som understiger nivån enligt förslaget. Av tabellen framgår även hur övervinsterna fördelar sig i percentiler från de med minst övervinst till de med störst beloppsmässig övervinst. Källa: Egna beräkningar på data från Serranodatabasen. I dessa beräkningar har inte hänsyn tagits till rörelseresultatet . Vid en reglering skulle troligen övervinsterna sjunka något till följd av att vinster som understiger en rimlig ersättning för kapital enligt förslaget får föras framåt . Dessutom ingår det företag i beräkningen som inte har övervägande del offentlig finansiering, eller som bedriver välfärdsverksamhet som inte skulle träffas av regleringen. Utredningen har analyserat den verksamhet som SNI-koderna avspeglar och bedömer att en del av verksamheten helt eller delvis inte träffas av regleringen. Utredningen återkommer till vilka dessa är inom respektive verksamhetsområde nedan. Om man bortser från de verksamheter som inte bedöms beröras av regleringen15 15 Utredningen har bedömt ett spann utifrån antagandet att SNI-koder 85600 Stödverksam- het inom utbildningsväsendet och 86212 Annan öppen hälso- och sjukvård ej primärvård fram- för allt utgörs av privat finansiering och att SNI-koderna 86222 Specialistverksamhet inom öppenvården, 86905 Fysioterapeutisk verksamhet o.d., samt 88101 Öppna sociala insatser för äldre personer i viss grad inkluderar privat finansierade välfärdstjänster. Utredningen gör även bedömningen att vissa företag inom socialt omsorgsboenden (SNI 87) har intäkter som är hänförliga till privat finansiering. uppskattar utredningen övervinsterna till ungefär 4,5–5 miljar- der kronor och antal företag med övervinster till 3 800–4 500 st. Övervinster i stora och små företag Av tabell 23.5 framgår att storleken på övervinster ökar med stor- leken på företaget. I beräkningen utgår gränsen för övervinst från storleken på företagets operativa kapital. Vid en nedbrytning på storlek sett till omsättning framgår att medianvärdet för de mindre bolagen är relativt stor. I de små bolagen är däremot skillnaden mellan median och medelvärde liten. Det är endast för de största bolagen som skillnad mellan median och medelvärde är riktigt stor, medelvärdet är nästan dubbelt så högt. Det tyder på större spridning bland företag med stor omsättning och att det finns ett mindre antal stora bolag som beloppsmässigt gör större övervinster. Källa: Egna beräkningar på data från Serranodatabasen. Utredningens bedömning är att de företag som har omsättning som är delvis är små konsultbolag inom utbildningsområdet då mycket få aktiebolag inom välfärdssektorn torde ha så låg omsättning, samt i viss utsträckning även företag verksamma inom delar av hälso-sjukvård som endast delvis berörs av utredningens förslag.16 Även bland företag med 1–i omsättning bedömer utredningen att flertalet företag är inom dessa branscher. Det är företag som utredningen bedömer endast delvis kommer att beröras av utredningens förslag. Enligt den beräkning av övervinster som utredningen låtit göra uppgår medianen för omsätt- ningen till . Medianomsättning för utförar- företag, dvs. företag med offentlig finansiering enligt , uppgick till 2013 (se avsnitt 5.2). Skillnaden kan delvis försklaras av att det rör sig , men också av att det bland företag med mindre omsättning finns ett stort antal som inte har betydande andel offentlig finan- siering. Se mer under avsnitten Beräknade övervinster i utbildnings- sektorn, samt Beräknade övervinster i hälso- och sjukvårdssektorn. till antal företag med övervinster är de små företagen över- representerade, vilket är naturligt mot bakgrund av att det finns många fler små företag än stora. Beloppsmässigt stod knappt 5 000 företag med en omsättning för drygt 1,7 mil- jarder kronor i övervinst, vilket motsvarade av övervinsterna i välfärdssektorn 2014 (se tabell 23.5). Knappt 200 före- tag med en omsättning stod för drygt 2,2 miljarder av övervinsterna, vilket motsvarade cirka 37 pro- cent av övervinsterna i välfärdssektorn. I dessa siffror är dock inte företag som bedöms bedriva privat finansierad välfärdsverksamhet borträknade. Det bedöms framförallt vara övervinster i mindre företag (företag med en omsättning ) som överskattas. Beräknade övervinster i utbildningssektorn Inom utbildningsområdet17 redovisar 988 företag övervinster medan 476 företag inte gör det, se tabell 23.7. Av tabell 23.6 framgår att det gjordes i övervinst inom ut- bildningsområdet. Utredningen bedömer att cirka 725 miljoner kro- nor härrör från offentligt finansierad verksamhet, vilket motsvarar de 16Framförallt fysioterapi, företagshälsovård, vaccinationscentraler, m.m. Se nedan under Beräk- nade övervinster i hälso- och sjuvårdssektorn. 