sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — I många fall kan studerande trots sjukdom studera framgångsrikt. Det är svårt att konstruera ett fungerande kontrollsystem. Kommittén anser att nuvarande modell för att ge ekonomisk trygghet till studerande i stora drag är väl utformad med hänsyn dels till att sjukförsäkringen ska bygga på arbete, dels kontrollpro- blemen. Det är endast studerande som drabbas av ekonomiska förluster på grund av sjukdom, dvs. lägre inkomster av arbete eller ökade studieskulder genom försenade studier, som ska omfattas av den ekonomiska tryggheten. Studerande som inte har inkomster eller studiemedel drabbas inte av ekonomiska för- luster vid sjukdom och behöver således inte någon kompensation. Det är en rimlig avvägning att den ekonomiska tryggheten, som enligt nuvarande regler, i första hand ges genom rätten att behålla studiemedel vid sjukdom och möjligheten att få studielån avskrivna vid längre tids studieoförmåga. Därtill kan studerande som har inkomster få sjukpenning vid sjukdom som sät- ter ned arbetsförmågan. Den övergång till att basera sjukpenning på faktiska inkomster som kommittén förordar kommer därtill att minska de problem som finns i trygghetssystemen för stud- erande. Det finns emellertid enligt kommittén vissa brister som behöver åtgärdas. Exempelvis bör det, efter prövning i särskilda fall, vara möjligt att vara sjukskriven på deltid med studier. Reha- biliteringsansvaret för studerande ska förtydligas och färre karens- dagar kan övervägas. Information och rådgivning bör förbättras så att studerande kommer i åtnjutande av det ekonomiska stöd vid sjukdom som de kan har rätt till. Arbetslöshetsförsäkringen försäkrar inkomstbortfall vid förlo- rat förvärvsarbete. Studier kan därför inte ligga till grund för Frågan om försörjningen mellan studier och arbete är dock viktig. Kommittén förordar att ett s.k. match- ningslån utreds vidare. Det är ofta en stor utmaning att starta ett eget företag. Det är en extra börda om försäkringsskyddet vid sjukdom blir otillräckligt. Kommittén anser att nuvarande regler för företagare som startar näringsverksamhet genom juridisk person, t.ex. aktiebolag, ger ett otillräckligt försäkringsskydd. Problemen bör dock inte lösas genom att införa fler komplice- rade undantagsregler i sjukförsäkringen, som bygger på antagna inkomster etc. Enligt kommittén bör reglerna i stället ändras så att ersättning till företagare som driver aktiebolag, under ett uppbygg- nadsskede, baseras på tidigare faktiska inkomster. Kommitténs förslag om att övergå till att basera sjukpenning på tidigare faktiska inkomster innebär att detta blir möjligt. Även för s.k. kombinatörer ger sjukförsäkringen i vissa fall ett otillräckligt ekonomiskt skydd vid sjukdom. Det är enligt kom- mittén inte heller i detta fall lämpligt att lösa problemen med kom- plicerade undantagsregler, utan i stället genom en övergång till att basera sjukpenning på tidigare faktiska inkomster. I arbetslöshetsförsäkringen finns stort bedömningsutrymme i vissa av reglerna som avser företagare och uppdragstagare. Kom- mittén bedömer dock att intresset av ökad tydlighet i författnings- bestämmelser bör vägas mot intresset av att kunna ta hänsyn till varierande omständigheter som förekommer i de situationer som bestämmelserna ska reglera. Regler med ett litet bedömningsut- rymme kan leda till oberättigade skillnader mellan olika sökande och till oönskade drivkrafter. Oklarheter beträffande företagare och uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen bör därför hanteras inom ramen för de förslag om ökad likformighet i rättstillämp- ningen inom arbetslöshetsförsäkringen. För att förbättra skyddet för företagare och för att harmonisera reglerna i arbetslöshetsförsäkringen med SGI-bestämmelserna föreslås dock att möjligheten att få arbetslöshetsersättningen base- rad på tidigare anställningsinkomster förlängs . 5Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Parlamentariska socialförsäkringsutredningen tillsattes med upp- draget att överväga förändringar som ger mer hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet.1 Förändringarna ska bidra till lång- siktigt ökad sysselsättning och därmed också långsiktigt hållbara statsfinanser. I kommitténs uppdrag ingår att föreslå nya regler för det inkomstunderlag som används vid beräkning av olika dagersätt- ningar inom socialförsäkringarna. Utgångspunkten för kommitténs förslag ska vara att inkomst- underlaget ska baseras på faktiska inkomster. Förslagen ska avse både arbetstagare och egenföretagare samt de som har en inkomst både som arbetstagare och egenföretagare (s.k. kombinatörer). Kommittén ska vid utformningen av reglerna särskilt beakta de skyddade situationer som kan finnas, t.ex. för studerande, föräld- ralediga och personer som av sin arbetsgivare sänds ut för att arbeta i ett annat land samt medföljare till dessa. De förmåner som berörs är de arbetsbaserade förmånerna; familjeförmåner, förmåner vid sjukdom eller arbetsskada, förmåner vid ålderdom och förmåner till efterlevande, se 6 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110) (SFB). De arbetsbaserade för- månernas ersättning utgår ifrån inkomstbortfallsprincipen. Fast- ställande av inkomsten i en inkomstrelaterad försäkring är därför en avgörande del av försäkringen. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Kommittén ska också se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. Detta ska syfta till att underlätta kontrollen men även öka rättssäkerheten och för- bättra andelen korrekta utbetalningar. Samma inkomstgrund bör så långt som möjligt användas för olika system. En konsekvensanalys av ett sådant enhetligt inkomstbegrepp ska redovisas. Begreppet sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är centralt inom bl.a. sjuk- och föräldraförsäkringen. SGI är sammanfattningsvis den årsinkomst en försäkrad kan antas komma att få tills vidare. Om en försäkrad inte längre har någon inkomst av arbete ska han eller hon som regel inte längre omfattas av försäkringen. Reglerna om s.k. SGI-skyddad tid är ett undantag från denna huvudregel och innebär att en försäkrad i vissa skyddade situationer får behålla sin SGI även om förvärvsarbetet upphört. 5.2.1Sjukpenningsgrundande inkomst för anställda, SGI-A SGI regleras i SFB, föreskrifter samt genom rådets förordning 883/20042. Över tiden har även en betydande praxis rörande tillämpningen av regelverket utvecklats.3 SGI är enligt 25 kap. 2 § SFB den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsar- bete). I följande avsnitt redogörs för regelverket kring SGI för för- säkrade med inkomst av anställning, SGI-A. En grundläggande princip är att sjukpenningförsäkringen ska ge ekonomiskt skydd när en person tvingas avstå från förvärvsarbete. SGI utgör beräkningsunderlag för ersättningar som enligt den arbetsbaserade försäkringen betalas ut per dag. Hit hör följande förmåner: 2Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr. 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen. Tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. 3Se exempelvis (2004a). Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Av 41 kap. 6 § lagen SFB framgår att SGI dessutom har betydelse när livränta ska bestämmas. För att kunna fastställa SGI måste följande villkor vara upp- fyllda: 1.Personen måste omfattas av svensk lagstiftning, antingen genom den arbetsbaserade försäkringen (6 kap. SFB), rådets förordning 883/2004 eller någon socialförsäkringskonvention.4 2.Den försäkrades inkomst måste komma från eget arbete i Sverige.5 3.Inkomsten måste uppgå till av ett prisbas- belopp. 4.Inkomsten måste komma från arbete som kan antas vara i följd eller vara återkommande, och utgöra inkomst i pengar. 4En socialkonvention är ett bilateralt avtal mellan två länder om vilket lands socialförsäkring som en person ska omfattas av när han eller hon rör sig över gränserna mellan konventions- länderna. Konventionen styr också i vilket land socialavgifter ska betalas. har ingått bilaterala konventioner om social trygghet med ett 20-tal länder. 