sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — 31 /huvudmeny/omtillvaxtverket/resultat/avslutadeprogram/foreta- garemedutlandskbakgrund/faktaochpublikationer.4.6a7dfe9a134cd71cae180003426.html 32 Ljungar, (2007). 33 SCB (2015a). 34 SCB, /2015b). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation av nyanlända flyktingar har högskoleutbildning, vilket 2015 motsva- rar cirka 20 000 personer. Detta kan vara ett värdefullt tillskott för svenska företag. Innovativa och tillväxtstarka kluster har i forsk- ningen visat sig främjas av mångfald och multietnicitet.35 Förmed- lingstjänster som appen Just arrived är värdefulla tillskott för att klara en inslussning på arbetsmarknaden. Rörligheten hämmas dock av bristen på bostäder i stora delar av landet. presenterade 2015 en rapport som visade att drygt hälften av de 600 företag med 5–200 anställda som intervjuats ansåg att bostadsbristen försämrade deras möjlighe- ter att rekrytera kompetent personal. Enligt företag i studien så är förutsättningarna för att hitta uthyrningslägenheter betydligt bättre i exempelvis , och . Bostadssituationen bi- drar till att försämra position i internationella rankingar. För att komma tillrätta med det akuta problemet presenterar han- delskammaren fyra föreslag; omreglering av hyressättningssystemet, ökat utbud av andrahandsobjekt, alternativa bostadsformer och fler bostadshotell.36 4.4Samhällsutmaning 3: Klimat, miljö och energieffektivisering har den globala uppslutningen för att hejda klimat- försämringen påtagligt ökat. Den kan sägas ha kulminerat med Paris- överenskommelsen om att begränsa jordens upp- värmning till ”betydligt under två grader” vilket i praktiken omtolkats till . Trovärdigheten har ytterligare tilltagit genom och USAs försäkran om att de kommer att skriva under . Olika ekonomisk-politiska instrument som koldioxidskatter och handel med utsläppsrättigheter har med skiftande resultat prövats runt om i världen. I EU har tilldelningen av utsläppsrättigheter varit alltför generös, vilket pressat ner priserna på dessa, som mycket av tung industri varit undantagen eller haft särskilda villkor. 35 Immigration kan påverka ett lands produktionsmönster. mottog ett stort antal emigranter från . Dessa integrerades förhållandevis smidigt i den israeliska ekonomin men det hade återverkningar på specialisering. Det är alltså svårt att vid stora inflöden av en viss kompetens behålla samma specialisering i näringslivet (Gandal m.fl. 2000). 36 (2015), Företagen pressas av bostadskrisen, En rapport om en akut kris, Rapport 2015:6. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Allt mer har insikten sjunkit in att en varaktig reducering av växthus- gaser kräver entreprenörskap och radikala innovationer som innebär att alternativa energikällor till fossilbaserade bränslen kan konkur- rera på marknadsmässiga villkor. En transformativ process är nödvändig. Behovet av energieffekti- visering och alternativa energikällor har varit angelägna ämnen i sam- hällsdebatten , men troligen aldrig lika väl för- ankrad i näringsliv och samhälle som . Företagsledare, politiker, forskare och andra samhällsaktörer runt om i världen har i ökad ut- sträckning insett nödvändigheten av samverkan för att lösa de glo- bala utmaningarna med klimatpåverkan och minskande naturresur- ser.37 finns det betydande orosmoln. Trots att en rad länder sagt sig vilja begränsa uppvärmning fortsätter utsläppen. I en rapport från Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) konstate- ras att de globala utsläppen av växthusgaser har ökat snabbare än under de tre föregående decennierna, trots ett ökande antal policyinitiativ för att minska klimatpåverkan.38 Och en- ligt en rapport från (2014) uppskattar Analytica att koldioxidutsläpp ökar , allt i städer utanför OECD39. För del bidrog vi med växthusgaser un- der 2015, vilket dock är en markant minskning () . Faktorer bakom den utvecklingen är framför allt övergång från oljeeldade