17Inom området ingår totalt 9 SNI-koder. I tabell 23.6 redovisas ett urval av dessa. övervinster som kvarstår när Stödverksamhet för utbildningsväsendet (SNI 85600) exkluderats. I tabell 23.6 redovisas de fyra områden som står för huvuddelen av övervinsterna inom området. Grundskola och förskoleklass samt Förskoleutbildning står för de största övervinsterna sett till belopp, Medianen för övervinster, alltså det belopp som ska återföras i verksamheten, varierar inom utbildningsområdet mellan och . För utbildningsområdet som helhet ligger medelvärdet för över- vinster i belopp ungefär dubbelt så högt som medianen. Detta beror på att de mest lönsamma företagen drar upp medelvärdet. Det är således ett fåtal företag som har större övervinster sett till belopp. Eftersom beräkningarna bygger på uppgifter från aktiebolag ingår inte verksamhet som bedrivs i stiftelser, ideella föreningar eller enskilda näringsidkare (fysiker). Inom utbildningsområdet bedöms framför allt föräldrakooperativ och personalkooperativ inom för- skola vara en större grupp som saknas i underlaget. Även enskilda näringsidkare inom pedagogisk omsorg kan utgöra en större grupp som inte återfinns i detta underlag. Flertalet verksamheter inom Stödverksamhet för utbildnings- väsendet bedöms endast omfattas av regleringen i undantagsfall.18 Dessa verksamheter står för ett stort antal av de företag som gör övervinster, av det totala antalet företag inom utbildningsområdet. I övrigt återfinns en stor andel företag med övervinst inom Förskoleutbildning, Grundskola och förskoleklass, samt Studieförberedande gymnasial utbildning. Det är verksamheter som utredningen bedömer i huvudsak omfattas av regleringen. Beräknade övervinster i hälso- och sjuvårdssektorn Av tabell 23.8 framgår att de totala övervinsterna inom hälso- och sjukvårdsområdet var 2014. Utredningen bedömer att cirka 1,7–är sådant som skulle ha berörts av en reglering då det är offentligt finansierad verksamhet.19 18De beräkningar som utredningen låtit göra för perioden –2013 visar att denna SNI- kod stod för av övervinsterna i företag med 0 anställda sett till antal företag med övervinster –2013 och för i företag med 1–4 anställda. 19Utredningen har antagit att största delen av övervinsterna inom SNI 86212, samt 20– 50procent av SNI av SNI 86905 inte kommer från verksamhet med offentlig finansiering. Av tabellen framgår även inom vilka områden de största övervinsterna görs sett till belopp. Medianen för övervinster i hälso- och sjukvård varierar mellan cirka 100 000 och . Även för hälso- och sjukvården är medelvärdet nära dubbelt så högt, vilket beror på att de företag som gör mest övervinst drar upp beloppen. Inom hälso- sjukvård20 redovisar 4 388 företag övervinster och 1 157 företag inga övervinster, vilket framgår av tabell 23.9. En del av de verksamheter som bedrivs inom hälso- och sjukvårdsektorn är privatfinansierad och kommer därför inte berörs av regleringen. Utredningen bedömer att de verksamheter som ingår i Annan allmän öppen hälso- och sjukvård som inte är primärvård (SNI-kod 86212) delvis är privat finansierad. De inkluderar bl.a. företags- hälsovård, vaccinationscentraler och hälsokontroller, men även skolhälsovård och allmänpraktiserande läkarverksamhet. Inom denna SNI-kod bedöms det, i likhet med Stödverksamhet för utbild- ningsväsendet som beskrivs ovan, finnas många små företag med övervinst. Även inom fysioterapi (SNI 86905) och specialistläkar- verksamhet (SNI 86222) kan det finnas företag som inte skulle ha träffats av en reglering t.ex. fotvård samt ergonomikonsulter. Inom specialistläkarverksamhet ingår även kosmetisk kirurgi (plastik- kirurgi) som kan vara privat finansierad och inte heller skulle träffas av regleringen. Däremot bedöms t.ex. Primärvårdsmottag- ningar med läkare m.m. (SNI 86211) och Specialistläkarverksamhet inom öppenvård, på sjukhus (86221) i stor utsträckning vara offentligt finansierad. 