sou · H4B358d2 · 2016-09-15 00:00:00 — Skyddet avser emellertid då inte de tekniska upptagningar som framställs utan enbart fram- ställningsprocessen och den databas från vilken informationen överförs. Ett påstående från den som driver verksamheten om att han kommer att framställa en samlad upplaga vid ett och samma tillfälle bör därför enligt beredningens mening inte utan vidare tas för gott. Det bör framgå att förhållandena är sådana att det kan förväntas inkomma minst ett tiotal beställningar avseende samma tekniska upptagning inom av högst omkring en månad. Utgångs- punkten när det gäller print on demand-verksamhet där det ännu inte har beställts eller framställts ett tiotal likadana tekniska upp- tagningar inom en sådan tidsperiod bör alltså enligt beredningens mening vara att den inte faller in under grundlagsskyddet. Upplagebegreppet får alltså vid print on demand-framställning en speciell juridisk-teknisk innebörd. Framställare som vill vara säker på grundlagsskydd bör därför framställa en sådan upplaga när beställningar börjar inkomma. Denna hållning kan tyckas strida mot principen att vid tvivelsmål grundlagsskydd ska anses gälla. Hållningen är emellertid förestavad av att print on demand innebär att tekniska upptagningar framställs efter beställning och att den som driver verksamheten alltså inte har kontroll över om en samlad upplaga kommer att framställas. Om han vill vara säker på att få grundlagsskydd för tekniska upptagningar måste han använda en annan framställningsform än print on demand och se till att en samlad upplaga framställs. Hållningen står i överensstämmelse med uttalandet i prop. 1997/98:43 s. 156 om att den nya lydelsen av 1 kap. 10 § innebar att enstaka exemplar som framställts successivt genom kopiering av en eller flera förlagor utan att man kan tala om en samlad upplaga skulle falla utanför YGL och uttalandet i prop. 2001/02:74 s. 98 om att det enskilda exemplaret vid print on demand-verksamhet inte är avsett för spridning till allmänheten och därför inte omfattas av TF eller YGL. När det gäller print on demand-verksamhet där upptagningar redan har framställts blir frågan om grundlagsskydd gäller beroende av vilket antal likadana exemplar som har framställts och inom vilken tid framställningen har skett. Om minst ett tiotal likadana exemplar har framställts inom av högst omkring en månad får grundlagsskydd anses gälla. I ett sådant fall är alltså den styrkta framställningen och spridningen av stor betydelse. Om inte till- räckligt många exemplar framställts inom tiden men en invändning görs om att så kommer att ske ska invändningen enligt beredning- ens mening bedömas på det sätt som angetts ovan, det vill säga påståendet bör inte utan vidare tas för gott utan det bör krävas att det framgår att förhållandena är sådana att det kan förväntas att det inkommer minst ett tiotal beställningar avseende samma tekniska upptagning inom av högst omkring en månad. Uppdragstagaren har varit i kontakt med bokförlagen , , Natur & Kultur, och Ersatz. Upp- dragstagaren har vidare varit i kontakt med upphovsrättsorganisat- ionen , tillverknings- samt distributionsföretaget , huvudorganisationen för författare och översättare (), huvudorganisationen för Läro- medelsförfattare (), de svenska bokförlagens bransch- organisation (SvF) samt bransch- organisationen . Sekretariatet har i sin tur varit i kontakt med Nordiska oberoende förlags förening (NOFF). , Ersatz, SLFF samt Svenska Läromedel har valt att inte delta i kartläggningen. Inställningen till print on demand För spelar tekniken print on demand en betydande roll. Print on demand är en publicistisk linje/beslut och har funnits inom bokområdet. har själva arbetat med tekniken . Många aktörer inom branschen trodde kanske inledningsvis att tekniken bara var en fluga som skulle vara populär men så blev det inte. Enligt är print on demand här för att stanna. använder print on demand först när en bok inte längre säljer så bra eller på äldre titlar (klassiker). Vad