sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — av alla studenter, framför allt inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare ges av kursutbudet på distans och av Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… dessa går att läsa på deltid. Det finns således goda möjligheter att använda fristående kurser för kompetensutveckling i det livslånga lärandet. MOOC, Courses, förs ibland fram som en utveckling som kommer revolutionera högre utbildning. MOOC kan grovt definieras som öppna och lätt tillgängliga storskaliga kurser med internet som plattform. Kurserna vänder sig oftast mot en mycket bred publik, är i allmänhet avgiftsfria och med fritt tillträde. MOOC slog igenom i , men har inte fått samma starka genomslag i och ännu mindre i . För svenska förhållanden ligger det revolutionära i att MOOC inte kräver förkunskaper. En rapport från visar att fanns det 64 000 deltagare anmälda till MOOC vid svenska universitet och fanns det drygt 150 000 deltagare, fördelat på elva MOOC som gavs av sex lärosäten. Debatten om MOOC har varit mycket polariserad. De kritiska punkter som anförs mot MOOC är höga kostnader för att utveckla kurserna, oklar finansieringsmodell, svag kvalitetssäkring och svag kvalitet samt svag genomströmning. Vilka individer återkommer till högskolan för studier? Det är i viss mån möjligt att mäta omfattningen av fort- och vidareutbildning, även om det innebär betydande definitionsproblem. Men om man antar att en fort- och vidareutbildningskurs karakteriseras av att den ges på deltid () och att kursdeltagarnas medianålder är 35–så har antalet fort- och vidareutbildningskurser ökat från 2014, mätt som andel av det totala utbudet av fristående kurser. De flesta fort- och vidareutbildningskurserna finns inom humaniora, lärarutbildning och hälso- och sjukvårdsutbildningar, men alla har minskat vilket är kritiskt för områden som redan har en bristande kompetensförsörjning. En omfattande undersökning av alla nybörjare i högskolan /79–1997/98 har gjorts, och dessa individer har följts till 2009. Totalt rör det sig om mer än en miljon individers studiemönster. Den visar att återkommer till nya högskolestudier efter en första avslutad studieperiod, och benägenheten är störst bland nybörjare inom området vård och omsorg. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… hade cirka en fjärdedel av både kvinnor och män bytt inriktning, där området vård och omsorg samt undervisningsområdet var vanligast bland kvinnor och det tekniska området bland män. Det är slående hur tydliga skillnaderna är mellan kvinnors och mäns studiemönster. Mäns och kvinnors studieval är olika redan från start. Män studerar genomgående under sin första studietid än kvinnor, som väljer kortare utbildningar. Bland kvinnorna återkommer hälften till högre utbildning och bland männen återkommer en tredjedel. Högskolans utbildningsutbud utgår från individens behov Den öppenhet och den flexibilitet som präglar den svenska högskolans kursbaserade system, och som möjliggör fortbildning och vidareutbildning, ger ett starkt system för livslångt lärande, men det är användbart främst för individen. Individens engagemang för sitt eget livslånga lärande och högskolans förmåga att möta detta behov är vitalt för att individen ska kunna fungera som medborgare i ett modernt kunskapssamhälle. Individens engagemang och högskolans förmåga utgör också villkor för att ska kunna uprätthålla status som kunskapsnation, men det räcker inte. Samhällets och arbetslivets starkt ökade behov av kompetensutveckling kan inte mötas genom enbart individuella initiativ. När företag, myndigheter och andra arbetsorganisationer har behov av fortbildning och vidareutbildning för att systematiskt kompetensutveckla sin personal så är högskolans organisation mindre väl anpassad. För att tillgodose arbetsmarknadens behov av systematisk fortbildning och vidareutbildning av stora kohorter av anställda finns ett