sou · H4B389 · 2016-12-15 00:00:00 — En annan dimension är också vad staten samlar in och vad som samlas in av företag eller andra aktörer i civilsamhället. Ett sätt att i denna kontext se på hur data får användas är att hävda att integritet inte bara handlar om att hindra data från att sam- 42Bylund, (2016), Datadriven digitalisering – översikt och strukturering i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 43Ekholm, (2016), Det digitala samhällskontraktet i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… las eller användas, utan att det i allra högsta grad handlar om att öka transparensen i vem som använder data, och hur. Framför allt handlar det om att stärka individens rätt till sin egen data.44 Som beskrivits ovan kan personlig integritet anses handla att ha kontroll över när man ska ”bli lämnad ifred”, alltså inte om att alltid ”bli lämnad ifred”. Det centrala är då att ge medborgare möjlighet att påverka vilken data som lagras och används. Huruvida det valet sker i form av ett opt-in system där det krävs ett aktivt val för deltagande, eller ett opt-out system, där medborgare måste aktivt välja att avstå, spelar mindre roll ur ett integritetssammanhang. Det viktiga är att ge medborgare tydlig information om hur deras data används och varför, samt ge medborgarna möjlighet att välja vilken data som ska delas och vilken som ska förbli privat.45 En utmaning är hur man ska formulera vilken användning av data som medborgarna ska ge sitt godkännande till. En verklig individanpassning av tjänster förutsätter ett relativt långtgående utbyte av information t.ex. mellan olika myndigheter. I och med att informationen vidarebehandlas kommer det skapas ny information, som kan användas till helt andra syften än de som den ursprungliga informationen samlades in för. Dörren är då öppnad för så kallad ändamålsglidning, alltså för att information som samlats in i ett specifikt syfte stegvis används för andra syften.46 Bör staten ha förtroendet att hantera medborgarnas data? En annan lösning som förs fram är att staten bör få förtroende att hantera data. Antalet variabler som kommer att finnas i en modernt driven välfärdsstat kommer antagligen överskrida flera hundra tusen, och ständigt öka. Att då inhämta samtycke blir ohanterligt, mängden information som finns lagrad om oss passerade en nivå som är rimlig för människor att hantera, ännu mindre god- 44Isaksson, (2016), Infrastruktur för ett digitalt samhälle i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 45Jebari, (2016), Digitaliseringen och välfärden: nya möjligheter och utmaningar i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 46Heidbrink, (2016), Den enskildes frihet, styrning av byråkratin och det allmännas roll i en digitaliserad tid i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… känna.47 Som beskrivits ovan kan normförändringar ske snabbt, och en lagstiftning som är förankrad i kontroll av personlig integritet måste även förhålla sig till de medborgare som har en mer tillåtande inställning till datainsamling, och inte enbart anpassa sin politik till de medborgare vars syn är den mest restriktiva. T.ex. avvisas många patienters önskemål om att slå ihop deras journaler, med hänvisning till den personliga integriteten. Det finns en risk att man uppfattar att det är etiskt oproblematiskt att inte samla in data, även när det finns en ansenlig andel av medborgarna som vill att deras data ska samlas in för att kunna förbättra deras offentliga service.48 Men om staten får förtroende att samla in data, vad händer då om staten är god? Historien ger en mängd exempel på regimer där man är glad över att staten inte hade tillgång till de möjligheter att ha information om sina medborgare som digitaliseringen ger. Med detta i beaktande blir slutsatsen av de historiska erfarenheterna att förvaltningen bör ges de maktmedel som behövs för att den ska kunna fungera hyggligt effektivt, men inte mer. Allt som kan göras i effektivitetshänseende bör inte göras, just för att det ska finnas grus i förvaltningsmaskineriet om och när staten inte längre vill alla medborgares väl.49 3.3.6Det behövs en bred debatt om digitaliseringens möjligheter och risker i förhållande till personlig integritet Kunskapssammanställningarna har tydligt visat att det inte finns några enkla eller tydliga svar på frågan om vad personlig integritet innebär i ett digitaliserat samhälle. Det innebär svåra avvägningar mellan att utveckla välfärdstjänster som kommer förbättra livet för många medborgare och att ge staten större insyn i den personliga sfären. Det finns också många frågor kring hur en förvaltning som fattar individualiserade beslut skulle se ut, styras och kunna ställas till svars. 