sou · H4B34 · 2016-01-15 00:00:00 — MUCF har fått regeringens uppdrag att under främja ungas intresse för demokrati samt deras möjligheter att delta i poli- tiska processer och i samtal om politik i skolan. I detta syfte har myndigheten (som hette ) gett 1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) hette tidigare Ungdoms- styrelsen. Myndigheten bytte namn . Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag ut Prata politik!. Denna skrift är ett metodmaterial som är framtaget för lärare som arbetar i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan och som vill bjuda in politiska partier till skolan. Materialet är uppdelat i fyra delar. I den första delen presenteras de utgångspunkter utifrån gällande lagar och regler som aktualiseras när en skola bjuder in politiska partier. Materialet innehåller vidare exem- pel på metoder, tips och diskussionsfrågor som kan användas i klass- rummet i samband med att politiska partier bjuds in till skolan. I slutet av materialet finns intervjuer med lärare, rektorer och elever på temat politik i skolan. MUCF har också gett ut tre nummer av magasinet Valår i klassrummet. Magasinet vänder sig till lärare i de högre års- kurserna i och i gymnasieskolan och syftar till att stötta och inspirera dem inför undervisningen om valet till Europaparla- mentet och till . Det första numret berör valet till Europa- parlamentet. I det andra numret är temat framför allt riksdagsvalet. Det sista numret fokuserar på frågan vad skolan kan göra för att stimulera intresset för samhällsfrågor också efter valet och när det inte är valår. av stödmaterial ”Politisk information i skolan” () bygger på ett antal inter- vjuer med rektorer från grund- och gymnasieskolan. I rapporten dras slutsatsen att det stödmaterial som gett ut i stort sett mot- svarat de intervjuades behov av stöd för lagtolkning och praktisk vägledning. Intervjuerna antydde dock att rektorer kan ha problem med att hantera skollagens betoning av värdegrunden i relation till stödmaterialets information att skolan inte får utestänga ett parti ens om dess budskap strider mot skolans demokratiska värdegrund. Studien visade enligt ett behov av bl.a. ökad tydlighet kring att skolan måste släppa in också andra partier som vill komma till skolan under liknande förutsättningar än de som är represente- rade i eller kommunens fullmäktige. Ett sådant behov fanns också när det gällde hanteringen av grundlagens krav på yttrande- frihet i relation till rektors ansvar att skydda eleverna mot kränkan- de behandling. MUCF fick i uppdrag från regeringen att anordna skolval 2014 både i samband med val till och riksdagsvalet. I MUCF:s utvärdering av arbetet med skolvalen 2014 Öva och ta ställning anges att tre fjärdedelar av de lärare som svarat Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag på MUCF:s utvärderingsenkät anger att de har haft politisk närvaro på skolan inför Europaparlamentsvalet. Lite mer än en tredjedel uppger att skolan har varit besökt av politiska partier i samband med valet till . Av de lärare som uppgett att de inte har haft besök av politiska partier har de flesta svarat att det inte funnits något behov av att bjuda in politiker och att skolan arbetade på annat sätt med att ta reda på vad de politiska partierna stod för. Det näst vanligaste svaret var att skolan inte ville bjuda in alla partier och därför valde att inte bjuda in något parti alls. Få lärare har svarat att oro för bråk eller konflikter varit skälet till varför man avstått från att bjuda in politiska partier. I några av enkätsvaren uppges att det har blivit bråk eller konflikter i samband med politiska partiers när- varo i skolan. En del lärare har uppgett att skolan inte velat bjuda in partier som har åsikter som de är rädda kan göra att vissa elever känner sig otrygga eller kränkta (s. 31). I kommunala referensgrupp som består av företrä- dare för ett antal kommuner har det uppgetts att frågan om politisk information i skolan verkar varit relativt oproblematisk i grund- skolan. Däremot har företrädare i gruppen vittnat om del problem på gymnasieskolor runt om i landet, t.ex. att elever visat sitt missnöje mot vissa partier genom att störa ordningen. De politiska partierna var generellt sett mindre intresserade av att besöka grundskolorna utan var mer inriktade på att få träffa elever i gymnasieskolan. I grup- pen har det också framkommit att vissa skolor valde