fåtal korta program på avancerad nivå men i övrigt har högskolan svårt att hantera den mycket kortare och snabbare process som krävs. Det är inte realistiskt att tro att högskolan har förmåga att inom dagens ramar och med dagens organisation, inriktning och finansiering kunna växla upp sitt uppdrag om fort- och vidareutbildning så att det kan tillfredsställa arbetsmarknadens ökade behov av systematisk kompetensutveckling.62 62 Haikola, (2016), Högskola och livslångtlärande – vilken roll bör högskolan spela för att svara mot kunskapssamhällets behov av kompetensutveckling? i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… 3.4.4Högre utbildnings roll i en digital tid Digitaliseringen utmanar universitet och högskolor63, som kommer behöva förändra sin organisation och sitt sätt att bedriva högre utbildning.64 bör vara ledande i den digitala transformationen av högre utbildning och förmedla högkvalitativ digital kompetens för livslångt lärande inom alla områden. Att nå dit kräver omfattande förändringar av universitetens uppdrag, finansiering, arbetssätt och styrning. Digital kompetens behöver stärkas Universiteten behöver i högre utsträckning integrera digital kompetens inom alla utbildningsprogram. Utbildningarna behöver formulera kunskapsmål som relaterar till digital kompetens och som kan förvärvas genom att använda digital teknik i föreläsningar, examinationer, kurser och projektarbeten. Då behöver it-infrastrukturen utvecklas och moderniseras, lärarnas kompetens stärkas och universitetens ledare arbeta för att realisera målen. Intresset för it-relaterade utbildningar behöver också öka. Be- hoven av it-kunnig arbetskraft ökar i sektorer som inte tidigare setts som särskilt it-intensiva, till exempel sjukvård och medieindustri. Högskoleutbildningar inom it och data tillhör de utbildningar inom universiteten som har allra högst anställningsbarhet. Dock har dessa utbildningar inte motsvarande höga söktryck. Man kan inte höja antalet studerande på flera av civilingenjörsutbildningarna inom it eller datavetenskapliga utbildningar eftersom den lägsta antagningspoängen skulle bli så låg att studenterna skulle få svårigheter att klara av utbildningen. En slutsats är att de studenter som har tillräckligt hög nivå i tekniska och naturvetenskapliga ämnen inte väljer att studera it och data. och gymnasiet, men även universiteten, har här ett viktigt ansvar för att bygga elevernas intresse för att utbilda sig till de arbeten där jobben finns. 63Fortsättningsvis benämnt som universitet. 64Avsnitt 3.4.4 bygger i huvudsak på Gulliksen, (2016), Den högre utbildningens roll i en digital tid i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Prioritera utvecklingen av digitala pedagogiska verktyg högre Tekniken har skapat en annan tillgänglighet till information, kunskap och material, samt möjliggjort utveckling av olika former av sociala nätverk för samverkan och samarbete. Universiteten måste vara goda förebilder vad gäller användningen av teknik i sin verksamhet och i sina utbildningar. Totalt av svenska lärosäten anger att de bedriver utvecklingsarbete vad gäller digitala plattformar, vad gäller e-lärande och vad gäller pedagogiskt utvecklingsarbete.65 En av de tekniker som öppnat upp universitetens ögon för den digitala transformationen är MOOC, som beskrivs i avsnitt 3.4.3. Men utvecklingen av MOOC som en ny form för högre utbildning och kompetensutveckling är bara ett första steg på universitetsväsendets digitalisering. Det bör ses som ett första tecken på att högre utbildning står inför omfattande förändringsbehov till följd av digitaliseringen. MOOC accentuerar behovet av en ny nätbaserad pedagogik och struktur hos högre utbildning, där man lämnar traditionella föreläsningsmetoder till förmån för olika metoder för aktivt lärande. Användningen av audiovisuella hjälpmedel och multimedia i undervisningen har ökat och allt mer av föreläsningar filmas. Detta har gett