sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — För det andra kan medborgardialoger vara farligt för demokratin eftersom verksamheten kan ha en skadlig inverkan på politisk jämlikhet och rollfördelningen i kommunala organisationer. Min tolkning är att detta beror på brister i de institutionella arrangemangen för, och i makthavares motiv bakom, medborgardialoger. 5.1Arrangemang för deliberativt deltagande? Utifrån tankeramen i Fung och stöter vi på olika inkonsekvenser i fallstudierna gällande institutionella arrangemang för deliberativt deltagande. Dialogerna framstår som triviala arrangemang i relation till etablerade beslutsprocesser. Olika sorters dialoger har visserligen en praktisk orientering mot medborgares vardag: skola, vård, omsorg och byggd miljö. Frågan är dock om dialogerna förändrar vardagen till det bättre för deltagare och medborgare i övrigt. Dialogerna tenderar att domineras av experter. utformar agendan, sätter Det våras för medborgardialoger ramarna och förvaltar processerna vilket avgör vilket handlings- utrymme deltagarna får. Möten som sker i reguljära dialoger är kontinuerliga och dokumenterade i protokoll. I vilken omfattning dessa forum påverkar beslut är inte transparent. När spontana dialoger ligger till grund för visionsformuleringar framgår dialogens resultat i ett dokument. Om, hur och vad i visionen som sedan förverkligas är inte heller transparent. Dialogernas resultat utgörs ofta av tryckta publikationer, visionsdokument eller mötesprotokoll. Vilken status dessa produkter har i den fortsatta beslutsprocessen är inte tydligt. Dialogerna framställs oftast på ett positivt och bekräftande vis. Dialogens produkter ger därför en bild av att det ofta råder harmoni mellan deltagare och förvaltare av dialogen. Dialogens koppling till beslutsprocesser förefaller oftast vara beroende av kommunföreträdarnas intryck av mötena. kan de bli betydelsefulla i administrativa och politiska förhandlingar, men det finns få mekanismer som garanterar detta. Det delegeras i regel ingen makt över beslut till dialogerna. Det finns exempel där deltagarna får påverka mycket avgränsade beslut. Detta kan kallas för ”parkbänksproblemet” då deltagandet begränsas till att bestämma färgerna på parkbänkar.98 Det förs i regel ingen dokumentation över antalet spontana dialoger. Det är därför inte transparent vilka och hur många som deltagit i olika dialogmöten. Information om dialoger når olika grupper i olika grad eftersom medborgare bjuds in genom både riktad och öppen inbjudan. Politiker och tjänstepersoner beskriver att representativiteten bland deltagarna är skev. Särskilda satsningar görs för att nå barn, unga, äldre och utlandsfödda. Det upplevs också att det är svårt att locka medborgare till dialoger. Överlag hänger dialoger fritt i det politiska systemet. Det sker sällan koordinering mellan olika dialoginitiativ. Kommunerna identifierar själva problem med att resultaten sällan återkopplas till deltagare. ”Dialog” definieras som samtal som tenderar att hamna långt ifrån ett deliberativt ideal. Den vanligaste formen av kommunikation i medborgardialogerna förefaller vara ensidig och inte ömsesidig. Antingen sprider kommunen information i syfte att förankra 98 Fung 2015. Det våras för medborgardialoger förslag eller beslut, eller så inhämtas synpunkter från medborgare utifrån frågor som redan formulerats. Från ett kritiskt perspektiv kan medborgardialogers otydliga institutionella arrangemang utgöra en fara för både den representativa demokratin och för marginaliserade medborgares välbefinnande. Trots att medborgardialoger är tänkta att fungera som en alternativ kanal för inflytande, har de en otydlig roll i demokratins beslutsprocesser som sällan medger inflytande. I bästa fall blir medborgardialoger triviala och resurskrävande processer. I sämsta fall kan medborgardialoger bli skadliga för både medborgarna och demokratin. En risk är att de bidrar till mindre