att inte bjuda in något politisk parti för att inte behöva öppna dörrarna för alla partier. Skolval har anordnats på grund- och gymnasieskolor runt om i lan- det sedan åtminstone slutet av . Från början var det lärare och elever som själva tog initiativet och anordnade skolval utan att någon nationell uppföljning skedde. sammanställdes röst- siffrorna nationellt. Sammanställningen föregicks av en kampanj som drevs av , , och (numera MUCF). Syftet med kampanjen var att öka ungas politiska deltagande. MUCF har därefter, alltså sedan Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag , fått i uppdrag från regeringen att vara den ansvariga myndigheten för att skolval genomförs. har MUCF samarbetat med flera andra myndigheter och organisationer. I det första nationellt organiserade skolvalet, , deltog ca 370 gymnasie- och högstadieskolor. I sammanställningen redovisades röster från nästan 112 000 elever. Detta kan jämföras med då ca 1 800 skolor var anmälda inför riksdagsvalet vilket var rekord i antalet deltagande skolor. 361 000 elever röstade i detta skolval. An- talet röstande elever inför riksdagsvalet var som allra högst då knappt 450 000 elever röstade. I MUCF:s delrapport 2010 anförs att det höga valdeltagandet kan förklaras med att vissa skolor då gjorde röstningsmomentet obligatoriskt.2 2014 var första gången som ett nationellt organiserat skolval genomfördes inför Europaparlamentsvalet. har, som nämns ovan, regeringen gett MUCF i upp- drag att vara ansvarig myndighet för att skolval genomförs. Huvud- syftet med projektet har varit att öka kunskapen om samhällsut- veckling och att skapa motivation för hur man som ung kan delta och påverka i samhällsutvecklingen. I regeringens senaste uppdrags- beslut för anges bl.a. att det finns ett behov av att stimulera ett högre valdeltagande bland unga. Regeringen hänvisar till studier som visar att erfarenhet av att ha deltagit i ett val påverkar den framtida benägenheten att rösta. Ett skolval ger möjlighet till en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och också ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Projektet skolval kan således påverka ungas benägenhet att rösta i framtiden.3 2Ungdomsstyrelen, Skolval 2010 Delrapport , s. 5. 3Se Ju2013/5251/D. Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag som MUCF fått i uppdrag av regeringen att vara den ansvariga myndigheten för projekt skolval har MUCF samarbetat med andra myndigheter och organisationer. MUCF har under projektåren arbetat med bl.a. , och olika ungdomsorganisationer som Ungdomsråd, elevråd () och elevkårer. Vad gäller uppdraget för projekt skolval 2014 har MUCF haft kontakter med särskilt inom området politisk information i skolan och i samband med att MUCF tog fram stöd- respektive metodmaterialet Valår i klassrummet och Prata politik. Vid framta- gande av dessa material hade MUCF också Utbildningsradion (Valår i klassrummet) och (Prata politik) till hjälp. Sam- råd med har ägt rum framför allt när det gällt distri- bution av valsedlar och valkuvert till de anmälda skolorna. Sam- arbetet med har också rört informationsspridning om skolval. MUCF har också fördelat medel till Elevkårer, Elevråd och Europeiska ungdomsparlamentet i i syfte att handha praktiska och administrativa uppgifter. Det är dessa s.k. ut- förarorganisationer som har haft de direkta kontakterna med skolor- na. Utförarorganisationerna har t.ex. stått för att skolorna fått del av information om skolval 2014, bl.a. gjordes ett arbete med att ringa runt till skolor runt om i landet för att berätta om och sprida infor- mation om skolval. Utförarorganisationerna har också fått sörja för att skolorna kunde anmäla sig till valen och för att material om hur ett val arrangeras tillhandahölls. Det har också legat på dessa orga- nisationers bord att se till så att skolorna kunde rapportera in sitt resultat inför den nationella sammanställningen. MUCF fördelade också medel till elevråd och Sverok ()4 i syfte att genomföra en kringaktivitet inom regeringsuppdraget skolval 2014 för att uppnå målen med uppdraget. Inom ramen för detta projekt tog elevråd och Sverok fram två rollspel, varav ett tog sikte på valet till och ett på valet till riksdag. Projektet döptes till Det levande valet 4 Sverok är ett ungdomsförbund som får en stor del av sina intäkter av MUCF. I Sverok kan ungdomar starta och driva egna föreningar. De huvudsakliga verksamheterna utgörs av roll- spel, lajv, brädspel, figurspel, e-sport och . Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag och de två rollspelen kunde laddas ned kostnadsfritt från projektets hemsida. Det fanns möjlighet för skolorna att beställa en spelledare till hjälp och 15 sådana spelledare utbildades i syfte att åka runt på skolor och genomföra spelomgångar. Tanken var dock att en skola också på egen hand skulle kunna ladda ned och genomföra spelen. Spelen finns fortfarande tillgängliga för kostnadsfri nedladd- ning och kommer att göra det framöver.5 I syfte att anordna en konferens på temat valår i särskolan hade MUCF också ett samarbete med . Konferensen riktade sig främst till lärare inom särskolan och huvudfrågan var hur man kan arbeta med valfrågor i särskolan. MUCF har alltså haft det övergripande ansvaret och en samord- nande roll. MUCF har också haft särskilt ansvar för bl.a. att fatta beslut om att utesluta en skolas resultat i den nationella samman- ställningen om skolan brustit i röstningsrutinerna. Ett annat ansvar som ålegat MUCF har varit att beställa valsedlar och valkuvert från och att distribuera dessa till de deltagande skolorna. De valsedlar som skickades ut till skolorna inför skolval 2014 var samma som distribuerades till det nationella Europaparlamentsvalet respektive riksdagsvalet enligt 1 procentregeln. Denna regel innebär att det är valsedlar för de partier som har fått av rösterna i ett av de två senaste valen samt blanka valsedlar som skickas ut. Regeln har sin grund i bestämmelsen i 6 kap. 8 § vallagen. Bestäm- melsen anger beträffande val till att det parti som vid valet får eller vid något av de två senaste valen har fått av rösterna i hela landet eller som ändå är eller genom valet blir representerat i har rätt till valsedlar på statens bekostnad (punkt 1). Vid val till får det parti som vid valet får eller vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet rätt att få valsedlar på statens bekostnad (punkt 3). Punkt 2 i bestämmelsen gäller val till landstings- och kommunfullmäktige. 6Numera är det Myndigheten för tillgängliga medel, MTM, som ansvarar för statens insatser för lättläst. Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag 11.3.4Arrangerandet av skolval och kringaktiviteter Själva skolvalet kan arrangeras dels av lärare, dels av elever, dels av lärare och elever tillsammans. Arrangemanget ska efterlikna ett riks- dagsval eller ett Europaparlamentsval så långt som möjligt. Det är i princip samma material och utrustning som används vid varje skola; t.ex. valsedlar, röstlängder, valurna, röstmottagare och rösträknare. Alla skolor har dock inte tillgång till valskärmar. MUCF ger ut en handledning med instruktioner för hur valet ska genomföras. Om instruktionerna frångås på ett betydande sätt eller inte uppfyller vissa krav tas resultaten inte med i den nationella sammanställningen som görs efter skolvalet. Valresultatet har naturligtvis ingen faktisk verkan. Efter valet sam- manställs resultaten och redovisas till dem som har deltagit i skol- valet samt till allmänheten. I resultatsammanställningen redogörs för procentandelen för de partier som fått mer än en procent av antalet röster. De partier som fått en procent eller mindre av rösterna redo- visas inte för sig utan hamnar tillsammans under rubriken ”övriga partier”. Alla skolor har möjlighet att anmäla sig till skolvalet. Det är dock enbart elevers röster från gymnasieskolan och årskurs 7–9 som ingår i resultatredovisningen. En viktig sak att framhålla är att själva skolvalet är fristående från skolans undervisning. Skolorna kan själva välja om de vill delta i kon- ceptet, som förutom röstningsmomentet också kan innehålla förbe- redelser och efterarbete. Röstningsmomentet är alltid frivilligt. Även om en skola deltar i projektet skolvalet är det alltså inte obligatoriskt för eleverna att avlägga en röst. Syftet med skolval är som framgår ovan bl.a. att stimulera ett högre valdeltagande bland unga, inspirera till samtal om politik i skolan och att öka elevers kunskap om demokrati. För att dessa mål ska uppnås är det inte bara valhandlingen som är det viktigaste elementet utan de olika kringaktiviteter som ofta sker i samband med skolval. I dessa aktiviteter ges eleverna möjligheter att inhämta kunskaper om hur demokratin fungerar samt utveckla de förmågor som behövs för att aktivt kunna verka i demokratin. Kringaktivi- teter