studenten möjlighet att oberoende av tid och plats ta in och förkovra sig i det material som föreläsaren valt att förmedla. Mötet med läraren kan då i stället ägnas åt att fördjupa förståelsen genom att diskutera problem och samarbeta med andra studenter. Denna pedagogik går ofta under benämningen flipped classroom. Det behövs också nya digitala verktyg så att studenter kan samverka oberoende av tid och rum. Dessutom behövs effektiva sätt för individen att själv validera sin kunskap och själv kunna pröva sina hypoteser, med möjligheter att automatiskt kunna få återkoppling på sin prestation. Det kan ske genom digitala självrättande tester. Det pågår en utveckling där stora mängder data om studenternas arbetssätt, kunskaper och kunskapsluckor kan samlas in automatiskt när de arbetar i digitala miljöer. Datamängderna kan ge mycket detaljerad och individualiserad återkoppling till studenten och till läraren. 65 (2016), Det livslånga lärandet inom högre utbildning. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Den tekniska utvecklingen med nya artefakter och produkter öppnar också upp för många andra möjligheter, till exempel virtuell verklighet, spelifiering (gamification) eller annan teknik som öppnar upp för användning av flera sinnen i lärandet och för nya inlärningsformer. Utbildningar behöver möta näringslivets behov och arbetsmarknadens förändringar Förändringstakten på arbetsmarknaden är hög och yrkeslivet förlängs successivt. kommer de högre utbildningarna troligtvis behöva introducera nya färdigheter i utbildningar, för att utrusta studenterna med de förmågor som behövs för att kunna lösa framtidens komplexa problem. Dessa färdigheter är t.ex. förmåga att kunna leda och samverka i projekt; att kunna arbeta och samverka i grupp tillsammans med människor med helt andra kunskaper, erfarenheter, arbetssätt och värderingar; att kunna tänka kreativitet och finna nya innovativa lösningar; samt att kunna illustrera, kommunicera och dramatisera för att skapa förståelse, upplevelse och få inflytande. Utvecklingen gör att både arbetstagare och arbetsgivare behöver vara mer delaktiga i högre utbildning. Det ligger givetvis ett stort ansvar på de individer som förlorar arbeten i sektorer där jobben inte ersätts av nya att fortsatt sträva efter att göra sig så attraktiva som möjligt på arbetsmarknaden. har arbetsgivare ett ansvar för att kompetensutveckla sin personal i takt med att arbetsuppgifterna förändras. Näringsliv och offentliga verksamheter behöver vidare i större utsträckning ta en aktiv del i planering och styrning av högre utbildning. Uppdragsutbildningar har stor potential För att svara på arbetsmarknadens omfattande och systematiska behov av kompetensutveckling kan uppdragsutbildning användas. Uppdragsutbildning är när universitet och högskolor mot särskild ersättning genomför personalutbildning på beställning av företag, offentlig sektor eller organisationer. Uppdragsutbildning utformas specifikt för de behov beställaren har. Majoriteten av uppdragsutbildningarna vid svenska lärosäten beställs av offentlig sektor, i huvud- Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… sak av välfärdssektorn. Behovet av kompetensutveckling är stort och här har universitet en bred kompetens att tillföra. Denna utbildningsform skulle kunna byggas ut kraftigt. Universiteten är dock inte rustade för att prioritera uppdragsutbildning, och den hamnar ofta i skymundan jämfört med den statsfinansierade grundutbildning som man har i uppgift att genomföra. har gjort en genomgång som pekar på att det råder stor samstämmighet bland universiteten om uppdragsutbildningens värde för samverkan med olika delar av samhället. Man framhåller emellertid att tids- och resursbrist är ett hinder för verksamheten. Men även med ökad finansiering skulle det vara en utmaning för högskolan att klara en utökad uppdragsutbildning. Det skulle kräva strategiska beslut på ledningsnivå, en utvidgad