20 Inom hälso- och sjukvård ingår totalt 11 SNI-koder. Beräknade övervinster i sociala vård- och omsorgsboenden *Boende med särskild service för personer med utvecklingsstörning eller psykiska funktionshinder är beteckning enligt SCB. Av tabell 23.10 framgår att de totala övervinsterna inom socialt omsorgsboende var 2014. till belopp framstår det som att ett stort antal företag som verkar inom socialt omsorgsboende är lönsamma. Utredningens bedömning är att huvud- delen av den verksamhet som ingår i dessa företag är offentligt finansierad och att de övervinster som gjordes 2014 skulle ha be- rörts av en reglering. Det kan dock finnas företag med intäkter som inte är offentliga medel. Utredningen bedömer att cirka 1,2–1,av övervinsterna är hänförliga till offentligt finan- sierad verksamhet. För flertalet SNI-koder ligger median och medel- värde för övervinster också nära varandra, mellan drygt 0,5–1,5 mil- joner kronor för median och 1–1,för medelvärde. Det tyder på att medelvärdet inte dras upp av ett fåtal företag med större övervinster. Inom socialt omsorgboende21 redovisade 525 företag övervinster och 183 företag inga övervinster , vilket framgår i tabell 23.11. Inom området finns dock företag som uppvisade mycket stora övervinster . Det gäller bl.a. företag inom Vård och omsorg i sär- skilda boendeformer för äldre personer där bl.a. demensboenden ingår (SNI 87301). Där uppgick övervinsterna till per företag för den grupp företag som hade störst övervinster.22 21 Inom socialt omsorgsboende ingår totalt 8 SNI-koder. 22Det framgår inte av redovisningen om det är ett eller flera företag om finns i denna grupp. *Boende med särskild service för personer med utvecklingsstörning eller psykiska funktionshinder är beteckning enligt SCB. Beräknade övervinster i öppna sociala insatser Av tabell 23.12 framgår att de totala övervinsterna inom socialt omsorgsboende var 2014. Som framgår av tabellen återfanns en stor andel av övervinsterna inom området i Öppna sociala insatser för personer med funktionshinder. Medianen för hela området ligger runt , dvs. den del av rörelse- resultatet som enligt regleringen ska återföras till verksamheten, medan medelvärdet ligger mellan 0,75–1,5 miljoner kronor.23 De SNI-koder som bl.a. innehåller personlig assistans, hemtjänst och kontaktfamiljer har ett antal företag med högre lönsamhet som har övervinster på mellan 3,5–5,. 23 Undantaget är öppna sociala insatser för vuxna med missbruksproblem och vissa barn- vaktstjänster, föräldrakooperativa fritidshem m.m. som har medelvärden runt . Inom öppna sociala insatser24 redovisade 799 företag övervinster och 248 företag inga övervinster , vilket framgår i tabell 23.13. Totalt gör av företagen övervinster. Av dessa före- tag är ungefär hälften verksamma inom SNI-kod Öppna sociala insatser för personer med funktionshinder (SNI-kod 88102) där bl.a. personlig assistans ingår. Även Öppna sociala insatser för äldre perso- ner där hemtjänst ingår utgör en stor andel av företagen med över- vinst. Inom hemtjänstföretag förekommer troligen RUT-tjänster i viss omfattning. Sådan verksamhet skulle inte träffas av regleringen. Med detta i beaktande bedömer utredningen att övervinster i offent- ligt finansierad verksamhet uppgår till cirka 800–840 miljoner kro- nor. Sammanfattning av övervinster som ska återföras till verksamheten Totalt bedömer utredningen att det 2014 gjordes cirka 4,5–5 miljar- der25 kronor i övervinster inom de företag och organisationer som bedriver offentligt finansierade välfärdverksamhet. En stor andel av de företag som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet gör övervinster. Bedömningen är något osäker till följd av att det inte är möjligt att exakt avgränsa de företag som har övervägande del offentlig finansiering, samt att vissa associationsformer inte ingår i beräkningen, t.ex. stiftelser och ideella föreningar. 24Inom öppna sociala insatser ingår totalt 6 SNI-koder.