som sker före eller efter skolvalet får anses ingå i undervisningen och/eller utbildningen. För att inspirera skolor till att genomföra kringaktiviteter fick de skolor som anmält sig till skolval 2014 ett Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag startpaket vars syfte var att entusiasmera till kreativitet till olika arrangemang kring skolvalet. Skolvalsprocessen brukar ses som ett tillfälle för skolor att låta elever möta politikerna. Det mest vanliga sättet för detta har varit att bjuda in politiker till paneldebatter eller att låta eleverna besöka val- stugor utanför skolan. I utvärderingen av skolvalet sägs att den vanligaste aktiviteten var besök i valstugor och att av skolorna uppgett att de valt att inte bjuda in politiker till skolan.7 över samtliga skolor var den mest vanliga aktiviteten valstuge- besök. Här verkar dock en skiftning ha skett. I utvärderingen av skol- valet anges i stället att den mest vanligt förekommande aktivi- teten var att politiska partier/ungdomsförbund besökte skolor för att delta i en debatt eller för att ha ett informationsbord. Utvärde- ringen av skolvalen 2014 uppger vidare att många av de skolor som deltog kombinerade detta med olika kringaktiviteter för att förbe- reda eleverna inför valet. Det förekom bl.a. att eleverna hade möj- lighet att träffa politiska partier/ungdomsförbund separat antingen genom klassredovisning eller att varje parti hade ett klassrum som eleverna kunde gå runt och besöka. Några skolor anordnade också särskilda temadagar om valet och workshops. Exempel på en del mer ovanliga aktiviteter var hearings, , övernattningar på skolan med olika valaktiviteter, att eleverna gemensamt tittade på tv-debatter med efterföljande diskussion, anordnande av valvägg eller åsiktstorg och arbete med valaffischer.8 I MUCF:s utvärdering av skolval 2014 framgår bl.a. att det var betyd- ligt färre skolor som deltog i skolval inför Europaparlamentsvalet än i skolval inför riksdagsvalet. av det totala antalet elever i årskurs sju till nio samt gymnasieskolan omfattades jämfört som omfattades av skolval inför riksdagsvalet. Av de elever som hade möjlighet att rösta i skolvalet inför Europa- parlamentet röstade . Av de elever som hade möjlighet att rösta i skolvalet inför riksdagsvalet röstade . 7Ungdomsstyrelsen, Skolval 2010 Delrapport , s. 7 f. 8Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Öva och ta ställning En utvärdering av arbetet med skolvalen 2014, s. 30. Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag Inför MUCF:s utvärdering av skolval 2014 sändes det ut en utvär- deringsenkät till de elever och lärare som registrerats som ansvariga för att arrangera skolval på sin skola. De lärare som angav att deras skola inte hade haft besök av politiska partier/ungdomsförbund svarade som oftast att det inte funnits något behov av det t.ex. där- för att skolan arbetade på andra sätt med att ta reda på vad partier- na stod för. Det näst vanligaste svaret var att skolan inte ville bjuda in alla partier och därför valde att inte bjuda in något.9 I utvärderingen av skolval 2006 framkom i enkätsvar från lärare som aktivt arbetat med skolvalsprojektet och rektorer att man å ena sidan ville bjuda in politiker till skolan för att öka kontaktytan mellan de unga och de förtroendevalda. Å andra sidan tvekade man till att göra detta eftersom man såg faror med att kontroversiella åsikter fick utrymme i skolans demokratidebatt. Skolvalet belyste svårigheten med att dra gränsen mellan yttrandefrihet och rätten att inte utsättas för kränkande behandling. En skola som omfattades av intervjuurvalet hade en öppen inställning där politiska partier som inte satt i bjöds in till enskilda klasser för diskussion medan det på andra skolor skapades diskussioner om vilka politiska partier som skulle bjudas in.10 En fokusgruppsintervju med de politiska ungdomsförbunden hölls inför utvärderingen av skolval 2014. Där framkommer att ung- domsförbunden upplever att det tillämpas olika regler för politisk närvaro i skolan. På vissa skolor är ungdomsförbunden alltid väl- komna att ha informationsbord. En del skolor tillämpar principen att varje förbund får komma en gång per valrörelse och andra skolor tillåter överhuvudtaget inte besök från politiska partier.11 11.4Vissa andra exempel på aktiviteter på temat demokrati Det finns många olika arrangemang, aktiviteter och pedagogiska hjälpmedel för unga och elever på temat demokrati. Utredningen nämner några sådana exempel här. 9Öva och ta ställning En utvärdering av arbetet med skolvalen 2014, s. 31. 