5Alternativt i enlighet med bestämmelserna i förordning (883/2004) eller socialförsäkrings- konvention. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Att inkomsten beräknas som årlig inkomst i pengar medför att tillfälliga inkomstförändringar och variationer normalt inte påver- kar SGI. Kan det antas att den försäkrade tills vidare får inkomst av eget förvärvsarbete i följd eller att han eller hon har en sådan anknytning till arbetsmarknaden att inkomsten är återkommande (t.ex. genom säsongsarbete) kan den försäkrade få en SGI fastställd. Vid beräkning av SGI bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger det så kallade inkomstta- ket, vilket är 7,5 prisbasbelopp.6 Årsarbetstid och tim-/dagberäkning I de flesta fall får en försäkrad som uppbär sjukpenning samma belopp utan hänsyn till hur mycket den skulle ha arbetat en enskild dag. Det kallas kalenderdagsberäknad ersättning och innebär att SGI divideras med 365. I vissa fall ska ersättningen beräknas med hänsyn till hur mycket den försäkrade skulle ha arbetat en enskild dag. Det kallas tim- eller dagberäkning. Årsarbetstid är det antal timmar eller dagar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare ha i sitt förvärvs- arbete som ordinarie arbetstid, eller motsvarande normal arbetstid. Uppgifter om årsarbetstid är endast av betydelse i de fall ersätt- ningen måste tim- eller dagberäknas. När årsarbetstid behövs, till exempel i ärenden om tillfällig föräldrapenning eller närstående- penning samt vid ersättningsperioder som inträffar när den försäk- rade genomgår utbildning eller plikttjänstgöring, beräknas årsar- betstiden som SGI.7 Reglerna om årsarbetstid tillämpas endast för den som helt eller delvis har inkomst av anställning. Sedan lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) infördes berörs arbetstagare i princip inte av bestämmelserna om årsarbets- tid när det gäller sjukpenning. Anledningen till det är att en arbets- tagare enligt de förutsättningar som anges i SjLL har rätt att vid sjukdom behålla lön och andra anställningsförmåner (1 § SjLL). 6För föräldrapenning är taket tio prisbasbelopp. 1993/94:59. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Sjuklön betalas ut av arbetsgivaren av en sjukperiod (7 § SjLL), varvid av en sådan sjuklöneperiod är karensdag (6 § SjLL). För anställda, som inte uppfyller villkoren för rätt till sjuklön från sin arbetsgivare, lämnas arbetstidsberäknad sjukpenning under sjukperiodens första för de dagar som den anställde behövt avstå från arbete. Därefter lämnas kalenderdagsberäknad ersättning som regel fr.o.m. dag femton i en ersättningsperiod. Vad avser tillfällig föräldrapenning, närståendepenning och sjukpenning beräknas på studietids-SGI, lämnas arbetstidsberäknad ersättning för hela ersättningsperioden. SGI ska bl.a. omprövas (se kapitel SFB) när fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller andra omständigheter har ändrats så att det har betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. Som regel omprö- var en persons SGI när han eller hon begär en arbetsbaserad förmån. SGI ska även omprövas när: ∙sjuk- eller aktivitetsersättning har beviljats eller ändrats, ∙särskild efterlevandepension har minskats eller dragits in, ∙tjänstepension har beviljats, ∙ett beslut om vilandeförklaring av sjuk- eller aktivitetsersättning har upphört, eller ∙livränta har beviljats eller ändrats. Omprövning av SGI i ovan nämnda situationer ska göras senast när den försäkrade gör anspråk på ersättning som betalas ut per dag. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag 5.2.2Sjukpenningsgrundande inkomst för företagare, Enligt 25 kap. 8 § första stycket SFB ska inkomst av näringsverk- samhet räknas som inkomst av annat förvärvsarbete. SGI beräknas då på annat sätt än vid inkomst av anställning. I stället fastställs SGI-B. Inkomst av eget arbete för egenföretagare (dvs. enskild närings- idkare och fysisk handelsbolagsdelägare) betraktas inom sjuk- försäkringen som inkomst av annat förvärvsarbete. De företagare som bedriver näringsverksamhet genom juridisk person, t.ex. aktie- bolag, anses som anställda.8 Deras inkomster räknas därmed inom sjukförsäkringen som inkomst av anställning. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas, förutom inkomst av näringsverksamhet, bland annat ersättning från utländsk arbets- givare i vissa fall (se 25 kap. 15 § SFB). Socialförsäkringsrättsligt finns det i vissa avseenden stora skill- nader mellan företagare som bedriver verksamhet i aktiebolagsform och egenföretagare. Egenföretagare kan t.ex. välja mellan olika karenstider och endast arbetstagare omfattas av reglerna om sjuk- lön i en sjukperiod. 5.2.3SGI vid förvärvsavbrott (SGI-skyddad tid)9 SGI-skydd innebär att en persons SGI vid vissa förvärvsavbrott inte sänks, trots att han eller hon inte längre har någon inkomst av arbete. Regeln utgör ett undantag från den inkomstbortfallsprincip som gäller för socialförsäkringarna. En förutsättning för att skyddsbestämmelserna ska gälla är att det före förvärvsuppehållet ska ha fastställts eller funnits förutsättningar att fastställa en SGI, jfr 26 kap. 9 § SFB. SGI-skydd gäller både för personer med inkomst av anställning (SGI-A) och för personer med inkomst av annat förvärvsarbete (SGI-B). Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst identifierade i sitt slutbetänkande fyra vägledande princi- per som kan anses motivera SGI-skyddet: 8Se t.ex. SOU 2008:89. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag ∙Principen om anknytning till förvärvslivet ∙Principen om att gynna ökat barnafödande ∙Principen om det livslånga lärandet ∙Principen om samhällsnyttig verksamhet10 Om en försäkrad gör ett avbrott i sitt arbete på grund av studier, föräldraledighet eller deltagande i etableringsinsatser m.m. ska SGI:n beräknas utifrån de förhållanden som gällde innan avbrottet, se 26 kap. 9, 11-18 §§ SFB. Detta gäller om SGI:n därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under avbrottet. Reglerna innebär att skyddsbestämmelserna blir aktuella endast om en SGI kan fastställas på en förvärvsinkomst som den försäkrade hade före förvärvsavbrottet. Det finns tre konstruktioner för SGI-skydd: den försäkrades SGI är aktiv, den försäkrades SGI är vilande och den försäkrade återfår SGI:n efter ett förvärvsavbrott. Att SGI:n är aktiv innebär att den försäkrade får behålla sitt försäk- ringsskydd som han eller hon helt eller delvis gör ett avbrott i sitt förvärvsarbete. Om en person blir sjuk beräknas sjukpenningen på den SGI som gällde före förvärvsav- brottet, oavsett det faktiska inkomstbortfallet. Motsvarande gäller även för övriga förmåner som beräknas med SGI som grund, t.ex. föräldrapenning. Situationer när den försäkrades SGI är aktiv är, förutom tillfäl- ligt avbrott i förvärvsarbete , följande: ∙När den försäkrade är arbetslös och arbetssökande. ∙När den försäkrade vid graviditet avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före beräknad tidpunkt för barns födelse. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag ∙När den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete under föräldraledighet för vård av barn. ∙När den försäkrade är sjuk eller genomgår rehabilitering (26 kap. 17 § SFB). Att SGI:n är vilande innebär att den försäkrades SGI kvarstår men inte är aktiv som förvärvsavbrottet pågår. Den för- säkrades SGI aktiveras sedan när förvärvsavbrottet har upphört. Situationer när den försäkrades SGI är vilande är bl.a. följande: ∙När den försäkrade bedriver studier med studiestöd eller andra särskilt definierade studier. ∙När den försäkrade deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Den försäkrade får tillbaka skyddet efter förvärvsavbrottet Den tredje konstruktionen av SGI-skyddet innebär att den försäk- rade blir av med sin SGI under förvärvsavbrottet, men under vissa förutsättningar får tillbaka skyddet efter förvärvsavbrottet. Detta gäller t.ex. under vissa förutsättningar när en period, för vilken en försäkrad har fått vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag, har upphört. 