transparenta beslutsstrukturer. Rollfördelningen mellan tjänste- personer och politiker kan hamna i obalans eftersom det ofta är tjänstepersoner som förvaltar dialoger. När dialogdeltagarnas åsikter och preferenser hanteras, från möten till uttolkande protokoll och rapporter, skapas ett handlingsutrymme för dem som råder över översättningsprocessen. När externa aktörer förvaltar dialoger ges de en betydelsefull roll som representanter för medborgares åsikter och perspektiv. De står dock utanför demokratins kedja av ansvarsskyldighet. På så sätt skapas ytter- ligare ett lager av representation mellan medborgare och politiker. Trivialitet skapar få incitament för medborgare att lägga tid och kraft på dialoger. Att få tycka till om olika förslag kan inte likställas med att ges ett ökat inflytande i en politisk process. Att endast inhämta råd från medborgare utan att tydliggöra hur råden påverkar verksamheten blir en form av exploatering. Medborgare utnyttjas och bidrar men till slut skapas en trötthetseffekt: vad får vi tillbaka? Detta aktualiserar behovet av att tydliggöra hur medborgares synpunkter hanteras, tas tillvara och återkopplas i den fortsatta beslutsprocessen. De institutionella arrangemangen för medborgardialoger upp- muntrar sällan till ett deliberativt deltagande. Att medborgar- dialoger ska öka legitimiteten för rådande styre är då i bästa fall en god förhoppning. Om syftet är att förankra eller marknadsföra beslut som redan är fattade kan verksamheten ha skadliga effekter Det våras för medborgardialoger Inbjudet deltagande mystifierar då politik istället för att skapa mer insyn och transparens. Förankrande dialoger som syftar till att påverka medborgare bär manipulativa drag. Motiven bakom medborgardialoger framställs av politiker och tjänste- personer inte alltid som en vilja att uppmuntra till deliberativt deltagande. Istället kan andra instrumentella syften dominera. Politiker och tjänstepersoner kan vara mer intresserade av att påverka medborgares beteende och åsikter än att själva låta sig påverkas. Vi kan ta två exempel från fallstudierna. I präglas motiven bakom dialoger delvis av att vilja hantera konflikter som förväntas uppstå på grund av framtida nerskärningar i välfärden. Dessa motiv inbegriper en världsbild där välfärdens resurser förväntas minska och där medborgare kommer att protestera mot detta. Kommunen efterfrågar då medborgares hjälp att genom dialog ta ett gemensamt ansvar för en samhällsutveckling som sannolikt ökar ojämlikheten. Under konflikten kring utförsäljning av allmännyttan i säger sig makthavare vilja föra dialog med invånarna som berörs. Men intentionen är att övertyga medborgare att acceptera kommunens anspråk på att ha fattat det enda och bästa möjliga beslutet. När aktivisterna hävdar att dialogen bör handla om att omförhandla beslutet, blir ledande politikers svar att det är den representativa demokratin som gäller. Medborgardialoger kan alltså fungera som inflytandekanaler för makthavare att påverka medborgare. Dialogen blir då en politisk manöver som riskerar att öka ojämlikheter. Grupper med sämre möjligheter och resurser att se igenom manipulerande motiv har också svårare att stå emot dessa styrtekniker. 5.3Avslutande diskussion: tre utmaningar Både den deliberativa och den deltagardemokratiska idétraditionen har formulerats i led med olika jämlikhetsprojekt. Målet har varit att omfördela symboliska och materiella resurser till samhällets marginaliserade grupper. Framgångsrika exempel på inbjudet deltagande och deliberation präglas av att de både har lyckats engagera marginaliserade grupper i beslutsprocesser och att de har bidragit till en jämlik samhällsutveckling. Det våras för medborgardialoger processer har i samarbete med offentliga aktörer och andra lyckats bli medskapare till att lösa egna vardagsproblem. Detta har i sin tur stärkt legitimiteten för den representativa demokratin. Deltagandedemokratiska och deliberativa