värmepannor till användning av el och fjärrvärme vid upp- värmning av bostäder och lokaler, deponiförbud för vissa typer av avfall och utsläppsminskningar inom industrin. En tredjedel av Sve- riges utsläpp av växthusgaser kommer från inrikes transporter, främst personbilar och tunga fordon. mins- kade utsläppen från personbilar till följd av mer en- ergieffektiva bilar och ökad användning av biobränsle. ökade utsläppen från tunga fordon, d.v.s. lastbilar över , med 15 procent.40 Dessutom utgör de klimatpåverkande utsläppen från vår import en stor och växande del av de totala konsumentbaserade utsläppen. har andelen utsläpp som sker 37 Se även (2016). 38 IPPC (2014). 39 (2014). 40 (2015). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation i andra länder, men orsakas av svensk konsumtion, ökat med 50 pro- cent. har de konsumtionsbaserade utsläppen i , minskat med trettio procent.41 Delningsekonomin är ett medel för att öka resurseffektiviteten och på så vis bidra till mindre miljöpåfrestningar. Ett annat alternativ som allt oftare lyfts fram för att bemöta klimatutmaningen är cirku- lär ekonomi och/eller cirkulär produktion. EU anser det vara det viktigaste verktyget för att hantera utmaningar inom miljö- och kli- matområdet och för att öka resurseffektivisering. har en lång tradition av regleringar och incitament (framför allt skatter) inom miljö- och energipolitiken (deponi, biobränsle, koldioxid, gödnings- medel, m.m.) och har också ett samverkanspro- gram för cirkulär och biobaserad ekonomi.42 På en övergripande nivå har det ambitiösa så kallade gene- rationsmålet för miljöpolitiken ”att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser.”43 Till detta har lagts 16 miljökvalitetsmål som respektive myndighet ansvarar för och som samordnas av . Vi inleder med att definiera cirkulär ekonomi och därefter följer en presentation av de olika EU-initiativ som lanserats och slutligen våra förslag. 4.4.1Vad innebär en cirkulär ekonomi? I en cirkulär ekonomi, eller ett kretsloppssamhälle, ökar fokus på att designa produkter och tillverkningsprocesser på ett sätt som under- lättar återanvändning, reparation, renovering och återvinning av ma- terial och produkter.44 Det som tidigare betraktades som avfall kan användas som resurser, resurseffektiviseringen kan öka (figur 4.1). 41 (2015a). 42 Se t.ex. och (2016). 43 Regeringens definition av generationsmålet. 44 används även begreppet 3R – Reduce, Reuse, Recycle för att illustrera tre nivåer på cirkuläritet. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Idén om att ersätta den dominerande ekonomiska linjära model- len med en kretsloppsekonomi är långt ifrån ny.45 Emellertid tycks begreppet ha vunnit gehör i en bredare krets efter en rapport som relativt (2012) släpptes från . I rapporten hävdas att cirkulär ekonomi bidrar till positiva miljö- aspekter i form av effektivare resursanvändning och minskning av utsläpp och avfall, utan att negativt inverka på ekonomisk utveckling eller sysselsättning. I rapporten beskrivs cirkulär ekonomi enligt föl- jande: ”A circular economy is an industrial system that is restorative by in- tention and design. In a circular economy, products are designed for ease of use, disassembly and remanufacturing – or recycling – with the understanding that it is the reuse of vast amounts of material reclaimed from end-of-life products, rather than by extraction of new resources, that is growth. Moreover, the circular econ- omy shifts towards the use of renewable energy, eliminates the use of toxic chemicals, which impairs reuse, and aims for the elimination of waste through the superior and innovative design of materials, products, systems, and, within this, business models”. 45 Se t.ex. sammanställning av tidiga rapporter på temat cirkulär ekonomi av /en/circular-economy, Boulding (1976), Europeiska kommis- sionens (1976) samt Pearce och (1990). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation Figur 4.1 Cirkulär kontra linjär ekonomi Det är svårt att få en samlad bild av den ekonomiska potentialen i cir- kulär ekonomi, men i flera olika dokument och rapporter presente- ras statistik som kan ge en indikation på volymerna. I den första rap- porten från beräknas en delmängd av tillverkningsindustri kunna spara upp till miljarder år- ligen genom övergång till en cirkulär ekonomi.46 Enligt 46 (2012) och och (2015). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation en senare rapport från stiftelsen finns det en global potential att spara upp till miljarder enbart på konsumtionsvaror genom att införa en cirkulär ekonomi (figur 4.2).47 Figur 4.2 Beräkning av årlig besparing vid övergång till en cirkulär ekonomi Källa: , (2012) och (2013). Som en illustration kan konstateras att varje EU-medborgare i ge- nomsnitt använder material , vilket resulterar i över avfall. Av detta slutar nästan hälften som deponi (landfill).48 Genom bättre produktdesign (eco-design), insatser för minskat av- fall och ökad återanvändning av material beräknas EU kunna spara upp till €604 miljarder , som det skulle innebära en minskning i utsläpp av växthusgaser med 2–. Genom ytterli- gare insatser för att öka resursproduktiviteten till 2030 beräknas BNP öka med närmare en procent och generera över 2 miljo- ner nya arbetstillfällen.49 47 (2013). 48 av avfallet inom EU återanvänds, men skillnaderna mellan länder är stor och varierar från till , enligt Europeiska Kommissionen (2015b). 49 (2014a). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation I en aktuell rapport från uppskattas de potentiella effekterna på fem länder (, , , och ) om de effektiviserade sin materialanvändning, blev mer energieffektiva och halverade användningen av fos- sila bränslen till förmån för förnybar energi. Resultaten visade att utsläppen, framför allt av koldioxid, skulle minska med cirka 65– , som nya jobb skulle skapas och handelsbalan- sen förbättras. För del prognostiserades en ökning med 100 000 nya jobb.50 Ur ett ekonomiskt perspektiv innebär följaktligen utvecklingen mot en cirkulär ekonomi nya möjligheter. Förutsättningarna skiljer sig dock mellan branscher och sektorer vad gäller olika former av cirkulära system. finns det skäl att nyansera bilden av vinsterna med en övergång till cirkulära affärsmodeller. Det finns områden där det inte är önskvärt att förlänga produkternas livslängd, vare sig ur ett miljö- mässigt, ekonomiskt eller tekniskt perspektiv. Det är långt ifrån sä- kert att vi belastar miljön negativt genom att byta ut kapitalvaror. Den tekniska utvecklingen går framåt i snabb takt. Tuffare miljökrav och effektivare produktion gör att nya produkter ofta både har bättre prestanda och är skonsammare mot miljön. Det finns flera exempel där en längre livslängd på produkten sannolikt skulle vara negativt för miljön. Det är inte heller givet att cirkulära affärsmodeller alltid leder till en längre livslängd för produkterna. Det beror bl.a på hur konsumenternas preferenser skiftar med tiden (t.ex. små eller stora mobiltelefoner).51 Vi menar därför att alla aggregerade beräkningar av ekonomiska och miljömässiga vinster av att övergå till cirkulära affärsmodeller måste tolkas med stor försiktighet. Lösningarna kommer att se olika ut i olika branscher. Utformningen av ekonomisk-politiska åtgärder för att stimulera en övergång till cirkulär ekonomi måste givetvis all- tid vara underställda de övergripande miljömålen. 50 och och (2015). 51 Se (2016) för en utförligare diskussion. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation 4.4.2Ökat fokus på cirkulär ekonomi inom EU Med bakgrund i tidigare satsningar och tillväxt- strategi – En strategi för smart, hållbar tillväxt för alla pekar kommissionen ut resurseffektivitet som ett av sju så kallade flaggskeppsområden av strategisk betydelse för att nå målen.52 har en rad initiativ lanserats i linje med denna ambition. presenterade ett omfattande paket om cir- kulär ekonomi med den övergripande ambitionen om ett avfallsfritt Europa.53 Detta kombinerades med förslag på ändringar54 eller utvär- deringar55 av avfallsdirektiven samt meddelanden inom tre andra po- litikområden för att stödja utvecklingen mot en cirkulär ekonomi.56 Efter EU-valet drog den nya tillbaka lagstift- ningsförslagen, men återkom med ett nytt, bredare förslag om cirkulär ekonomi.57 I förslaget ingick en handlingsplan och revidering av sex avfallsdirektiv och antogs rådsslut- satser för handlingsplanen om cirkulär ekonomi. I handlingsplan58 finns riktlinjer som kan bi- dra till att förbättra produkters hållbarhet, skapa incitament för ökad återvinning bland konsumenter, minska avfallet samt underlätta återanvändning av råvaror och vatten. För att uppmuntra utveck- lingen av produkter med längre livslängd och möjligheter till repara- tion, uppgradering och återvinning föreslås en utvidgning av EU:s Eco-design-direktiv från nuvarande fokus på energi mot ökad håll- barhet och ett utvidgat producentansvar under hela produktlivscy- keln (bl.a. information om reparation och tillgången till reservdelar). Men också när det gäller avfallshantering finns i kommissionens handlingsplan, liksom i ett antal lagförslag, konkreta förslag på olika insatser: långsiktiga mål för minskning av deponi, utveckling av kva- litetsstandards för återanvänt material, minskning av matavfall ge- nom bättre datummärkning och ökad återanvändning t.ex. i djurfo- 52 (2010, 2012) lanserade Horisont 2020 ett initiativ med titeln towards a circular economy through industrial symbiosis, med en total budget på €53 miljoner. 53 (2014b). 54 (2014d). 55 (SWD/2014/209): avloppsslam; förpackningar och förpackningsavfall; polyklorerade bifenyler och terfenyler (PBC/PCT); uttjänta bilar; batterier och ackumulatorer. 56 (2014e, f, g). 57 58 (2015b). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation der, mål för kommunalt avfall till 2030 och nya ekonomiska incitament för grön tillverkning och återvinning av förpackningar, elektriska produkter och fordon. Material som står inför speciellt stora utmaningar har identifierats för riktade insatser. Det gäller ex- empelvis plast, livsmedelsavfall, vissa kritiska råmaterial,59 byggma- terial och biobaserade material. För att lyckas med en övergång till en cirkulär ekonomi krävs sys- temförändringar. Nya tekniker, processer, tjänster och affärsmodel- ler måste utvecklas och därför satsas €650 miljoner på Industry 2020 in the circular economy av EU:s forskningsmedel i Horisont . Syftet är främst att stödja innovativa demonstrationsprojekt inom olika sektorer, inklusive en pilot för att hjälpa innovatörer att hantera problem med vissa regler. Möjligheter till finansiering av forskning och innovation finns även inom EU:s sammanhållningspolitik och i flera medlemsländers satsningar på smart specialisering. En om- ställning mot cirkulär ekonomi kommer även att kräva investeringar i bättre teknik och processer, utveckling av infrastruktur och sam- verkan mellan aktörer i värdekedjan t.ex. genom utveckling av sekto- riella plattformar. Totalt beräknas satsningarna inom EU:s struktur- och investeringsfonder på området till cirka €5,5 miljarder.60 4.4.3Nya affärsmodeller växer fram En övergång till en cirkulär ekonomi förutsätter nya affärsmodeller. Inom delningsekonomin är denna omställning redan i full gång (se kapitel 2): Über är världens största taxiföretag men äger inga bilar, Facebook är den globalt mest populära sociala plattformen men fö- retaget skapar inget innehåll, Alibaba är den största detaljisten men håller inga varor i lager, Airbnb är den största rumsförmedlaren men äger inga fastigheter och Spotify distribuerar musik men äger inga inspelningsstudios. Dessa modeller baseras på de möjligheter som den nya tekniken och utvecklingen av delningsekonomin inneburit. Det finns fortfarande ett betydande utrymme för nya affärsmo- deller inom resurseffektivisering, återvinning och avfallshantering.61 Olika initiativ för att påskynda den processen har också tagits. 