47Ekholm, (2016), Det digitala samhällskontraktet i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 48Jebari, (2016), Digitaliseringen och välfärden: nya möjligheter och utmaningar i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 49Heidbrink, (2016), Den enskildes frihet, styrning av byråkratin och det allmännas roll i en digitaliserad tid i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Det är helt centralt att det förs en bred och grundläggande debatt kring vad personlig integritet innebär och vilka förväntningar medborgare har på statlig förvaltning i det digitala samhället. 3.3.7Hantering av kunddata påverkar även konsumenters förtroende för företag Även inom näringslivet öppnar digitaliseringen och de ökade möjligheterna att samla in och analysera information upp för att utveckla nya tjänster, affärsmodeller och produktionsmetoder. Men digitaliseringen för också med sig risker för företagen, och hur dessa hanteras har betydelse både för företagen och för konsumenterna. Digitaliseringen kan ha kommit att förändra styrkerelationer mellan företag och konsumenter, och företagen bör se datahantering som en strategisk fråga.50 Kunddata får ökad betydelse i relationen mellan företag och kunder Kunddata, både personuppgifter och uppgifter om kunders köpbeteenden, får allt större betydelse för företag. För vissa företag är sådana uppgifter till och med en av deras största tillgångar. Möjligheterna att samla in och analysera data har utvecklats enormt. I och med att kostnaderna för insamling minskat till nära noll begränsas inte heller insamlingen av ekonomiska skäl. Det innebär att beslut om data kan tas längre ner i organisationen och att företag samlar in och sparar data de inte behöver, eftersom den kan vara bra att ha . Dataminimeringsprincipen51 som ingår i EU:s dataskyddsförordning syftar till att begränsa sådan överdriven datainsamling. En begränsning är dock att förordningen överlåter till företagen att avgöra vad som är nödvändigt för verksamheten. Risken finns att det blir företagens intressen som i praktiken kommer att överordnas konsu- 50Avsnitt 3.3.7 bygger på Lakomaa, (2016), Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. 51Principen anger att data som samlas in ska vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till ändamålet. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… ger förordningen konsumenterna ökade möjligheter att hävda sin rätt, exempelvis genom möjligheter till grupptalan eller annan kollektiv handling. Ökad konkurrens innebär också att konsumenterna får större möjligheter att rösta med fötterna och välja bort företag vars hantering av kunddata de ogillar. Företags allt mer omfattande insamling och användning av kunduppgifter innebär alltså å ena sidan att företagen kan erbjuda nya tjänster, å andra sidan en risk för att kunderna överger företaget om kunduppgifter missbrukas eller sprids. Anseende är en allt viktigare strategisk fråga för företagsledningar Risken för att brister i hanteringen av kunddata skadar ett företags anseende ses inte alltid som en strategisk fråga. Men ett företag som förlorar kundernas förtroende kan snabbt gå från att vara världsledande till konkursmässigt. Digitaliseringen gör att tiden mellan ett förtroendeskadligt agerande och kundernas reaktion förkortas, liksom att information om agerandet får större och snabbare spridning. Företag löper dessutom risk att drabbas av betydande anseendeskada även när de inte medvetet har gjort något olagligt eller omoraliskt. Det gäller exempelvis reaktioner på externa intrång där kunduppgifter sprids. Forskning visar att kunder och anställda reagerar starkt på missbruk av kunddata.52 Även spridning av anonymiserad data uppfattas som negativt, och de påtagligt negativa attityderna till vidarespridning av kunddata bestod även om kunderna godkänt vidarespridning genom att acceptera användaravtal. Annan forskning visar att det kan finnas diskrepanser mellan hur konsumenter agerar och hur de tycker. Konsumenter kan använda en tjänst eller handla hos en viss leverantör även om de inte är nöjda med hanteringen av kunduppgifter eller företagens sätt att rikta reklam, så länge alternativ saknas. Detta kan dock företag inte räkna med annat än på kort sikt. 52 , R., Lakomaa, E., Dellham, D., & , D. (2016). Anseenderisker och dataskydd. in R. (Ed. ), Risker och riskhantering i näringsliv och samhälle. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Vad kan då företag göra för att minska risken för att deras anseende skadas? Redan insikten att de kan drabbas av anseendeskada som en följd av hur de hanterar data är sannolikt värdefull. En åtgärd som många företag direkt skulle kunna implementera är dataminimering, i synnerhet företag som inte har vidareförsäljning av data som affärsidé. Det innebär att endast uppgifter som är nödvändiga för verksamheten samlas in. Detta kan även kompletteras med lagringsminimering, dvs. att databaser gallras . Många av de ovan beskrivna riskerna kan sannolikt också undvikas eller minskas om avvägningar görs på ledningsnivå. Hanteringen av kunddata bör alltså vara en strategisk fråga, så att företagen fattar uttryckliga beslut om vilka insamlings- och lagringspolicyer som ska gälla. Slutsatsen är inte med nödvändighet att företagen måste sluta samla in och använda data om sina kunder, utan att de måste göra informerade beslut om hur detta sker. Konsumentfrågor i nytt ljus Ur ett samhällsperspektiv är det viktigt att uppmärksamma att digitaliseringen kan ändra styrkeförhållanden mellan parter, skapa informationsasymmetrier och ändra incitamentsstrukturer. Det kan gynna konsumenter genom ökade valmöjligheter, bättre information och mer konkurrens. Det kan dock medföra att dagens konsumentskyddslagstiftning inte längre tjänar sitt syfte. Ett exempel är när kunddata sprids utan att det är det insamlande eller lagrande företagets avsikt, exempelvis genom dataintrång eller slarv. Ett inbrott i en butik drabbar företaget direkt, men kunden lider normalt ingen skada. En stöld av kunddata behöver däremot inte alls drabba företaget, men drabbar kunden. kan dock även företaget skadas genom att kundernas förtroende för företaget minskar. Det kräver dock att kunderna känner till det, vilket inte alltid ligger i företagens intresse. När det gäller konsumenträtten har den digitala utvecklingen inneburit en försvagning av konsumentens ställning. Detta beror enligt forskare på att konsumentintresset och andra enskilda intressen ofta har definierats bort när man har gjort avvägningar mot andra intressen, både när det gäller relationen till företag och till staten. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… Det finns ett flertal förslag på hur konsumenternas ställning skulle kunna stärkas, som krav på obligatorisk incidentrapportering, obligatorisk rapportering av sårbarheter och att företag är tvungna att inhämta kunders godkännande innan insamlade data bearbetas eller sprids vidare. 3.4Utbildning och livslångt lärande i en digital tid I informations- och kunskapssamhället är utveckling och spridning av kunskap en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och omställningsförmåga.53 Det påverkar vilka krav som ställs på medarbetare i företag och offentlig sektor, och gör att individers kontinuerliga utveckling av kunskap och kompetens är nödvändig i samhället och på en global arbetsmarknad i ständig förändring. Kompetensutveckling kommer vara angeläget för alla på arbetsmarknaden, oavsett om man har arbete eller är arbetslös. En utmaning framöver är hur ansvar, utformning och finansiering av kompetensutveckling ska fördelas mellan staten, offentliga och privata arbetsgivare, akademi och den enskilde. 3.4.1En arbetsmarknad under förändring Digitaliseringen, automatisering och robotisering förändrar arbetsmarknaden i grunden och leder till att många yrken försvinner, medan andra yrken förändras och nya tillkommer. Det har gjorts olika beräkningar på hur många jobb som kommer att försvinna under de närmaste två decennierna till följd av digitalisering, och en andel på mellan har uppskattats för den svenska arbetsmarknaden.54 Till skillnad från tidigare strukturförändringar så sker förändringen av arbetsmarknaden nu brett och berör de flesta sektorer . Utvecklingen går dessutom från att personer har 53Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. 54Se t.ex. , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, s. 123, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Fölster, S., (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av . Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… fasta anställningar till att allt fler är egna företagare och har tillfälliga anställningar. har alltså arbetssätt, tekniker och arbetsinnehåll utvecklats på ett sätt som avsevärt påverkar företagens krav på kompetens hos sina medarbetare. Företag måste hantera dessa kompetenskrav för att bibehålla eller stärka sin konkurrenskraft, till exempel genom lärande på jobbet, vidareutbildningar eller rekrytering av ny kompetens. Även i offentlig sektor förändras kompetenskraven. Det innebär en betydande utmaning att matcha arbetsmarknadens utbud och efterfrågan på kompetens. råder brist på arbetskraft och arbetslöshet, eftersom många arbetslösa saknar tillräcklig utbildningsnivå eller kompetens för att ta de lediga jobben. Digitaliseringen anses vara s.k. skill-biased, vilket betyder att den gynnar högutbildade mer än lågutbildade.55 De nya arbeten som skapas i och med digitaliseringen kommer framför allt de med högre utbildning tillgodo. Utvecklingen kommer sannolikt leda till att yrken som kräver medelhög utbildning och som har rutinartade arbetsuppgifter i snabbast takt kommer ersättas av automatisering och robotisering en s.k. ”middle jobs squeeze”. Det skapar ytterligare konkurrens om, och lönepress på, låglönejobben.56 Risken är att klyftor växer mellan olika grupper i samhället med olika utbildningsnivå, vilken är en utmaning som samhället behöver möta.57 55Se t.ex. , B och , T (2015) Digital disruption at work, s. 127, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Moretti, E (2013) The New Geography of , Mariner Books, . 56Se t.ex Felländer, (2015) Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, s. 76, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 57Se t.ex. , B och , T (2015) Digital disruption at work, s. 121, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… 3.4.2Modeller för vuxnas kompetensutveckling Olika förslag för att möta arbetsmarknadens behov av kompetensutveckling I takt med de stora förändringarna på arbetsmarknaden har en rad förslag lanserats för att lösa det ökade behovet av att förändra arbetskraftens kompetens.58 Det har kommit förslag på kompetenskonton, kompetensförsäkring och kompetensstiftelse. Det har varit statliga utredningar, fackliga organisationer och enskilda opinionsbildare som i olika sammanhang har drivit frågan. Det går att urskilja ett antal särdrag och skilda ståndpunkter i förslagen: •En utgångspunkt är att se till individens intresse och bedömning av behovet av kompetensutveckling – en annan är att utgå från den globala konkurrenssituationen och vilken kompetens som nation behöver. •En modell är att använda kompetenskonton till vilka individen själv gör insättningar med rätt till skatteavdrag – en annan är att genom kollektivavtal komma överens om avsättning till kompetensutveckling. •Det kan vara en stor bredd i godkänt utbildningsutbud, från universitetskurser till hobbybetonade studier – men det går också att göra en snävare avgränsning av vilka utbildningar som kan finansieras med kompetensförsäkring. •Vissa initiativ koncentrerar sig på själva kompetensutvecklingen – andra har även sett behov av vägledning, rådgivning och kartläggning av befintlig kompetens. •Några har ansett att individen själv ska välja när och till vad kompetensförsäkringen ska användas – andra har pekat på behovet av en samhällelig bedömning av kompetensbehovet hos individerna. •Vissa har ansett att statens uppgift ska begränsas till att bidra med finansiering – andra har ansett att staten bör ta ett större ansvar för att kompetensutvecklingen kommer till nytta. 58 Avsnitt 3.4.2 bygger på , (2016), Modeller för vuxnas kompetensutveckling i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… •En uppfattning är att utbildningsutbudet är tillräckligt – en annan är att utbudet behöver kompletteras med kompetensutveckling som efterfrågas i arbetslivet. Bland de olika förslagen kan här nämnas en statlig utredning om ett generellt system för individuell kompetensutveckling som presenterades i början av 2000-talet.59 Utredningen föreslog ett nytt avdragsgillt individuellt kompetenssparande (IKS), med skatteregler som i princip skulle vara desamma som för pensionssparande och pensionsförsäkring. kan ett förslag från Analysgruppen för arbete nämnas. Analysgruppen ansåg att förmågan att svara upp mot framtidens behov av kontinuerlig kompetensutveckling i hela arbetslivet är avgörande för konkurrenskraft, välstånd och sammanhållning. Gruppen föreslog en allmän och obligatorisk kompetensförsäkring för hela arbetsmarknaden som skulle ge ekonomiska förutsättningar för den enskilde att mitt i arbetslivet delta i kompetensutvecklingsaktiviteter.60 Frågan om hur kontinuerlig kompetensutveckling för vuxna i arbetslivet kan organiseras och finansieras är fortfarande i högsta grad aktuell. För att utforma en modell behöver man göra ett antal vägval och överväganden, t.ex. om kompetenssparandet ska vara individuellt eller kollektivt, om det ska finnas en organisation för kompetensutveckling som täcker hela arbetsmarknaden eller flera sektorsvisa organisationer, vilken typ av utbildning som ska kunna finansieras m.m. 3.4.3Utbildningssystemets förutsättningar för livslångt lärande Förändringarna av arbetsmarknaden innebär att högre utbildning i allt högre grad möter krav på att vara flexibel och svara mot kunskaps- och kompetensbehov i arbetslivet. För att ska kunna möta samhällsutvecklingen behöver frågor om vad som är relevant innehåll i högre utbildningar, hur formerna för lärandet bör utvecklas 59Individuellt kompetenssparande – IKS – med start ( SOU 2000:119). 