idéer har fått genomslag i både partier och förvaltning i svenska kommuner. Fler deltagardemokratiska förkämpar bidrar till fler experiment, bättre kompetens och färdigheter. Men för att åstadkomma deltagande- processer som lyckas upprätthålla jämlikhetsvärden och förändra människors vardag till det bättre återstår en rad utman- ingar att hantera. Dessa utmaningar rör inte den återkommande frågan om att finna rätt ”metoder” för dialoger. Det handlar främst om politiska utmaningar.99 En utmaning är hur den politiska jämlikheten kan stärkas i tider då den sociala ojämlikheten ökar. Det svenska samhället i allmänhet och storstäder i synnerhet blir mer socialt polariserade. Ju mer utsatta medborgarna är i sin vardag desto sämre förut- sättningar skapas för politiskt deltagande. Social och politisk jämlikhet hänger därför ihop och framgångsrika innovationer för inbjudet deltagande kräver att båda värden eftersträvas av dess förkämpar.100 Utmaningen är inte bara att skapa inkluderande och jämlika processer på lokal nivå. Det är lika viktigt att förvandla detta deltagande till något icke-trivialt i det politiska systemet. Medborgardialogers trivialitet är därför en utmaning. Dialogerna har en begränsad inverkan på politiska processer. Hur kan de bidra till att fördjupa demokratin om de inte blir menings- fulla forum för medborgares engagemang? Så länge medborgare inte ser någon mening i att lägga ner tid på dialoger kommer nog inte ett brett stöd för betydelsen av medborgardialoger att uppnås. Deltagandets trivialitet gör att det också finns en brist på konsensus kring varför medborgardialoger behövs. Jämfört med vedertagna inslag i demokratin som allmän rösträtt och konkurre- rande partier saknas samma enighet om behovet och nyttan av deliberativt deltagande. Detta innebär att förespråkare för inbjudet deltagande inte har en vedertagen berättelse att luta sig emot. 99Se även D. och M. kapitel samt M. och J. kapitel i denna antologi för resonemang kring deltagardemokratiska metoder och utmaningar. 100Jfr Fung 2015, s. 7. Diskussionen nedan följer Fungs analys på s. 7-9. Det våras för medborgardialoger uppfinna hjulet gång på gång för att bemöta motargument kräver mycket envishet och energi. Bristen på konsensus kring det deliberativa deltagandets betydelse för demokrati och samhälle leder också till en sval allmän opinion och mobilisering för medborgardialoger. Så länge ett engagemang för inbjudet deltagande inte kan omvandlas till politiskt kapital för förtroendevalda i kommuner och landsting, kommer troligen inte heller hängivna ledare att anamma projektet. Institutionella arrangemang för deliberativt deltagande som lyckas upprätthålla jämlikhetsvärden kräver ett hängivet ledar- skap bland politiker och det civila samhällets aktörer. Utan befolkningens stöd uteblir ett sådant nödvändigt ledarskap för ett demokratiseringsprojekt. Politiken för medborgardialoger har att övervinna trivialitet och politiskt vacklande och samhälleligt stöd. Det är endast med stöd av en bred mobilisering för en deltagande demokrati som det inbjudna deltagandets skadliga effekter kan undkommas. Återgår vi till de inledande dialogerna mellan ungdomar och makthavare präglades situationerna av dålig stämning. I båda situationerna var det ungdomarna som krävde och satte agendan för deltagande och som styrde samtalen. Den dåliga stämningen kan därför uppfattas som en negativ faktor i sammanhanget. Men i själva verket är den ett tecken på att dialogen demokratiseras genom att ramarna för deltagande omformats för att passa ungdomarnas villkor och intressen. Inbjudet deliberativt deltagande som syftar till att förverkliga medborgares egna projekt måste genomföras på deltagarnas villkor. Detta projekt kräver nog en hel del dålig stämning. Den långa resan mot detta mål har kanske just börjat Det våras för medborgardialoger Abers, R. (2003). Reflections on What Makes Empowered Participatory Governance Happen. I