gäller äldre titlar är print on demand ett sätt att fortsätta att hålla böckerna vid liv. En bok tryckts vanligen på traditionellt sätt i flera upplagor innan förlagen går över till print on demand. Print on demand används alltså först senare i produktionsledet. Även om man alltså inte arbetar med print on demand förens boken tryckts i flera upplagor menar att det kan komma att bli så att man börjar att använda tekniken tidigare. verksamhet av print on demand är inte speciellt stor men deras förhoppningar är att den ska komma att öka. använder print on demand för smal litteratur och tycker sig se att läsandet av fysiska böcker minskat. För Natur & Kultur är Print on demand-böcker bara ytterligare ett format och ett annat sätt att distribuera böcker. En print on demand-bok är endast en variant av den traditionellt tryckta boken, likt pocket-boken som är en billigare version av den traditionellt tryckta boken. På musikområdet har utvecklingen gått från kassett till CD-skiva och slutligen streamning av musik över internet. Print on demand utgör en väldigt liten del av verksamheten, . Många i branschen trodde att print on demand skulle bli en revolutionerande teknik. Så blev det inte, konstaterar . Böcker tryckta på traditionellt sätt utgör fortfarande nästan all produktion. SvF har anfört att vissa av deras medlemsförlag ger ut samtliga titlar genom print on demand; såväl backlist som nyutgivningar, medan andra förlag inte alls använder print on demand. NOFF har framhållit att deras medlemsförlag generellt sätt är mycket positivt inställda till print on demand. Tekniken möjliggör utgivning av smala titlar med låg efterfrågan eftersom förlagen av kostnadsskäl ofta inte har möjlighet att lagerhålla sådana titlar. Print on demand möjliggör även för förlagen att hålla sin backlist levande. Även de förlag som inte använder sig av print on demand säger sig vara positivt inställda till tekniken eftersom den möjliggör tryck i små upplagor för förlagen och dessutom verkar för det fria ordet. För är print on demand en nyttjandeform bland många andra som de upplåter rättigheter till. har noterat en ökning av förfrågningar om att förvärva print on demand-rättigheter . Användarna önskar då ofta förvärva e-boks- rättigheter till samma titlar. För Publit är print on demand-böcker precis som ”vanliga” traditionellt tryckta böcker. Publit pratar därför inte om print on demand, de listar exempelvis inte att de trycker med den tekniken på deras webbplats. använder femhundra förlag och säljs en bok genom dem. Publit har många titlar som säljer lite och några som säljer mycket. Tekniken print on demand växer kraftigt. Publits VD, Per , tror att alla böcker kommer att producera genom print on demand . Flera förlag är på väg mot att lägga över deras produktion på print on demand. Gränserna mellan traditionellt tryckta böcker och print on demand-böcker har också börjat att suddats ut. För SFF som har nästan 2 900 medlemmar är print on demand en stor och viktig fråga. Print on demand är problematiskt i många delar, dels vad gäller vem som bär det straffrättsliga ansvaret, dels skyddet för det enstaka exemplaret. Branschen är enligt SFF enig, det behövs en ändring av grundlagen för att komma tillrätta med dessa problem och det är att lagstift- aren agerar. Antalet exemplar som trycks vid ett och samma tillfälle samt ger ur cirka 300 titlar genom print on demand och det ökar ständigt. saknar siffror på hur många exemplar som trycks och . För beror antalet exemplar som trycks vid ett och samma tillfälle samt antalet helt på verket. upp- ger att de är väl medvetna om att print on demand bara avser tryckning av ett exemplar mot beställning och att det inte är samma sak som ”Short run printing”. saknar helt siffror på hur många exemplar som trycks samt . Enligt NOFF är själva idén med print on demand att förlagen inte håller lager och att det vanligaste förmodligen är att ett exemplar åt gången trycks. SvF har medlemsförlag som enbart trycker ett exemplar eller