sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Figur 36 Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/ eller ? Viktade resultat, antal elever Figur 37 Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/ eller ? Viktade resultat, antal skolor Figur 38 Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/ eller ? Viktade resultat, ägarform Totalt antal per grupp (total Figur 39 Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas? Viktade resultat, antal elever Bilaga 2 SOU 2016:59 Figur 40 Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas? Viktade resultat, antal skolor har tagit fram en nen har ännu inte Figur 41 Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas? Viktade resultat, ägarform Ja, huvudmannen har tagit fram en plan för hur bedöm- ningsstödet kommer att an- Nej, huvudmannen har ännu inte tagit fram en plan för Totalt antal per grupp (total population) Figur 42 Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning? Viktade resultat, antal elever Vi tror att be- det inte alls för- Vi tror att be- Figur 43 Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning? Viktade resultat, antal skolor Vi tror att bedömnings- stödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömnings- stödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömnings- stödet inte alls förändrar tidigare praxis i skolorna Vi tror att bedömnings- teras med andra kartlägg- Totalt antal per grupp (total population) Figur 44 Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning? Viktade resultat, ägarform Vi tror att bedömnings- stödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömnings- stödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömnings- stödet inte alls förändrar tidigare praxis i skolorna Vi tror att bedömnings- teras med andra kartlägg- Totalt antal per grupp (total population) Figur 45 I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd? Viktade resultat, antal elever (1) Den nya lag- (5) Den nya lag- Figur 46 I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd? Viktade resultat, antal skolor (1) Den nya lagstift- ningen har inte alls (5) Den nya lagstift- Totalt antal per grupp (total population) Figur 47 I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd? Viktade resultat, ägarform (1) Den nya lagstift- ningen har inte alls (5) Den nya lagstift- Totalt antal per grupp (total population) Utredningen om en läsa-skriva-räknagaranti (U2015:04) har fått regeringens uppdrag att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever få det stöd eller särskilda stöd de behöver för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i . Denna enkätundersökning syftar till att få en samlad bild över hur offentliga och fristående huvudmän kartlägger och följer upp elevers kunskapsutveckling. Frågorna tar omkring att besvara. Du startar enkäten genom att klicka på ”Nästa”. Frågor om uppföljning av nationella prov Huvudmän är skyldiga att genomföra de nationella proven i svenska/svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3. 1.Hur har resultaten från de nationella proven använts? Flera svarsalternativ är möjliga. De används för att få statistik om elevers resultat De används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas De används för att fatta beslut om vilka åtgärder som ska sättas in för olika elever (extra anpassningar, särskilt stöd, åtgärdsprogram m.m.) De används av klasslärarna för att planera undervisningen De används av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervisningen De används av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta De används på annat sätt, nämligen Frågor om övriga kartläggningar 2.Genomförs inom huvudmannens område, förutom de nationella proven i årskurs 3, några heltäckande kartläggningar av elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i förskoleklass och/eller ? 2a) Vänligen ange varför frågan om kartläggningar av elevers utveckling i läsning, skrivning och matematik inte är relevant. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 3.Ange nedan inom vilka områden och under vilka skolår som kartläggningar genomförs. Årskurs 1–3 5.Ange i rutan nedan vilket/vilka kartläggningsmaterial som används för att följa upp elevernas kunskapsutveckling i förskoleklass. 6.Ange nedan vilket/vilka kartläggningsmaterial som används för att följa upp elevernas kunskapsutveckling i årskurs 1. 7.Ange nedan vilket/vilka kartläggningsmaterial som används för att följa upp elevernas kunskapsutveckling i årskurs 2. 8.Ange nedan vilket/vilka kartläggningsmaterial som används för att följa upp elevernas kunskapsutveckling i årskurs 3. På vilket eller vilka sätt används de kartläggningar (frånsett resultat från de natio- nella proven i årskurs 3) som genomförs? Flera svarsalternativ är möjliga. Kartläggningarna används för att få statistik om elevresultat Kartläggningarna används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och klasser Kartläggningarna används för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika elever (extra anpassningar, särskilt stöd, åtgärdsprogram) Kartläggningarna används av de enskilda klasslärarna för att planera undervisningen Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervis- ningen Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Kartläggningarna sammanställs i redovisningar av verksamheten Kartläggningarna används på annat sätt än ovan, nämligen har tagit fram två bedömningsstöd för att bistå skolorna att följa upp elevers kunskaper i årskurs 1–3. Från blir det obligatoriskt för huvudmän att använda bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och matematik i årskurs 1. Från gäller också det kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1. 10.Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas? Ja, huvudmannen har tagit fram en plan för hur bedömningsstödet kommer att användas Nej, huvudmannen har ännu inte tagit fram en plan för hur bedömningsstödet kommer att användas 11.På vilket eller vilka sätt planerar huvudmannen att använda bedömnings- stöd? Flera svarsalternativ är möjliga. Bedömningsstödet kommer att användas för att få statistik om elevresultat Bedömningsstödet kommer att användas för att fatta beslut om hur resurser ska för- delas mellan skolor och klasser Bedömningsstödet kommer att användas för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika elever (extra anpassningar, särskilt stöd, åtgärds- program) Bedömningsstödet kommer att användas av de enskilda klasslärarna för att planera undervisningen Bedömningsstödet kommer att användas av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervisningen Bedömningsstödet kommer att användas av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Bedömningsstödet kommer att användas på annat sätt än ovan, nämligen 12.Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare ge- nomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning? Vi tror att bedömningsstödet kan ersätta tidigare kartläggningar helt Vi tror att bedömningsstödet kan ersätta tidigare kartläggningar delvis Vi tror att bedömningsstödet inte alls förändrar tidigare praxis i skolorna kring kartläggning Vi tror att bedömningsstödet behöver kompletteras med andra kartläggningsinstrument Vänligen ange varför frågan om det hur det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar inte är relevant. Frågor om ny lagstiftning om extra anpassningar och särskilt stöd 13.I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]) om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd? Besvara frågan genom att ange ett alternativ enligt skala 1–5 nedan. (1) Den nya lagstiftningen har inte alls medfört några förändringar i huvudmannens arbet (2) (3) (4) (5) Den nya lagstiftningen har medfört mycket genomgripande förändringar i huvudmannens arbete 13a) Beskriv i rutan nedan kortfattat vilka förändringar som skett i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd. Dokumentation av extra anpassningar 14.På vilket eller vilka sätt dokumenteras de extra anpassningar som eleverna får? Flera svarsalternativ är möjliga I den individuella utvecklingsplanen De dokumenteras inte alls På annat sätt än ovan, nämligen Om det finns några viktiga tillägg eller klargöranden som behöver göras för att ge en bild av huvudmannens arbete med kartläggning av elevernas läs-, skriv- och matematikut- veckling, vänligen skriv dessa i rutan nedan. Tack för att du besvarat enkäten! Du slutför undersökningen och sparar dina svar genom att klicka på knappen ”Avsluta”. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 43.Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.