Fung, A. (red.) (2003) Deepening Democracy: Institutional Innovations in Empowered Participatory Governance. Amnå, E. (2006). Playing with fire? Swedish mobilization for participatory democracy. , 13(4), 587-606 Andersson-Ek, M. (2009). Tillgång till stadens rum: en utvärdering av trygghetsvandringskonceptet. Cornwall, A. (2004). Introduction: New democratic spaces? The politics and dynamics of institutionalised participation. Ids Bulletin-Institute of Development Studies, 35(2), 1-10 (2009). Aktiveringens politik: demokrati och medborgarskap för ett nytt millenium. (2011). Challenging governance theory: from networks to hegemony. & Plisch, E. (2005) En känsla av delaktighet: en studie av underifrånperspektivet i Storstadssatsningen. Fagotto, E., & Fung, A. (2006). Empowered Participation in : The Neighborhood Revitalization Program. Research, 30(3), 638-655 , F. (2006). Participatory governance as deliberative empowerment:The cultural politics of discursive space. Administration, 36(1), 19-40 Det våras för medborgardialoger (2013). Medborgardialogens förutsättning i praktiken. I , J m.fl. (red) (2013) Framtiden är redan här: Hur invånare kan bli medskapare i stadens utveckling: , Fung, A. (2004). Empowered participation: reinventing urban democracy. , N.J.: . Fung, A. (2006). Varieties of Participation in Complex Governance. , 66, 66-75 Fung, A. (2015). Putting the Public into Governance: of Citizen Participation and Its Future. Publicerad online: 25 FEB 2015 Fung, A., & , E. O. (red.). (2003). Deepening democracy: institutional innovations in empowered participatory governance. , M., , D., & , A. (2010). Politik på hemmaplan : tiotusen fullmäktigeledamöter tycker om politik och demokrati . Habermas, J. (1996a). Between facts and norms: contributions to a discourse theory of law and democracy. Habermas, J. (1996b). Kommunikativt handlande: texter om språk, rationalitet och samhälle. (2011) ”Dialog och samråd Del 2: Rapport på uppdrag av stadsbyggnadskontor”. (2006) NOBO: Boken om . (2014) SDN-reformen och göteborgarnas nöjdhet med demokrati och service, kapitel i (red. ): Brytningstider. , D., & , M. (2014). Svenska politiker: om de folkvalda i riksdag, landsting och kommun. (2013). Covering distance: essays on representation and political communication. Det våras för medborgardialoger Listerborn, C. (2007). And who listens? The relationship between planners and women’s participation in local planning in a multi-cultural urban environment. GeoJournal, 70(1), 61-74 Mansbridge, J., , J., Chambers, S., Estlund, D., Føllesdal, A., Fung, A., . . . , J. l. (2010). The Place of Self-Interest and . , 18(1), 64-100 Montin, S. (1998). Lokala demokratiexperiment: exempel och analyser. Montin, S. (2007). Mobilizing for participatory democracy? The case of democracy policy in . I T. Zittel & D. (red. ), Participatory democracy and political participation can participatory bring citizens back In? Routledge/ECPR Studies in European Political Science, v. 48). (2005). Till vilken nytta? Om det lokala politiska deltagandets karaktär, komplexitet och konsekvenser. Pateman, C. (2012). Participatory Democracy Revisited. Perspectives on Politics, 10(01), 7-19 (2009). Resisting Neoliberalization: Communicative Planning or Counter-Hegemonic Movements? Planning Theory, 8(2), 140-165 (2015a) Understanding Participatory Governance in : Idealist and cynical perspectives on the politics of citizen dialogues in , . Volume 8, issue 2, 238-254 (2015b) Deltagande styrning: optimistiska och pessimistiska perspektiv på medborgardialoger som demokratipolitik. (red.) Medborgardialog – demokrati eller dekoration? Tolv röster om dialogens problem och potential i samhällsplaneringen. Tahvilzadeh, N. (2013). Dialogens politik: demokratiutveckling med förhinder. I , J. m.fl. (red.) (2013) Framtiden är redan här: Hur invånare kan bli medskapare i stadens utveckling: Det våras för medborgardialoger Tahvilzadeh & N., . (2015) Under