5.2.4Hur samlas uppgifterna för beräkning av SGI in? I 26 kap. 2 § SFB anges att SGI bestäms för en försäkrad i samband med att han eller hon begär att få en förmån som beräknas på grundval av SGI eller att det behövs för handläggningen av ett ärende. I 26 kap. 3 § SFB anges även att på begä- ran av en försäkrad ska bestämma den försäkrades SGI även om något ersättningsärende inte är aktuellt. När en person begär ersättning får denne en blankett från . Om SGI fastställts tidigare är inkomstuppgif- ten förtryckt på blanketten. Om SGI inte fastställts tidigare, eller Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag om förtryckta inkomstuppgifter har förändrats, fyller den enskilde själv i uppgifterna på blanketten. Om den enskilde lämnar en ny inkomstuppgift som skiljer sig från tidigare fastställd SGI utreder i vissa fall skillnaderna. I första hand bedöms om en höjning av tidigare fast- ställd SGI är rimlig. I andra hand kontrolleras uppgifterna med den försäkrade och dennes arbetsgivare. I enstaka fall kan Försäkrings- kassan begära in kontrolluppgift från (25 kap 6 § SFB). En del av ärenden är s.k. utredningskrävande ärenden. Här ingår bl.a. fastställande av SGI för egenföretagare, för dem som både är anställda och egenföretagare, för dem som är anställda i eget aktiebolag, för dem som arbetar oregelbundet och har oregelbunden inkomst och för dem som har inkomst från utlandet. När det gäller dessa ärendegrupper används uppgifter om pensionsgrundande inkomst. inhämtas kontrolluppgifter från . hämtar kontrolluppgifter från även i så kallade kontrollutredningar, dvs. i de fall när det finns tecken på att SGI fastställts på felaktiga grunder.11 Arbetslöshetsförsäkringen regleras i lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring () och i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring (ALFFo). Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ett ekonomiskt skydd vid arbetslöshet, precis som sjukpen- ningförsäkringen ska ge ett skydd vid sjukdom. Arbetslöshetskas- sornas verksamhet regleras i lagen (1997:239) om arbetslöshetskas- sor (LAK) och förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor (LAKFo). Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare och den består av två delar. Den ena delen är en frivillig, inkomstrelaterad försäkring. Ersättning från den försäkringen betalas ut till personer som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Den andra delen, grundförsäkringen, betalas ut till personer som inte är medlemmar i arbetslöshetskassan eller som inte har varit Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag medlemmar för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning. För att ersättning ska kunna lämnas ska den sökande bl.a. upp- fylla ett arbetsvillkor, se 12 § . Arbetsvillkoret enligt huvud- villkoret innebär att den sökande har arbetat minst inom en ramtid av tolv måna- der.12 Arbetsvillkoret enligt alternativregeln innebär att den sökande har arbetat minst under en sammanhängande sex- månadersperiod . Den sökande får inte ha arbetat i var och en av de sex månaderna. Den s.k. normalarbetstiden är en viktig faktor i beräkningen av arbetslöshetsersättningen. Huvudregeln för normalarbetstidens beräkning framgår av 23 b § . Normalarbetstiden är den genomsnittliga arbetstid den sökande arbetat inom ram- tiden innan arbetslösheten. Till grund för beräkningen av normal- arbetstid ligger antalet arbetade timmar, men också tid som ersatts med vissa socialförsäkringsförmåner, exempelvis sjuklön, gravidi- tetspenning, föräldrapenningförmån och sjukpenning. Det är emellertid endast för månader som i övrigt innehåller förvärvsar- bete i sådan omfattning att den skulle kunna tillgodoräknas i ett arbetsvillkor som dessa ersättningar ska inräknas vid beräkningen av normalarbetstiden.13 I föreskrifter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (4 kap. 1 § IAFFS 2014:5) föreskrivs att normalarbetstiden beräknas genom att det totala antalet arbetade timmar under de kalendermånader som ingår i ramtiden läggs samman.14 Den totala summan divideras . Ersättning enligt grundförsäkringen, dvs. dagpenning i form av grundbelopp, bestäms enligt 24 § utifrån den sökandes nor- malarbetstid och det belopp som regeringen fastställer. 