ett fåtal exemplar åt gången. Andra medlemsförlag har till SvF uppgett att de kan trycka en upplaga om 20 exemplar och därefter ett exemplar åt gången, alternativt större upplagor om mellan exempel- vis 50 och 100 exemplar upp till 200–500 exemplar. har svårt att svara på hur det går till hos användarna rent praktisk, men i deras upplåtelser avgränsar de print on demand från andra tryckta, upplagebaserade format genom att begränsa hur många exemplar som får framställas . Exemplar av print on demand ska framställas efter hand vid beställning. Publit trycker aldrig utöver beställning men kan det landa på cirka 10 000 böcker. Stora förlag pratar ibland om print on demand och stora kvantiteter (300–400 exemplar). Det är i själva verket inte print on demand utan något som kallas ”Short run printing”. Short run printing har inget med behovstryck (print on demand) att göra, det är exakt samma teknik som används som innan, med andra ord traditionellt TF-tryck. Publit betonar vikten av att veta vad det är man pratar om. Med print on demand menas enbart böcker som trycks mot beställning, det kan handla om allt från ett exemplar upp till 3 000–4 000 exemplar, men bara ett exemplar i taget. Enligt SFF är det viktigt att skilja mellan normal utgåva (upp- lagor) och beställningstryck (print on demand). Förlagen vill annars gärna baka in allt i avtalet mellan dem och författaren, varför det i avtalet är viktigt att tydligt definiera vad som är en upplaga. Enligt SFF finns det en nedre gräns om 500 exemplar för lyrik och 100 exemplar för skönlitterära böcker. Allt under denna nedre gräns brukar klassificeras som print on demand (beställningstryck). Allt över den nedre gränsen brukar klassificeras som upplagor. Detta leder till att om någon beställer 50 exemplar anses det vara print on demand. Även om lagstiftaren alltså tänkte sig att tekniken endast avser ett exemplar åt gången. SFF har även anfört att det inte borde vara antalet exemplar per tillfälle samt framställningen har skett som är helt styrande, utan dessutom vilken kulturgenre verket tillhör. Kon- sumenter konsumerar nämligen musik och film på ett helt annat sätt än en bok. En låt eller film lyssnar/tittar man på mer än man läser en bok. Tidsspannet borde därför förslagsvis vara för böcker till skillnad från en månad, som det är . Inställningen till att det enskilda exemplaret inte är grundlagsskyddat Enligt är det ett stort problem att det enskilda exemp- laret som framställts genom print on demand inte är grundlags- skyddat. En print on demand-bok ser exakt likadan ut som en ”vanligt” tryckt bok. Samma innehåll, samma limmade bokrygg, till och med möjligen lite bättre papper och skärpa på bokstäverna. Både och har anfört att det är märkligt att det är formen på boken, inte innehållet, som avgör om exemplaret är grundlagsskyddad eller inte. Det blir samma resultat/produkt för en kund, oavsett med vilken teknik boken har tryckts med. kan dock förstå lagstiftaren, att få in ny teknik i en gammal grund- lag är en svår uppgift. Även NOFF har anfört att det är märkligt att de enstaka exemplaren inte skyddas via print on demand. NOFF har även framhållit att nuvarande ordning är principiellt fel och skapar osäkerhet på många sätt, bland annat för för meddelare. Natur & Kultur har anfört att print on demand är en alternativ distributionsform. Tanken och syftet med grundlagen borde därför vara att skydda innehållet i boken (texten), oavsett form på boken. SvF:s uppfattning är att nuvarande ordning, att det enskilda exemplaret inte är grundlagsskyddet, är orimligt. SvF företräder förlag som ger ut flertalet av sina titlar genom print on demand, för dessa förlag omfattas med andra ord inte en stor del av deras utgiv- ning av grundlagsskydd. I de fall förlaget har givit ut verket ifråga både på traditionellt sätt och genom print on demand innebär detta att verket, med samma innehåll, har olika skydd. Författaren/utgiv- aren/förlagen går beträffande exemplaret som har framställts genom print