pressure: Invited participation amidst urban planning conflicts. In E. Gualini, J. M. Mourato & M. (red) Conflict in the City. Rosanvallon, P. (2011). Democratic legitimacy: impartiality, reflexivity, proximity. Velásquez, J. (2005). Förankring och dialog: Kraftspelet mellan planering och demokrati. , ,, . , J., & Brorström, S. (2012). Medborgardialog Centrala Älvstaden. , J., & , M. (2009). Medborgerligt deltagande och interaktivt beslutsfattande: Kontinuitet och förändring inom fysisk planering. In G. (Eds. ), Governance på svenska. Offentligt tryck och andra dokument är inte till salu 2014. Dokumentet har erhållits genom ombudet via e- post . Rapport från dialogen om förslag till utvecklingsprogram för . Dialog och service. Förslag till en reviderad strategi för demokrati och delaktighet. Dnr KS/2013:598. Antagen av kommunfullmäktige . Strategiska beslut för AB Botkyrkabyggen Förslag till budget 2013 och flerårsplaner 2014–2015 för . Socialdemokraterna, och . Det våras för medborgardialoger Förslag till budget 2015 och flerårsplaner 2016–2017 för . Demokratipropositionen (2001) Demokrati för det nya seklet. Regeringens proposition 2001/02:80, 1680 idéer om . Tre Böcker Förlag. Övergripande mål och strategier. Inriktning för stadens utveckling. Antagen av Kommunfullmäktige . Fördjupa demokratin genom att öka medborgarnas möjligheter till inflytande, starkare inflytande för stadsdelsnämnderna i stadsplaneringen samt förslag på e- demokratilösningar. Tjänsteutlåtande Stadsledningsstaben Utfärdat Utvecklingsavdelningen. Diarienummer 0933/12. Delrapport: Inventering av stads resurser och utbildningsbehov inom området medborgardialog. Sammanställning efter en första inventeringsfas . Social resursförvaltning och , . Rapport 2014: Skillnader i livsvillkor och hälsa i . Kammarrätten 2014” Beslut meddelat i . Mål nr 271-14 i , Avdelning 6.” Kammarrätten i Price-Waterhouse-Coopers ”Förstudie inför avyttring”. Scannade sidor ur rapport. Regeringens skrivelse 2013/14:61 (2013) En politik för en levande demokrati. SDN-Reglemente, 2011. Reglemente för Stadsdelsnämnder. Medborgardialog som del i styrprocessen. Kommuner och Landsting. Det våras för medborgardialoger SOU 1990:44 Demokrati och makt i : . : Allmänna förlaget. SOU 2000:1 En uthållig demokrati – Politik för folkstyrelse på 2000- talet. SOU 2001:48 Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting. Artiklar, filmer, bloggposter och hemsidor ”är inte till salu!” 2012, Film av , Publicerades den . 2012 Åtkomst på webbsida ”är inte till salu” 2013. ”Behandla oss inte som djur”, 2012. Finns att se via youtube på Pantrarnas hemsida filmer/ . ”Jag är fan en Panter”, 2014. En film av och Finns att se via youtube på Pantrarnas hemsida . ”Är det här vad ni kallar demokrati?” Allelin, M. Minnen av möten med makten – hur fritidsgården blev av. 1: ngtifranlagomarbetsplats Åtkomst Det våras för medborgardialoger 2: a-i-dialogforum/Alby-dialogforum Åtkomst 3: adesgrupper Åtkomst 4. e Åtkomst 5: Albydialog.aspx Åtkomst 6: e/Bygg-ditt-eget-Alby-med-Mindcraft Åtkomst 7: beslut-om-namninsamling.aspx Åtkomst Botkyrkabyggen webbsida 1: Åtkomst Botkyrkabyggen webbsida 2: px?cmguid=e918f363-8994-4ba3-8cdb-63a9adc7cc30 Åtkomst Feministiskt Perspektiv 2014-09-02a ”Riksdagskandidaten trakasserades av Botkyrkabyggens vd”. Webbsida: aten-nooshi-dagdostar-trakasserades-av-botkyrkabyggens-vd/ Åtkomst Feministiskt Perspektiv 2014-09-02b ”Botkyrkabyggen tillbakavisar uppgifter om trakasserier”. Webbsida n-tillbakavisar-uppgifter-om-trakasserier/ Åtkomst Fullmäktigedebatt i , . Det våras för medborgardialoger o-politik/kommunens- organisation/kommunfullmaktige/direktsandning-via-webbtv Åtkomst Papaioannou, T. 2014, ”Se debatten om stadens demokratiutredningen”. Bloggpost upplagd på hemsidan . Staden vi vill ha, 2014. Svar från partier i på Förslagen överst på Medborgaragenda 2014. Webbsida: content/uploads/2014/09/PARTIERNAS-SVAR-PA%CC%8A- FO%CC%88RSLAGEN-vers.9sep..pdf