sou · H4B376 · 2016-11-07 00:00:00 — För skatt på försäkringspremier gäller i övrigt vad som gäller för mervärdesskatt.106 Det innebär exempelvis att förfarandereglerna som gäller för mervärdesskatten också är tillämpliga på försäkrings- premieskatten. var intäkterna från försäkringspremieskatten . Skatten anses åtminstone delvis kompensera för mervärdesskatteundantaget gällande försäkringstjänster.107 har inte någon lång historia av särskilda skatter i den finansiella sektorn. –finanskris infördes en finansiell aktivitetsskatt. har också en stämpelskatt på vissa värdepapper. Dessa skatter behandlas kort- fattat nedan.108 106Se mervärdesskattelagen (1501/1993). 107Hokkanen, m.fl., Taxation in the Financial Sector in , s. 15 f. 108För en utförligare redogörelse för beskattning i den finansiella sektorn, se t.ex. , , och Thorleifsdottir, , Financial Sector Taxation in . Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn Med ikraftträdande har en finansiell aktivitetsskatt (”fjársýsluskatt“).109 Det var bl.a. utvecklingen gällande beskattning i de finansiella sektorerna i grannländerna och IMF:s rekommenda- tioner som låg till grund för valet av beskattningsmetod. Att i stället införa en finansiell transaktionsskatt bedömdes inte genom- förbart, eftersom det ansågs vara en komplicerad beskattnings- metod med en skatt som enkelt kunde undvikas. Den finansiella aktivitetsskatten utformades i linje med (se avsnitt 3.2 och 6.1) och efter den danska modellen med lønsumsafgift (se avsnitt 6.3.1). Utöver att generera skatteintäkter infördes den isländska finansiella aktivitetsskatten för att kompensera för det faktum att finansiella företags och försäkringsföretags verksamheter i stor utsträckning är undantagna från mervärdesskatt samt för att skapa bättre finansiell stabilitet genom att reducera sektorn och att förhindra oönskad expansion. Skatten är alltså avsedd att ersätta mervärdesskatteundantaget och därigenom eliminera skillnaderna mellan den finansiella sektorn och övriga sektorer. Som ett resultat av mervärdesskatteundantaget ansågs finansiella tjänster nämligen vara underbeskattade. Skattefördelens storlek har dock inte varit föremål för någon närmare uppskattning. Skattskyldiga till den finansiella aktivitetsskatten är de finan- siella företag, varmed avses kommersiella banker, kreditinstitut, värdepappersmäklarhus, fondbolag, fonder och andra finansiella institut, samt försäkringsföretag som utför tjänster som är undantagna från mervärdesskatt. Detsamma gäller de filialer, agenter och andra som företräder utländska parter som är enga- gerade i sådana aktiviteter. Från skattskyldigheten undantas i huvudsak pensionsfonder och statligt helägda offentliga institu- tioner. I den finansiella aktivitetsskatten ingår två komponenter; dels en generell finansiell aktivitetsskatt, dels en speciell finansiell aktivitetsskatt. Skattebasen för den generella finansiella aktivitets- skatten är företagets samtliga lönekostnader och annan ersättning för arbete, av något slag, med ett fåtal undantag. 109 Lög nr. 165/2011 um fjársýsluskatt. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn månatligen och utgör en avdragsgill kostnad vid inkomstbeskatt- ningen. Skattesatsen var av skattebasen för inkomst- , för inkomståret för inkomståren 2014 och 2015. betalade 143 företag generell finansiell aktivitetsskatt. Året därpå var det 152 företag som gjorde det. Till det kommer den speciella finansiella aktivitets- skatten, som är en slags övervinstbeskattning, på av den del av den årliga inkomstskattebasen som överstiger . Avsikten med denna gräns är att skatten ska träffa de större bankerna och inte de mindre finansiella instituten. betalade nio bolag speciell finansiell aktivi- tetsskatt. När den finansiella aktivitetsskatten infördes beräknades vardera komponenten generera skatteintäkter om 2,25 miljarder isländska kronor.110 För taxeringsåren 2014 och 2015 blev skatteintäkterna av den generella finansiella