60Analysgruppen för arbetet (2016), Arbetet . Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… och förnyas samt vilken kunskap och kompetens som de studerande ska få genom utbildningarna tas på stort allvar. Den svenska högskolans särdrag öppnar för kompetensutveckling Högskolan har av tradition flera syften, som är etablerade och självklara inom högskolan.61 Dessa fångas i ett citat av dåvarande utbildningsministern ur ett förarbete till den stora högskolereformen 1993: Högskoleutbildning har olika syften, dels examensinriktad som förbereder för mer eller mindre preciserad yrkesverksamhet utanför högskolan eller för forskarutbildning, dels allmänt kompetenshöjande studier som fortbildning och vidareutbildning eller individuell utveckling. Både efterfrågan och tillgång på högskoleutbildade har ökat kraftigt och beräknas fortsätta att öka. /92 har antalet examinerade vid högskola mer än fördubblats till 2014/15, från 31 600 till 67 900 personer. Antalet examina har ökat ännu mer, från 32 100 till 80 900 examina. Tillskottet av högskoleutbildade överstiger antalet pensionerade med högskoleutbildning, dvs. utbildningsnivån på arbetsmarknaden ökar och sprider sig till alltfler branscher. De högskoleutbildade som tillkommer har dessutom en längre högskoleutbildning än gårdagens generation. Debatten om livslångt lärande och kompetensutveckling har varit omfattande i men svagare i . Detta kan, åtminstone delvis, bero på att har haft ett bättre utgångsläge än andra länder. Den svenska högskolan har nämligen särdrag som gör att dess organisation och utbud är väl anpassat för fort- och vidareutbildning, kompetensutveckling och livslångt lärande: •Den svenska högskolan är bred, vilket betyder att stora utbildningsområden som tidigare funnits utanför universitet och högskola nu är integrerade i den ordinarie högskolevärlden. Hit hör framför allt de stora lärarutbildningarna och de korta och medellånga 61 Avsnitt 3.4.3 bygger i huvudsak på Haikola, (2016), Högskola och livslångtlärande – vilken roll bör högskolan spela för att svara mot kunskapssamhällets behov av kompetensutveckling? i Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter, SOU 2016:85. Kunskapssammanställning om digitaliseringens effekter… vårdutbildningarna och även korta ingenjörsutbildningar. Många länder i omvärlden har genomfört liknande reformer, men få har varit lika långtgående som i . Den svenska högskolans bredd skapar förväntningar på motsvarande bredd när studenterna återkommer för fort- och vidareutbildning och kompetensutveckling. •Den svenska högskolan är kursbaserad efter att man i högskolereformen 1993 ersatte utbildningslinje/program med kurs som basenhet i utbildningen. Det kursbaserade systemet och möjligheten att bygga sin egen examen skiljer från omvärlden. Det stora utbudet av kurser som kan sökas av personer som är verksamma i yrkeslivet öppnar för att högskolans hela utbud kan nyttjas för fort- och vidareutbildning. •Den svenska arbetsmarknaden har få legitimationsyrken. I är det få yrken där det är reglerat i lag vad som krävs för att få arbeta i yrket. De yrken som trots allt är reglerade finns inom hälso- och sjukvården och även läraryrken. I flera andra europeiska länder är regleringen av såväl yrke som yrkestitlar betydligt mer omfattande. Den avreglerade arbetsmarknaden gör att högre utbildning kan leda till många olika yrken, kompetensutvecklingen för ett visst yrkesområde blir öppnare och yrkesväxling underlättas. Utbildningsutbudet för livslångt lärande Det är inte bara grunddragen i högskolans organisation som är till gagn för livslångt lärande utan det finns också ett stort antal utbildningsformer som möjliggör detta. Den utbildningsform som framför allt lämpar sig för livslångt lärande är den fristående kursen, som definieras just av att den ges fristående och inte är bunden till ett flerårigt program. Utbudet av kurser som kan läsas fristående är stort, 14 000 kurser. Antalet har fördubblats , men denna växande trend bröts 2010/11 på grund av den politiska inriktningen att studenter bör läsa mer sammanhållna program med tydlig yrkesinriktning, samt att studenterna själva i ökad utsträckning efterfrågade programformen. Ändå utnyttjas fristående kurser av 70 000 helårsstudenter, dvs.