on demand miste om viktigt skydd i form av rätt till anonymitet samt efterforskningsförbud, och för samma verk träffas de inblandade vad gäller det straffrättsliga ansvaret av skilda SvF:s inställning är att samtliga exemplar som framställs genom print on demand ska omfattas av grundlagsskydd, oavsett vilket format boken är utgiven i. Det vanligaste utgivningsformatet för SvF:s medlemsförlag är fortfarande traditionellt tryck. har sett ett ökat intresse bland förlag att förvärva rättigheter för e-bok och print on demand-utgivning. har även noterat att det har blivit vanligare att författare själva, utan förlag som mellanhand, använder sig av print on demand-tjänster för att sprida sina verk eller sprider verken via egna webbplatser. Mot bakgrund av detta ser det som viktigt att varje exemplar av ett verk får grundlagsskydd och att ansvaret inte läggs på enskilda författare att eventuellt behöva ansöka om utgivningsbevis för att få detta skydd. Att skyddet dessutom ser olika ut beroende på i vilket format en bok ges ut i uppfattar som inkonsekvent och inte i linje med grundlagsskyddets syfte. SFF anser att det bör vara samma skydd oavsett form och antal exemplar. Det finns böcker som ges ut direkt genom print on demand och som inte trycks på traditionellt sätt först. Böcker kommer ut i många olika format (exempelvis traditionellt tryckt bok, pocket och ljudbok). Mycket tänkvärt att den här ”kedjan” kan komma att se annorlunda ut . SFF anser inte heller att deras medlemmar (författarna) ska behöva göra något för att deras verk ska omfattas av grundlagsskydd, inget formkrav bör alltså finnas. Det kostar nämligen en slant med ut- givningsbevis och alla vet inte om att det är möjligt att ansöka om det. SFF anför slutligen att upphovsrätten ju uppstår formlöst och frågar sig varför inte detta även kan gälla för print on demand- exemplaren. Kvaliteten mellan böcker tryckta på traditionellt sätt och böcker tryckta genom print on demand Enligt är det ingen skillnad alls i kvaliteten mellan böcker tryckta på traditionellt sätt och böcker tryckta genom print on demand, möjligen att kvaliteten på böcker tryckta genom print on demand till och med är bättre. Bättre papper används dessutom vid print on demand samt att det är bättre lyster i textfärgen. Det är bara förlagen som vet hur boken verkligen har tryckts, kunden ser ingen skillnad. Även , Natur & Kultur och NOFF har anfört att det numera inte är någon skillnad i kvaliteten mellan en traditionellt tryckt bok och en bok som tryckts genom print on demand, då man kan välja papper av bra kvalitet. Enligt Publit är kvaliteten mycket bra på print on demand-böcker och man delar Norsteds uppfattning att kvaliteten till och med är bättre än en traditionellt tryckt bok. har anfört att deras insyn i detta är begränsad. Kvaliteten på tryck genom print on demand är enligt SvF god. Som läsare uppfattar man inte någon skillnad på en bok som har tryckts genom print on demand och bok som har framställts på annat vis. Några av SvF:s medlemsförlag har uppgett att print on demand-tryck kan innebära en viss kvalitetsförsämring, framför allt vad gäller färgskala och bildåtergivning. Enligt SvF kan det med print on demand finnas en begränsning i val av papper och möjlig- het till färgsättning. Enligt är det ett stort problem att det straffrättsliga ansvaret beror på i vilket format exemplaret ges ut i och det är med andra ord en produktionsmetodsfråga som avgör vem som bär ansvaret. Så kan det inte vara, menar . Med den ordning som förekommer får aktörer ett ansvar, som de inte kan ta. Att ansvarsreglerna ser olika ut beroende på i vilket format boken ges ut i kan i längden leda till att publicistiska beslut påverkas. Om boken trycks genom print on demand har plötsligt VD:n ett straff- rättsligt ansvar, liksom distributören och återförsäljaren. Risken är att förlagen inte vågar ge ut en bok genom print on demand, på grund av att de själva står ansvariga. Liksom förhållandet mellan förlag och författaren