59 EU har listat vissa kritiska material, bl.a. värdefulla metaller och fosfor. 60 Dessutom tillkommer finansieringsmöjligheter från program som LIFE och . 61 Regeringen (2015). Regeringen tillsatte utredningen ”Styrmedel för att före- bygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi”.(Dir. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation arbetsgrupp (Nordiska avfallsgruppen) under Nordiska Ministerrå- det har genomfört ett flertal projekt med syftet att sluta kretsloppen för plast och textilier. En kartläggning och analys av styrmedel som behövs för att stödja nya affärsmodeller för en cirkulär ekonomi på- börjats.62 har mer generellt karaktäriserat affärsmodeller i en cirkulär ekonomi på följande sätt:63 •integrerar olika verksamheter med varandra för att dra nytta av varandras restprodukter och restenergi •kombinerar flera produktionsprocesser i samma värdekedja (till exempel parallella produktionsprocesser som tar tillvara varan- dras restmaterial) •drivs av förnybar energi och bygger på cirkulära tillgångar som biobaserade, förnybara och återvinningsbara material •säljer tjänster och funktioner (leasing) istället för produkter •säljer grönare och effektivare produkter (ekodesign) •förlänger livscykeln genom reparation, uppgradering och återför- säljning •möjliggör gemensamt brukande och ägande som ökar utnyttjan- degraden av produkter Mer övergripande har IVA drivit ett omfattande pro- jekt under rubriken resurseffektiva affärsmodeller, i samverkan med företag från fem branscher; insatsvaror, infrastruktur, kapitalvaror, konsumentprodukter samt livsmedel. Inom projektet har man ge- nomfört kartläggningar av materialflöden, för att identifiera möjlig- heter till innovation och effektivisering genom samverkan inom och mellan branscher och nya affärsmodeller.64 62 (2015) delar in affärsmodellerna in i sex kategorier: produkt- design, service- och funktionssystem, återanvändning, reparationer, återvinning och så kallad kollaborativ konsumtion (resurser delas av många genom till exempel kollektivt ägande, ut- hyrning eller återbruk). 63 miljooarbete/EU-och-resurseffektivitet-EU-2020/Cirkular-ekonomi/ 64 Projektet slutrapporterades i IVA (2016). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation I många av dessa nya affärsmodeller är kunden är inte längre bara en konsument utan snarare en brukare och en del i att bygga upp en funktion. Detta ställer andra krav på näringslivets förmåga att bygga långsiktiga relationer och involvera konsumenterna. För att under- lätta konsumentdeltagandet har också föreslagit ett nytt märkningssystem för energiprestanda i hus- hållsmaskiner (Energy Labelling). Detta skulle kunna utvidgas med information även om miljöpåverkan, förväntad livslängd och livscy- kelanalys. Vi anser att en övergång till nya affärsmodeller skulle kunna skapa både ekonomiska och miljömässiga vinster. Marknadspotentialen är betydande och 2025 uppskattas exempelvis ett urval delningsbara tjänster omsätta (se kapitel 2). För att lyfta hållbarhetsaspekten behöver sannolikt incitamenten stärkas för att så- väl företag som konsumenter i högre utsträckning ska utnyttja produk- ter och tillverkningsprocesser som är designade för att i högre grad möj- liggöra återproduktion (re-manufacturing), reparation, renovering och återvinning (re-cycling). 4.4.4Ny teknik ger bättre förutsättningar cirkulär ekonomi Tack vare senare års tekniska genombrott är förutsättningarna för en omställning mot cirkulär ekonomi bättre . Som diskutera- des i kapitel 2 kan fysiska produkter ersättas med digital distribution av tjänster (böcker, musik, film, etc.).65 Körskolor har börjat använda sig av simulatorer istället för bilar i sin verksamhet. Ett annat exem- pel är att möten som inte i lika hög utsträckning behöver ske fysiskt. Delningsekonomin innebär att både produkter och tjänster kan an- vändas av ett större antal individer, vilket minskar resursutnyttjan- det. Det mesta tyder på att allt fler produkter och tjänster är del- ningsbara: boende, bilar, cyklar, kläder, sportartiklar, verktyg, m.m. Även den ökande robotiseringen kan bidra till ökad resurseffekti- vitet. Enligt ökade utbudet av industrirobotar med mellan 2012 och 2014.66 Dessa robotar har blivit billigare, lättare att ställa om för att utföra olika 65 En effekt är att produktionen av tidningspapper halverats i (). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation SOU 2016:72 moment och används inom allt fler produktionsområden. Däremot är det mer sällsynt att robotar utnyttjas i återvinningen av masspro- ducerade produkter. Ett större utnyttjande av robotar i återvinning skulle kunna leda till såväl minskad miljöförstöring som ett effekti- vare resursutnyttjande. Slutligen kan nämnas de möjligheter som 3D-tekniken ger upp- hov till. Priserna har sjunkit och nya material kan användas, vilket lett till att alltmer avancerade produkter på kan till- verkas lokalt.68 Det amerikanska militärfartyget S Tru- man har exempelvis 3D-printar med sig för att framställa reservdelar till havs och kan därmed minska behovet av att lagra dessa.69 Ett hus- håll som genomför ett 20-tal reparationer med 3D-printade kompo- nenter uppskattas ha finansierat kostnaderna för printer och material jämfört med att köpa nya produkter.70 Med 3D-printrarnas intåg kommer olika typer av reparationer att under- lättas och därmed kan livslängden också förlängas på en rad produk- ter. Därmed finns det förutsättningar för att en mer utvecklad repa- rationsbransch ska växa fram. De tekniska framstegen aktualiserar dessutom möjligheterna till mining respektive Landfill mining.71 I det förstnämnda fallet handlar det om att använda staden som gruva, dvs återanvända me- taller och andra knappa resurser. På motsvarande sätt argumenteras för att Landfill mining skapar en möjlighet att se deponier som en resurs med betydande värden istället för ett problem. För att evalu- era potentialen i den här typen återanvändning krävs studier på vilka kvantiteter det kan handla om, ifall koncentrationerna är tillräckligt stora för att det ska löna sig och om det finns såväl tekniska som re- gulatoriska hinder. En föregångare till dessa idéer är s.k. mini-mills, dvs. mobila stålverk som använder skrot som råvara (Acs 1984). 67 Se bland annat för miljöeffekter av deponerat avfall som återvinns i . 68 Bilar, motorcyklar och olika kroppsdelar har tagits fram genom 3D-tekniken, konserter har hållits med enbart 3D-printade instrument. 69 /daily-news/2015/12/27/uss-harry-truman-creates-spare-parts-with-3d- printer.html 70 Wittbrodt m.fl. (2013). 71 Se (2014) och referenser i artikeln. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation 4.5Förslag för klimatvänlig och resurseffektiv produktion omnämns ofta som ett föregångsland inom de områden som är grunden för omvandling till en mer cirkulär ekonomi. Vi placerar oss på femte plats i världen i Cleantech Innovation Index (2014a, b). Vi återvinner betydligt mer material än EU-genomsnittet och mäng- den avfall per person är lägre i än för EU-snittet (databas 1). Likaså är svenska företag bättre på att minimera avfall, spara material och utforma produkter som är enklare att underhålla och reparera jämfört med sina europeiska konkurrenter (EU-kom- missionen 2015). Bland svenska företag svarade att de re- dan erbjuder gröna produkter eller tjänster, vilket är högre än genomsnittet i EU28 (). Skillnaderna är speciellt stora vad gäller återvinning genom återanvändning av material, användning av förnybar energi, försäljning av skrotmaterial till andra företag och utformning av produkter som är enklare att underhålla, reparera eller återanvända. En annan god förutsättning är en relativt hög IT-mog- nad i Sverige.72 Det finns mycket att vinna, både ekonomiskt och miljömässigt, på en övergång till en delningsekonomi och mer cirkulära modeller.