12Med ramtid avses enligt huvudregeln i 15 a § de som närmast föregått den månad när den sökande anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Av 16–17 a §§ följer att är överhoppningsbar vid fastställande av ramtiden, exempel- vis tid då den sökande varit förhindrad att arbeta på grund av sjukdom, vård av barn och utbildning i vissa fall. 13Särskilda regler för beräkning av normalarbetstid finns i 23 c−f §§ bl.a. för personer som står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar och tidigare inte fått ersättning eller fått ersättning enligt grundförsäkringen. 14Utöver arbetad tid i månader som innehåller förvärvsarbete i sådan omfattning att de är tillgodoräkningsbara i ett arbetsvillkor, läggs även tid som ersatts med sjuklön och tid med socialförsäkringsförmåner enligt 23 b § . Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag ALFFo framgår att huvudregeln är att den som har heltidsarbetat får per dag. För den som inte har arbetat heltid utgår grundbeloppet i proport- ion till den genomsnittliga arbetstiden. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen, dvs. dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning, lämnas enligt 25 § med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster. Den inkomstrelaterade ersättningen bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det lägsta respektive högsta belopp som regeringen fastställer. Av 4 § ALFFo framgår att huvudregeln är att ersättning lämnas med högst per dag. Till den som har arbetat heltid lämnas inkomstrelaterad ersättning med lägst per dag. För den som inte har arbetat heltid ska det lägsta beloppet minskas proportionellt med arbetstiden. Med dagsförtjänst avses enligt 25 a § en femtedel av den veckoinkomst eller 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande haft . För dem som vid beräkning av normalarbets- tid tillgodoräknats tid med vissa socialförsäkringsförmåner enligt 23 b § ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvs- inkomst och det ersättningsbelopp som lämnats. I 5 kap. 2 § IAFFS 2014:5 föreskrivs att arbetslöshetskassan ska grunda den sökandes dagsförtjänst på den förvärvsinkomst av arbete och det ersättningsbelopp som får tillgodoräknas enligt 23 b § som normalarbetstiden beräknas på. En sökande kan överklaga sitt ärende till allmän förvaltningsdom- stol (49-60 §§ ). Arbetslöshetskassan måste dock först ompröva sitt ärende enligt 61 § . Arbetslöshetskassan kan också rätta ett ärende om beslutet innehåller skrivfel eller liknande, eller om beslutet blivit oriktigt på grund av uppenbart felaktig rättstillämpning eller på att det fattats på uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag (61-65 §§ ). Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag 5.2.6Hur samlas uppgifterna för beräkning av arbetslöshetsersättning in? Ansökan om ersättning görs enligt 47 § hos arbetslöshetskas- san. Till ansökan ska fogas intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållanden samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt. En ansökan om ersätt- ning ska göras hos arbetslöshetskassan från den i den tidsperiod som ansökan avser. En arbetsgivare är skyldig att på begäran av en sökande utfärda ett sådant intyg på en särskild blankett som fastställs av IAF, se 47 § och 30 § ALFFo. Blanketten, som benämns arbetsgi- varintyg, är utarbetad i samråd med Arbetslöshetskassornas samor- ganisation (SO).