organisation för systematisk uppdragsutbildning och att lärarkåren byggs ut för att kontinuerligt kunna svara mot uppdragsutbildningsbehoven. Det krävs också en fördjupad och systematisk samverkan mellan högskolan och arbetslivet för att högskolans uppdragsutbildning verkligen ska kunna svara mot arbetslivets behov.66 3.5Digitalisering för ett hållbart klimat Klimatförändringar är en av vår tids största globala utmaningar. har pekat på att digitaliseringen har en viktig roll att spela när det gäller att möta klimatutmaningen och de globala målen för hållbar utveckling.67 Allt fler organisationer uppmärksammar digitaliseringens möjligheter och gör uppskattningar av hur stor potentialen är. I en rapport från vid och företaget framhålls den centrala roll som digitalisering kan spela för att på ett effektivt sätt motverka klimatförändringar och snabbare nå de globala målen för hållbar utveckling.68 har i en annan studie beräknat att de globala utsläppen av 66Haikola, (2016), Högskola och livslångtlärande – vilken roll bör högskolan spela för att svara mot kunskapssamhällets behov av kompetensutveckling? i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 2016/17:1, Utgiftsområde 22. 68Earth Institute, och (2016), ”ICT and SDGs: How Information and Can Accelerate Action on the Sustainable Development Goals”. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… växthusgaser kan minska som ett resultat av it-användning.69 Enligt Global e-Sustainbility Initiative (GeSI)70 kan it möjliggöra en 20-procentig minskning av CO2-utsläpp till 2030, så att de globala utsläppen hålls nivå, med bibehållen ekonomisk tillväxt.71 3.5.1På vilka sätt kan digitalisering ha effekt på klimatet? Digitalisering kan ha såväl positiva som negativa effekter på miljö och klimat, och båda aspekterna behöver analyseras för att bedöma digitaliseringens nettoeffekt. Nettoeffekten av en it-produkt eller applikation är summan av alla interaktioner med miljön. Detta innebär till exempel att man behöver balansera de utsläpp av växthusgaser som sker till följd av utveckling, produktion och drift av it-produkter mot de utsläppsminskningar som kan hänföras till att användningen av produkterna förbättrar effektiviteten på annat håll, t.ex. i byggnader, transportsystem eller eldistribution. Förutom dessa omedelbara effekter så påverkar digitaliseringen även hur människor lever och arbetar och hur varor och tjänster produceras och levereras. Vilken miljöpåverkan dessa förändringar leder till är svårare att spåra och beräkna, men de måste också ingå i analysen.72 Ytterligare en aspekt är att varje effektivisering leder till att resurser frigörs, exempelvis kan man resa mer när man sparar tid och/eller pengar tack vare digitaliseringen. En utmaning blir att de resurser som frigjorts används på ett hållbart sätt. Digitaliseringens påverkan på miljö och klimat kan kategoriseras i tre nivåer: direkta effekter, möjliggörande effekter och systemeffekter, se figur 3.1.73 69Malmodin, J. and , P. (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030, Proceedings for ICT for Sustainability Conference. 70GeSI är en internationell medlemsorganisation som driver hållbarhetsfrågor utifrån en helhetssyn. De stödjer arbetet med att integrera miljömässig och social hållbarhet med it- och telekommunikationslösningar. 71GeSI och Accenture Strategy (2015), #SMARTer2030. ICT Soulitions for 21st . 72OECD (2010), Greener and Smarter. ICTs, the Environment and Climate Change. 73OECD (2010), Greener and Smarter. ICTs, the Environment and Climate Change. Indelningen bygger på Hilty (2008) samt på MacLean, D. och B. (2008), ICTs, Innovation and the Challenge of Climate Change. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Figur 3.1 för att analysera digitaliseringens effekter på miljö och klimat De direkta effekterna av digitalisering avser själva produkterna och tjänsternas positiva och negativa påverkan på miljö och klimat. Källorna till de direkta miljöeffekterna är it-producenter, både tillverknings- och tjänsteföretag, och it-användare. Producenter påverkar miljön både genom sin produktion och genom driften av sin verksamhet, t.ex. genom val av energikällor. Dessutom har designen av produkterna betydelse för hur produkterna påverkar miljön utanför företaget, t.ex. kan energieffektiva komponenter reducera energiåtgång under produktens användning. I andra änden av värdekedjan påverkar konsumenter och användare genom sina konsumtionsvanor, hur de använder produkter och tjänster och hur de hanterar produkterna när de är uttjänta. Digitaliseringens möjliggörande effekter kommer från att it-pro- dukter och tjänster kan minska olika aktiviteters miljöpåverkan. It kan påverka hur andra produkter designas, produceras, konsumeras, Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… används och återvinns, så att både produktion och konsumtion blir mer resurseffektivt. Även negativa effekter måste tas i beaktande, som t.ex. eventuell högre energianvändning i it-baserade system jämfört med tidigare lösningar. Digitaliseringens systemeffekter kommer från förändrade beteenden och andra icke-teknologiska faktorer, vilka kan vara både avsiktliga och oavsiktliga. Digitalisering kan ge systemeffekter på flera sätt, genom att: •tillhandahålla och lämna ut information: Tillgång till och visualisering av data kan informera och påverka beslut i hushåll (t.ex. via smarta elmätare som visar elanvändning), företag (t.ex. via information om underleverantörers miljöprofil) och regeringar (t.ex. via fördelning av utsläppsrätter). •möjliggöra dynamisk prissättning och främja priskänslighet: Genom digitalisering går det att ständigt förändra priset på en produkt eller tjänst, t.ex. på elmarknaden. Konsumenter kan då välja att stänga av viss utrustning när tillgången på billig och förnybar el är begränsad och slå på utrustningen igen när tillgången är god. På så vis används marknadsprinciper för att främja hållbart beteende. •utveckla affärsmodeller och teknikanvändning: Teknisk utveckling och nya affärsmodeller för med sig förändringar i beteenden. När nya konsumtionsmönster utvecklas, t.ex. att musik konsumeras i digital form, så resulterar det i både direkta effekter (genom att servrarna som lagrar musiken drar energi) och möjliggörande effekter (genom att användningen av fysiska skivor och musikspelare minskar). •trigga rekyleffekter: Rekyleffekter kallas fenomenet att högre resurseffektivitet på mikronivå inte nödvändigtvis leder till högre resurseffektivitet på makronivå. Ett exempel är om digitalisering möjliggör billigare produktion som leder till att efterfrågan på Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… andra produkter och tjänster ökar, vilket i sin tur leder till ökade föroreningar.74 3.5.2Områden där digitalisering har stor potential att minska klimatförändringar Digitala innovationer möjliggör hållbar produktion och konsumtion i hela samhället. Det finns möjligheter att förbättra enskilda produkters miljöprestanda, men också effektiviteten i hela system och industrisektorer. Ofta benämns då lösningarna som ”smarta”, t.ex. smarta transporter, smarta städer osv. har i en studie beräknat att de globala utsläppen av växthusgaser kan minska som ett resultat av it-användning. Studien undersökte olika it-lösningars potential för att minska växthusgasutsläppen inom olika sektorer. De sektorer där digitaliseringen främst förväntades påskynda framstegen mot en koldioxidsnål ekonomi var energi, byggnader, resor och transporter, arbete, jordbruk och tjänster. Potentialen att minska de globala växthusgasutsläppen ligger på omkring 1–per sektor, med högst potential för smarta elnät och smarta hem.75 Nedan följer en kort översikt av ett antal områden där det har förts fram att digitaliseringen har stor potential att minska klimatförändringar. Det finns en mängd digitala lösningar för intelligenta transportsystem (ITS) som leder till energieffektivisering och minskade utsläpp. För transporter med lastbilar kan lösningarna exempelvis handla om fleet management, dvs. hur en organisation styr sin fordonsflotta, och om optimering av vägval. Ökat it-stöd i logistikkedjan kan t.ex. göra det möjligt att byta transportslag från lastbil eller flyg till järnväg eller sjöfart, eller att lasta mer gods per fordon genom samlastning mellan 74Bomhof et al. (2009), Systematic Analysis of Rebound Effects for ”Greening by ICT” Initiatives. 