kan komma att påverkas kan författarrollen också komma att göra det. anför att vi borde värna om att författaren själv får skriva vad denne önskar och själv stå straff- rättsligt ansvarig för sin bok. Om någon annan är straffrättsligt ansvarig kan innehållet komma att påverkas av någon annan än författaren själv och antalet kritiska böcker på marknaden riskerar att drastiskt minska. tar som förlag ett moraliskt ansvar vid utgivning av böcker men tror att konsekvenserna av att ansvarsreglerna ser olika ut beroende på i vilket format boken ges ut i kan leda till en hårdare granskning av böcker innan utgivning. Konsekvensen av det kan bli att antalet kritiska böcker på marknaden drastiskt minskar. Natur & Kultur har framhållit att det inte är rimligt att ansvarsskyddet ser olika ut beroende på formatet av boken. Print on demand innebär inte en så stor förändring, som exempelvis e- böcker gör. NOFF har också framhållit det märkliga i den nuvar- ande ordningen med hur ansvarsreglerna ser ut och preskriptions- tiderna, trots att det i grunden är samma bok/text. Även Publit har anfört att det är högst problematiskt att ansvarsfördelningen ser ut på det här sättet och något som måste ses över. SvF:s uppfattning är att det straffrättsliga ansvaret för innehållet i en bok ska vara likartat, oavsett i vilket format boken är utgivet i eller genom vilken framställningsteknik. SvF och många av deras medlemsförlag ser gärna att detta åtgärdas. För författare och för- lag är det innehållet i verket som är det skyddsvärda utifrån ett ytt- randefrihetsperspektiv och att innehållet därför borde vara det som ska skyddas, oberoende format. SvF ser till följd av rådande grund- lagsordning att författarens ställning till sitt eget verk riskerar att reduceras. ser det som problematiskt att ansvarsreglerna ser olika ut beroende på format. Att någon annan än författaren själv ansvarar för innehållet i en bok medför att författarens rätt och möjlighet att förfoga över sin text i ograverad form, och att möjligheterna för verk med ett innehåll som kan ses som kontroversiellt att nå ut, riskerar att påverkas negativt. ser det också som angeläget att det är tydligt för såväl författaren som läsaren vem som står för ett verks innehåll straffrättsligt. Att skyddet ser olika ut beroende på format kan göra att detta framstår som otydligt. SFF har anfört att den ansvarsfördelning som finns inte är bra. Enligt svensk tradition är författaren själv ansvarig för sitt verk, därefter är det upp till förlaget om de vill ge ut boken. SFF är överens med SvF om att det är självklart att det är författaren som bör ha ansvaret för innehållet i en bok. Vilket författaren inte heller har motsatt sig, de vill ha ansvaret. Just ansvarsfördelningen är en mycket viktig fråga , i och med den främlingsfientliga ut- veckling som sker i samhället. Framtidsutsikterna för print on demand Enligt finns det inget som talar för att print on demand kommer att minska på bokområdet. Tekniken kommer att användas i den omfattningen den görs eller i större omfattning. satsar mycket på print on demand. Tekniken är tacksam eftersom man inte behöver hålla stora lager. E-böcker har inte heller slagit igenom lika stort som man trodde när tekniken gjorde sitt intåg på marknaden. Folk vill ha en fysisk bok i handen. tror att användningen av tekniken print on demand kommer att öka och att det tids nog kommer att finnas olika varianter av print on demand, både billigare och dyrare varianter. Natur & Kultur har anfört att förlagen numera inte behöver trycka stora upplagor eftersom det är extremt dyrt att trycka enstaka exemplar. Det är dock fortfarande en skillnad i kostnad om man trycker 30 000 exemplar (kostar bara ett par kronor per bok) och att trycka en bok vid beställning (per bok). Det positiva med print on demand är att man aldrig, längre, kommer att förlora på en beställning. tryckte man alltid några extra exemplar, utöver själva beställningen, i fall man skulle behöva några till. Om man sedan inte