Åtkomst Staden vi vill ha, Webbsida Åtkomst 2015- 05-26 SVT ”Kommunikationschef ljög för ABC.” Webbsida: ljog-for-abc Åtkomst Södra sidan ”S: Vi vill sälja Albyhusen.” ”i .” genomförda 2011 och 2012 Kommunalråd 1 (S) Kommunalråd 2 (S) Kommunalråd 3 (MP) Kommunalråd 4 (V) Ordförande (), Det våras för medborgardialoger Politisk sekreterare () Tjänsteperson 1, . Tjänsteperson, 2, KSO (S) Ordförande () Botkyrkabyggen Kommunalråd och styrelseledamot () Botkyrkabyggen. Verkställande direktör, . Planerare, Planerare, Kan e-petitioner utveckla den representativa demokratin? Kan e-petitioner utveckla den representativa demokratin? Vad är e-petitioner?.................................................. Från petition till e-petition .................................................. Den vetenskapliga kontexten..................................... Vem deltar?............................................................. Organisationer eller individer? Attraheras kritiska medborgare? Mobiliseras tidigare inaktiva medborgare? Vad leder deltagandet till? Makt över dagordningen ...................................................... Effekter på policy ................................................................. Effekter på politiskt förtroende .......................................... Kan e-petitioner utveckla den representativa demokratin? Medborgarnas politiska engagemang har under ändrat karaktär från ett deltagande i politiska partier och andra traditionella organisationer till mer direkta och individ- ualiserade former. är av svenskarna inte medlem- mar i något av de åtta riksdagspartierna. känner sig över huvud taget inte som anhängare av något politiskt parti.1 lockar kampanjer i enskilda politiska sakfrågor ofta till ett utbrett engagemang, inte minst på internet och i sociala medier.2 För att möta denna utveckling har många parlament, regeringar, kommuner och landsting börjat anamma ”demokratiska inno- vationer”. Demokratiska innovationer är ett samlingsnamn för en rad nya metoder för deltagande, vilka används av den representativa demokratin för att locka tillbaka det flyende engagemanget och minska distansen till medborgarna. Bland myriaden av metoder finner vi till exempel medborgarpaneler, rådslag och medborgar- budgetar. Även om det finns både lyckade och mindre lyckade exempel på hur dessa innovationer implementerats kan vi urskilja två vanliga typer av kritik. För det första anses de inte i tillräcklig utsträckning utmana de politiska institutionerna för att engagera medborgarna. För det andra anses de inte tillräckligt inbäddade i institutionerna för att kunna påverka den förda politiken.3 Det är mot denna bakgrund man kan förstå det internationella intresset för ”e-petitioner” - förslag på åtgärder från medborgare till en politisk institution, vilka kan stödjas av andra medborgare via signaturer på en hemsida. Som demokratisk innovation kan formal- iserade e-petitionssystem dra nytta av den nya teknikens dynamik 1Holmberg & , 2013. 2Dalton, 2004. 3Åström & , 2012; Tahvilzadeh, 2015. Kan e-petitioner utveckla den representativa demokratin? och ge utrymme för en mobilisering av gräsrötterna. finns det procedurer som gör det möjligt att hantera medborgarnas åsikter och förslag inom den representativa demokratins ram. Dessa faktorer utgör viktiga skäl till varför formaliserade e-petitionssystem har införts av ett stort antal parlament, regeringar och kommuner. Bland de mest prominenta finner vi Vita Husets ”We the people”, EU:s ”European Citizen Initiative”, den brittiska regeringens ”E-petitions”, de tyska, finska och skotska parlamentens e-petitionssystem samt lokala system som ”Betri Rey- kjavik” och ”Malmöinitiativet”. Åsikterna om vad introduktionen av e-petitionssystem innebär går fortfarande starkt isär. En del ser e-petitionen som det mest framgångsrika verktyget för e-demokrati någonsin och pekar då främst på dess popularitet hos medborgarna.