75Gustafsson, (2016), IKT – en viktig nyckel för att nå klimatmål i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Uppkopplade fordonskonvojer och självkörande fordon är ytterligare lösningar som möjliggör ökad energieffektivisering och optimering av transportflöden.76, 77, 78 För persontransporter kan digitaliseringen förändra såväl behov av resor som val av transportsätt och effektivisera utnyttjandet av infrastrukturen. Tekniken gör det bl.a. möjligt att arbeta på distans, hålla möten utan att resa, använda bildelningstjänster m.m. Det går dessutom att göra själva fordonen och sättet de körs på mer effektiva. En utmaning för att nå full effekt av digitaliseringens potential är att förändra resenärernas vanor.79 Omställning av energisystemet till en ökad andel förnybar energi kommer innebära större utmaningar att balansera produktion och förbrukning samt ställa krav på flexibilitet. En central del i omställningen till förnybar energi är utvecklingen av smarta elnät. Det är ett brett begrepp som omfattar hela fältet från produktion, kraftelektronik och ny teknik i transmissionsnätet till nya it-baserade produkter och tjänster, samt kunskap om energiflöden och styrmöjligheter hos elanvändarna. Ett viktigt inslag är insamling, bearbetning och analys av mycket stora datamängder, vilket gör det möjligt att utveckla nya informationstjänster riktade till elanvändare. Digitaliseringen gör det alltså möjligt för kunden att ta en aktivare roll och styra sin efterfrågan på el, t.ex. baserat på kostnader eller klimatpåverkan.80 Utvecklingen av smarta elnät har hög prioritet och det bedrivs många satsningar i enskilda länder, inom EU:s institutioner och inom näringslivet. I tillsatte regeringen –2014 ett samordningsråd för smarta elnät och 2015 tillsattes ett forum för smarta elnät inom Miljö- och . 76Malmodin, J. and , P. (2015), Exploring the effect of ICT solutions on GHG emissions in 2030, Proceedings for ICT for Sustainability Conference. 77Svenskt Näringsliv (2016), En klimatneutral och hållbar transportsektor. 78Henriksson, H., Så blir världsledande på hållbara transporter. 79Sustainable Development Commission UK (2010), Smarter Moves, How ICTs can promote sustainable mobility. 80Planera för effekt ! (SOU 2014:84) Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Hur de stora städerna lyckas hantera klimatförändringen, både genom minskade utsläpp av växthusgaser och genom arbete med klimatanpassning, har stor betydelse. FN har uppskattat att av världens befolkning kommer att leva 2030. Enligt SCB kommer av befolkningen i att bo i storstadsregioner och täta regioner nära en stor stad år 2040.81 Det är helt uppenbart att framtiden kommer att präglas av urbanisering. Det är därför viktigt att städer utvecklas och styrs så att de globala hållbarhetsmålen nås.82 Digitalisering kan bidra till att minska städers klimatpåverkan och många städer runt om i världen har högt satta mål för energianvändning och växthusgasutsläpp. har visionen att staden ska vara världens smartaste , och sätter i det arbetet likhetstecken mellan den smarta och den hållbara staden.83 Regeringen har också uppmärksammat stadsutvecklingens betydelse för klimatet och har bl.a. lanserat ett strategiskt samverkansprogram för smarta städer, där it ska användas för att minska städers kostnader och resursförbrukning.84 Principer för hur smarta hållbara städer kan bidra till att nå klimatmål