aktivitetsskatten emellertid ungefär 3,5 miljarder respektive . uppgick skatteintäkterna av den speciella finansiella aktivitets- skatten till ungefär 13 miljarder respektive . Beslutet att införa både en generell och en speciell finansiell aktivitetsskatt, och inte enbart en högre generell finansiell aktivitetsskatt på , som ursprungligen föreslogs, var av rent politisk natur. Anledningen till det dubbla systemet har, trots att det delvis avser övervinstbeskattning, enligt isländska uppgifter ansetts vara att det träffar förädlingsvärdet i den finansiella sektorn på ett bättre sätt. Andra fördelar med den dubbla skatten har ansetts vara att den skyddar lägre avlönade arbeten i sektorn och reducerar löneglidning i toppen samt att den är administrativt enkel.111 Från statens perspektiv är emellertid en betydande nackdel med att förlita sig på övervinst som beskattningsunderlag att det finns enorma skillnader mellan de finansiella institutens inkomst- skattebas enligt deras räkenskaper och deras inkomstskattebas enligt den årliga taxeringen. Historiskt sett har den här diskre- pansen varit väldigt stor för isländska finansiella institut, vilket 110Jonasdottir, , Financial Activities Tax in . 111Davidsson, , och Thorleifsdottir, , Financial Sector Taxation in , s. 8. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn genererar väldigt osäkra intäkter av övervinstbeskattningen. Det finns enligt isländska uppgifter ett betydande utrymme för att med olika redovisningsåtgärder undvika övervinstbeskattningen, medan grundskatten inte lämnar något eller litet utrymme för skatte- undandragande. Enligt isländska beskrivningar lobbade den finansiella sektorn hårt mot den ursprungliga finansiella aktivitetsskatten. Ett viktigt led i kritiken var att skatten skulle utgöra ett allvarligt hot mot både löneutvecklingen och jobben, särskilt i det lägre lönespekt- rumet, och leda till ökade räntor för privatpersoner och företag. Ny arbetsmarknadsstatistik innehåller enligt isländska uppgifter inte några belägg för den befarade utvecklingen. Faktum är att den finansiella sektorn var föremål för den största löneökningen bland alla sektorer på , med löneökningar på igenom- snitt , i jämförelse med genomsnittliga i samtliga sektorer. Därmed enligt isländska källor inte sagt att den finansiella sektorn inte påverkas av den finansiella aktivitetsskatten. Överkompensation anses enligt isländska förklaringar allmänt sett utgöra ett bränsle för och ofta leda till ett suboptimalt risktagande, särskilt inom finansbranschen. Den finansiella aktivitetsskatten är enligt isländska uppgifter avsedd att mildra en sådan oönskad utveckling och därigenom främja den finansiella stabiliteten. har de finansiella instituten enligt isländska uppgifter hävdat att den finansiella aktivitetsbeskattningen är en av orsakerna till deras höga driftskostnader. En källa till oro är enligt isländska förklaringar det faktum att lönekostnaderna tenderar att vara proportionellt högre för små företag. Den finansiella aktivitets- skatten kan således enligt isländska källor få oönskade effekter från konkurrenssynpunkt om den skulle höjas mycket. har många transaktioner och tjänster i den isländska finansiella sektorn varit föremål för stämpelskatt. Det inkluderar transaktioner avseende exempelvis värdepapper, låne- avtal, skuldemissioner och försäkringsavtal. IMF rekommenderade 2010 att stämpelskattesatserna reducerades eller att skatterna helt slopades när den finansiella situationen tillät det. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn tas stämpelskatt enbart ut vid finansiella transaktioner av tillgångar. är skattesatsen normalt för juri- diska personer och för fysiska personer.112 Stämpelskatter kan enligt isländska uppgifter inte anses vara en direkt skatt på finansiella institut, men de är en skatt på specifik finansiell aktivitet och i den egenskapen bedöms den isländska stämpelskatten få effekter på de finansiella institutens drift. är inte medlem i Europeiska unionen (EU) och omfattas därför inte av unionsrättens krav på att medlemsstaterna undantar finansiella transaktioner från mervärdesbeskattning (se avsnitt 5.4.2). Även i är emellertid omsättning av finansiella tjänster genom nationell rätt undantagen från sådan beskattning. Någon särskild skatt på finanssektorn finns inte i landet.113 Däremot har flera sådana skatter utretts och föreslagits. föreslog en finanskriskommitté att skulle införa en stabilitetsavgift och en finansiell aktivitetsskatt.114 Efter att förslaget diskuterats tillsattes en särskild skattekommitté för att utreda beskattning av finanssektorn. Kommittén föreslog bl.a. att beskattningsunderlaget för mervärdesskatt skulle utvidgas till att omfatta finansiella tjänster som tillhandahålls mot konkret vederlag, såsom avgifter, kommissioner, etc., inklusive försäkringar. föreslog kommittén en särskild skatt på marginalintäkterna för s.k. marginalbaserade finansiella tjänster utan tydligt vederlag, såsom handel med valuta, obligationer, derivat och liknande, som då borde utformas så att skatten så långt som möjligt får mervärdesskattens neutrala egenskaper.115 I fråga om undantaget från mervärdesskatt för finansiella tjänster medför en skattefördel uttalade skattekommittén bl.a. följande.116 Avsaknaden av avdragsrätt för varor och serviceinsatser 138/2013 um stimpilgjald. 113För en utförligare redogörelse för överväganden vad gäller beskattning i den finansiella sektorn, se t.ex. Rabben, och , Aarne, Norwegian Economic and Legal Report. 116NOU 2014:13 s. 234. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn i finanssektorn innebär att näringsidkares användning av finansiella tjänster överbeskattas. Hushållen underbeskattas, eftersom det mervärde som produceras av den finansiella institutionen inte be- skattas. Kostnaden för finansiella tjänster är därför högre för mervärdesskatteregistrerade personer, medan hushållen köper billigare finansiella tjänster än om dessa skulle varit belagda med mervärdesskatt. I vilken utsträckning den finansiella sektorn som helhet är under- eller överbeskattad beror på fördelningen mellan avdragsberättigade och icke avdragsberättigade kunder. Baserat på beräkningar givet norska förhållanden är genomsnittliga finansiella tjänster billigare jämfört med andra varor och tjänster som är föremål för mervärdesskatt. Detta leder till överanvändning av finansiella tjänster och att den finansiella sektorn är större än vad den skulle ha varit om den omfattades av mervärdesskattesystemet. har den norska regeringen uppskattat att finansiella tjänster, i jämförelse med mervärdesskattepliktiga tjänster, är underbeskattade med . Därvid framhöll regeringen att denna uppskattning bygger på osäkra beräkningar och närmast måste betraktas som en preliminär indikation på storleksordningen av underbeskattningen.117 Med utgångspunkt i siffror har den norska regeringen bedömt att de föreslagna skatteförändringarna kan generera i skatteintäkter, givet den 25-procentiga normalskattesatsen avseende mervärdesskatt.118 Om de föreslagna skatteförändringarna helt återspeglas i priserna på finansiella tjänster, har regeringen också uppskattat att dessa förändringar kan innebära kostnadsbesparingar för företag på . Det beror på att den finansiella sektorn då skulle få rätt att dra av ingående skatt som hänför sig till sådana tjänster, vilket därigenom eliminerar de nuvarande kumulativa effekterna (se avsnitt 5.4.1).119 meddelade den norska regeringen att den kommer att verka för att skattekommitténs förslag genomförs. Efter en parlamentarisk uppgörelse föreslog den norska reger- ingen en finansskatt på löner och vinst.120 Skatten på 1 LS (2013–2014) s. 289–296. 1 LS (2013–2014) s. 295. 1 LS (2013–2014) s. 296. 120Prop.1 LS (2016–2017), 188–195. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn löner tas ut på avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter . Skatten på vinst uppnås genom att bolagsskatten för den finansiella sektorn inte sänks från som för övriga. Syftet med finansskatten är att kompensera för att finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt. Värdet av mer- värdesskatteundantaget är dock fortfarande avsevärt högre än finansskatten. I övriga är det inte ovanligt med särskilda skatter i den finansiella sektorn. har allt fler länder infört sådana skatter. Den fortsatta redogörelsen begränsar sig till even- tuellt förekommande skatter av sådant slag i , , , och . Belgiska företrädare har uppgivit att finansiella tjänster i allmänhet får en fördel av att de har undantagits från mervärdesskatt. har använt sig av den i artikel 137.1 a i mervärdesskattedirektivet föreskrivna möjligheten att ge beskattningsbara personer rätt till valfrihet för beskattning av sådana finansiella transaktioner som avses i 135.1 d i direktivet, d.v.s. transaktioner, inbegripet för- medling, rörande spar- och transaktionskonton, betalningar, över- föringar, fordringar, checkar och andra överlåtbara skuldebrev, med undantag av indrivning av fordringar (se avsnitt 5.4.2). Därutöver har en särskild skatt på börstransaktioner, som är en slags transaktionsskatteliknande stämpelskatt på värde- papper.121 Skatten gäller vissa transaktioner som ingåtts eller utförts i genom en belgisk mellanhand, såvida de är relaterade till börsnoterade fonder, oavsett deras ursprung. Skatten gäller inte vid teckning av nya värdepapper (primärmarknadstransaktioner). 121 Redogörelsen utgår från SEC(2011) 1102 final, vol. 9, s. 2 f. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn Varje försäljning och köp, och i allmänhet varje transaktion mot vederlag (sekundärmarknadstransaktioner). Under förut- sättning att parterna är belgiska beskattas sekundärmarknads- transaktioner två gånger; dels hos köparen, dels hos säljaren. Varje inlösen av egna aktier genom ett investeringsbolag, för- utsatt att inlösen avser kapitaliseringsaktier (”capitalization shares”). Alla typer av finansiella instrument omfattas av skatten, exempelvis aktier, aktier i investeringsföretag och obligationer, men inte derivatinstrument. För att vara beskattningsbar måste dock transaktionen avse börsnoterade fonder. Sådana fonder avser alla marknadsnoterade värdepapper, som genom sin natur kan göras till föremål för handel på organiserade marknadsbörser. Som en konsekvens av det är också OTC-transaktioner beskattningsbara. Skatten tas inte ut om inte någon belgisk mellanhand agerar in- om ramen för sin verksamhet med avseende på transaktionen (som köpare eller försäljare av värdepapper). Med mellanhand förstås varje person vars yrkesverksamhet består i att utföra börs- transaktioner eller OTC-transaktioner. Skattebasen skiljer sig åt för olika typer av transaktioner och utgör: För förvärv eller inköp, det belopp som ska betalas av köparen efter avdrag för provisionen. För försäljning, det belopp som tas emot av säljaren eller överlåtaren, utan avdrag för provisionen. För inlösen av egna kapitaliseringsaktier från en SICAV122, substansvärdet (”Value”), utan avdrag för avgifter. I vissa särskilt föreskrivna fall gällande SICAV med EU-pass ska skattebasen minskas med den källskatt som innehålls. Skattesatsen varierar beroende på vilken typ av transaktion som beskattas. Skatten är som huvudregel (med ett tak på per transaktion). En skatt på (med ett tak på per transaktion) tas ut för kapitaliseringsaktier i 122 Kollektiv investeringsplan. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn investmentbolag och (med ett tak på per transaktion) för andra värdepapper såsom aktier. Det finns också ett antal specifika undantag från skatten, bland vilka de viktigaste i praktiken gäller dels transaktioner som görs för egen räkning, s.k. proprietary trading, d.v.s. egenhandel, av vissa finansiella institutioner, exempelvis banker, försäkringsföretag, organisationer för finansiering av pensioner och företag för kollektiva investeringar, dels transaktioner som görs för egen räkning av utländska skattebetalare. Skatten ska normalt betalas till de belgiska skattemyndigheterna av den ansvariga förmedlaren senast månaden efter den månad då transaktionen genomfördes. Skatten ska sedan bekräftas av den som avslutade eller utförde transaktionen. har en allmän löneskatt, som såvitt avser den finansiella sektorn kan liknas vid en finansiell aktivitetsskatt,123 och därtill en finansiell transaktionsskatt. Dessa skatter behandlas kortfattat i det följande. har en allmän löneskatt (”taxe sur les salaires”) som tas ut av arbetsgivare som inte är mervärdesskattskyldiga eller som inte varit mervärdesskattskyldiga avseende av sin omsättning under det föregående året.124 För skattskyldighet krävs att arbetsgivaren har hemvist eller är etablerad i . Undan- tagna från skatteplikt är företag vars omsättning understiger vissa tröskelvärden (som utgjorde för försäljning av varor och för tjänster). 123Se bl.a. SEC(2011) 1102 final, vol. 9, s. 13 f. och Almenberg, och , , Skatt på finansiella transaktioner, s. 504 f. 124La loi n° 66-10 du 6 1966 portant réforme des taxes sur le chiffre d’affaires och la loi n° 68-1043 du 29 novembre 1968 relative à diverses dispositions d’ordre économique et financier. Se även t.ex. SEC(2011) 1102 final, vol. 9, s. 13 f. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn För arbetsgivare som är delvis mervärdesskattepliktiga tas skatten ut i proportion till omfattningen av undantaget från mer- värdesskatteplikt. Skattebasen är i princip densamma som basen för socialavgifter. Den består av bruttolönen, före avdrag för arbetstagarens nationella försäkringspremie, inklusive traktamente, bonus och naturaförmåner. Ersättning som betalas av det offentliga är undan- tagen, så länge det inte leder till att konkurrensen snedvrids. Ersättning till lärlingar är helt eller delvis undantagen, beroende på antalet anställda. Dessutom är ett antal andra ersättningar undan- tagna. Det gäller i huvudsak sådan ersättning som betalas i samband med utbildning av arbetstagare och incitament för att anställa arbetslösa. Arbetslöshetsersättning och liknande ersättningar ingår inte i skattebasen. För individuella bruttoårs- löner som utgör 7 714–gäller i stället skatte- satsen , för 15 402–skattesatsen 13,60 pro- cent och för och därutöver skattesatsen . Det finns reducerade skattesatser för utomeuropeiska territorier. Om den årliga skatten understiger får arbets- givaren en skattereduktion. För ideella föreningar tillämpas särskilda skattelättnader. Skatten är avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Liksom den danska lønsumsafgiften är den franska allmänna löneskatten generellt utformad i syfte att adressera vad som uppfattas som underbeskattning av företag till följd av mervärdes- skatteundantag (se avsnitt 6.3.1). Båda dessa skatter är därför brett utformade och inte begränsade till respektive länders finansiella sektorer.125 utgjorde skatteintäkterna , mot- svarande av BNP. Finansinstituten står för av skatteintäkterna. 125 Larking, , Overview of Taxation of the Financial Sector, s. 47. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn Vidare har en finansiell transaktionsskatt, som i huvud- sak omfattar följande.126 Förvärv av aktierelaterade värdepapper i publika bolag som är etablerade i och vars börsvärde över- stiger (omfattades ungefär 110 företag). Skattesatsen utgjorde från början av vederlaget, men har numera höjts till av vederlaget. Beskattning sker även vid handel med aktier utanför . Ordrar som kännetecknas av att de skickas för att sedan ändras eller upphävas som understiger tröskelintervallet en sekund. Skattesatsen utgör på avbrutna ordrar när de överstiger ett visst tröskelvärde. ”Credit default swaps” (CDS). Köp av derivatinstrument som ställts ut av företag med verksamhet i av en fysisk eller juridisk person med hemvist i . Skattesatsen utgör av det nominella värdet av det underliggande kontraktet. Likt