sålde samtliga av dessa färdigtryckta exemplar kunde det innebära en rejäl eko- nomisk förlust, eftersom det var dyrt att framställa varje exemplar. Det händer alltså inte med print on demand. kan man möjliggöra för kunder att läsa udda titlar, forskningsunderlag m.m. som man annars inte skulle kunna. Aktörer inom branschen har länge trott att print on demand skulle ta fart, Natur & Kulturs uppfattning är dock att det inte har gjort det. De använder print on demand i mycket liten omfattning. Men det kanske tar tid, menar . kommer säkert print on demand att öka. SvF:s uppfattning är att print on demand kommer att öka i användning hos deras medlemsförlag. Det är i regel mycket kost- samt för förlagen att hålla böcker i lager. I den mån förlagens digitala utgivning kan komma att ersätta deras fysiska utgivning kommer de fysiska upplagorna som en konsekvens att sjunka. Om det skulle inträffa är det inte osannolikt att tänka sig att fysiska böcker endast kommer att tryckas on demand, såväl säsongsnya titlar som titlar i förlagens backlist. Så här skriver några av SvF:s medlemsförlag om framtiden för print on demand; Print on demand (POD) är bra för spridning av pappersvaror med låg upplaga – men som ändå måste finnas. I viss mån kan man tänka sig att e-boken ersätter en del – men det finns fortfarande, än så länge, behov av pappersprodukter som inte kan ersätta en digital produkt. I och med att utgivningen blir allt mer fragmenterad, heterogeniserad och upplagorna sjunker så borde detta leda till en ökad användning – d.v.s. en ersättning av traditionellt snitt. Men då måste kostnaden för POD gå ned eftersom styckkostnaden är ganska hög. När print on demand POD kan konkurrera med vanligt tryck när det gäller kvalitet och pris ser jag ingen anledning att förlagen ska behöva hålla stora lagervolymer. är det bara mina egna funderingar när jag spekulerar om framtiden. Själv är jag e-boksfrälst och läser hellre e-bok än pappersbok om jag har valet. När det gäller skönlitteratur tror jag att e-boken kommer att ta över när gemene man har en platta/skärm som fungerar för e-boksläsning. Fackböcker är jag mer tveksam efter- som det finns ett annat moment av översikt och att man arbetar med texterna. En framgångsmodell borde vara både och, d.v.s. köp fysisk bok få e-böcker. har man med sig överallt och den fysiska kanske man vill jobba med. Kan bero på min ålder – . Annars tror jag allt kommer att gå mot digitala plattor. Då har jag tillgång till allt, alltid och det är huvudmotivet. Till frågan POD kommer att öka i förhållande till vanligt tryckt material, d.v.s. ta marknadsandelar av vanligt tryck. eller andra digitala lösningar kommer att öka och ta totala marknadsandelar av läskkonsumtionen. POD kan komma att öka eftersom vi ofta är mycket försiktiga när vi bestämmer upplagan vid första tryckningen. Vår POD bok beställs ofta av skolklasser i samband med författarbesök och i de fallen tror jag kanske inte att en e-bok är ett alternativ. Men visst är det ett tänk- bart scenario att e-boken kan ersätta POD. Kommer säkert öka, men för mig som förläggare är en bok ointressant om den inte kan tryckas i en upplaga som motsvarar när offsettryck blir lönsamt. POD-tekniken kommer helt säkert att öka. E-böcker kommer att vara ett komplement till POD. upplever att print on demand ofta betraktas som ett naturligt komplement till e-bokformatet. I likhet med e-böcker lagerhålls inte print on demand, vilket öppnar för möjligheter att tillhanda- hålla ett brett utbud av titlar, och nå såväl läsare som föredrar att ta del av litterära verk i elektronisk form som i pappersform. har även uppfattat att print on demand framställs med e-bokfilmer som förlagor. Grundat på detta tror att formatet print on demand kommer att finnas på marknaden . Publit tror att print on demand kommer att ta över mer och mer. kommer hälften av alla böcker att produceras genom print on demand, allt annat vore vansinnigt. SFF tror inte att print on demand är en marginell företeelse.