den brittiska stämpelskatten (se avsnitt 6.3.8) omfattas endast aktier utgivna av fransketablerade bolag, vilka dessutom ska vara publika och av viss storlek. Däremot upprätthålls inte den princip som tidigare framhärdat om att alla marknader, alla aktörer och alla instrument ska omfattas, eftersom emissioner och överlåtelser inom en företagsgrupp, vissa finansiella instrument, exempelvis alla typer av derivat, och en del aktörer, såsom s.k. market makers, undantas från beskattning. Detta har ansetts vara förenat med en risk för ökad handel med obeskattade subsidierade instrument. Högfrekvent handel är den mest lättflyttade typen av transak- tioner eftersom sådana transaktioner inte är inriktade på långsiktiga investeringar utan små marginaler och därmed kan substitueras på 126 La loi n° 2012–354 du de finances rectificative pour 2012. Se även t.ex. , , En europeisk skatt på finansiella transaktioner, s. 11–13, med där angivna hänvisningar. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn Avsikten med skatten i denna del är att den ska vara handlingsdirigerande för att minska vad som anses utgöra skadliga transaktioner. Skatten uppskattades generera skatteintäkter om under 2013.127 har en regional produktionsskatt, som såvitt avser finansiell verksamhet kan betecknas som en finansiell aktivitetsskatt.128 har också en finansiell trans- aktionsskatt. har en regional produktionsskatt för de som bedriver kommersiell verksamhet (”Imposta Regionale sulle Attività Produttive”, IRAP).129 Skatten infördes för att ersätta flera befintliga skatter, har en viss koppling till mervärdesskatte och tas ut på ett beskattningsunderlag som motsvarar beskattnings- underlaget för finansiell aktivitetsskatt, varför den är av intresse även om den inte enbart avser mervärdesskattebefriad verk- samhet.130 Skattskyldigheten omfattar aktiebolag, handelsbolag, kom- manditbolag och andra som till uteslutande eller huvudsakligt ändamål har att bedriva näringsverksamhet, inklusive fysiska personer som bedriver kommersiell verksamhet och vissa jord- brukare. Även statliga institutioner omfattas av skatten. Beskatt- ningsunderlaget utgör värdet av nettoproduktionen, vilket definieras som redovisad vinst plus lönekostnader. Det finns flera undantag från skatten, exempelvis vad avser värdepappersfonder och pensionsfonder. 127EUobserver, launches financial transaction tax. 128Se bl.a. SEC(2011) 1102 final, vol. 9, s. 15, och Larking, , Overview of Taxation of the Financial Sector, s. 47. 129Redogörelsen utgår i huvudsak från SEC(2011) 1102 final, vol. 9, s. 15. 130Jfr , m.fl., The Financial Activities Tax, s. 130. Metoder för särskild beskattning i den finansiella sektorn Avdrag medges för kostnader för exempelvis arbetskrafts- försäkringar och personer med funktionshinder. Dessutom medges avdrag med per anställd för maximalt fem anställda (vissa regioner tillämpar dock en avdragsrätt om maximalt för varje anställd). Detta gäller enbart för företag vars inkomst understiger . Skattesatsen är som huvudregel . Regionerna har dock möjlighet att höja skattesatsen med upp till en procentenhet. För banker och finansiella företag är skattesatsen och för försäkringsföretag är den . Skatten får inte dras av i inkomstbeskattningen. uppgick skatteintäkterna till , motsvarande av BNP. IRAP kan inte karaktäriseras som en sådan omsättningsskatt som är oförenlig med unionsrätten (se avsnitt 5.4.2). EU-dom- stolen har slagit fast att förbudet mot att, utöver tillåten mer- värdesskatt, införa andra skatter eller avgifter som karaktäriseras som omsättningsskatter inte utgör hinder för att behålla en skatt som har sådana kännetecken som IRAP.131 Därvid uttalade EU-dom- stolen bl.a. följande. Medan mervärdesskatten tas ut vid varje trans- aktion på försäljningsstadiet och medan den till sitt belopp är proportionell mot priset för tillhandahållna varor eller tjänster, är IRAP däremot en skatt som tas ut på nettovärdet av produktionen i företaget.