10Ungdomsstyrelsens skrifter 2007:16, Skolval 2006 , s. 49 f. 11Öva och ta ställning En utvärdering av arbetet med skolvalen 2014, s. 32. Skolvalen och vissa praktiska frågor i skolans vardag har ett utbud av material och aktiviteter som vänder sig till skolan. För elever i de högre årskurserna i anord- nas Demokrativerkstaden som är ett spel om hur det är att vara riks- dagsledamot. Spelet utövas i lokaler i och klasser i års- kurs 7–9 har möjlighet att anmäla sig. Det finns också möjligheter att genomföra spelet i klassrummet. Spelet är uppbyggt kring fem fiktiva partier och inledningsvis presenterar fiktiva partiledare partier- nas program och partilinjer i en presentationsfilm. Varje elev får sedan ett spelkort som bl.a. beskriver vilken samhällsfråga som ska arbetas med, den partilinje som eleven ska företräda och vilket ut- skott eleven tillhör. Till spelet finns också bl.a. dagordningar för utskottsmöten. Förutom att studiebesök i kan anordnas för elever i gymnasieskolan arrangeras också Ungdomens riksdag. Varje klass som deltar får skriva en motion och ett debattinlägg. Projektet av- slutas med att varje klass som deltar får sända representanter till Riks- dagshuset. Dessa utvalda elever får uppleva arbetet som riksdagsledamot med bl.a. en debatt i kammaren. Europeiska Ungdomsparlamentet (EUP) är en del av European Youth Parliament och är en partipolitisk och religiöst obunden organisation. EUP beskriver att syftet med orga- nisationen är att unga människor i ska få en möjlighet att mötas och diskutera olika aktuella frågor. anordnas sessioner på regional, nationell och internationell nivå. Under sessionerna del- tar eleverna i bl.a. utskottsarbete där varje elevgrupp blir tilldelade ett särskilt ämnesområde som ska diskuteras. De förslag som ut- arbetas av varje utskott behandlas sedan i vad som kallas för general- församlingen där alla elever deltar. Gången här är tänkt att efterlikna hur resolutioner behandlas i . Det hela avslutas med en omröstning där eleverna röstar efter sin egna övertygelse. Ungdomsparlamentet är en demokratisatsning från utbildnings- förvaltningen i stad som riktar sig till gymnasieelever och lärare i . Här får eleverna som deltar först ta fram aktuella och lokala frågor. Dessa frågor arbetas sedan om till motioner och debatteras i olika sessioner. Slutligen får eleverna rösta fram några av motionerna som sedan presenteras som förslag till lokala politiker. 12Ordningsregler utanför skolan m.m. I det här kapitlet tittar utredningen på ordningsregler inom vissa områden utanför skolan. Särskilt uppmärksammas bestämmelser som reglerar politiska partiers närvaro och politikers yttranderätt. Inled- ningsvis redovisas de regler som gäller för ledamöter i och kommunfullmäktige. Därefter behandlas riktlinjer och principer för politiska debatter i radio och tv. Utredningen övergår sedan till att redogöra för de ordningsregler som finns i och gäller för rättens sammanträden. Riksdagsordningen (2014:801) reglerar rätten för riksdagsledamöterna att yttra sig. I 6 kap. 15 § fastställs att varje ledamot och statsråd får, med de undantag som föreskrivs i riksdagsordningen, fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet. 6 kap. 16 § anger begränsningar i leda- möternas yttrandefrihet. Där sägs i första stycket att den som har ordet ska begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Om någon bryter mot bestämmelsen och inte rättar sig efter talmannens påpekande, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen. I andra stycket fastslås att ingen får vid ett sammanträde uttala sig nedlåtande om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Om någon bryter mot bestämmelsen, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen. Ordningsregler utanför skolan m.m. Efter bestämmelsen i 16 § och under rubriken följer en tilläggsbestämmelse, 6.16.1, som anger att talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta om ordningsregler för kammaren. I förarbetena sägs att regeln i 16 § bör under alla förhållanden bilda ett skydd mot att enskilda blir föremål för kränkande upp- märksamhet som följd av kammardiskussionerna (prop. 1973:90 s. 527 f.). Bestämmelsen behandlas också i betänkandet Medborgerliga fri- och rättigheter (SOU 1975:75) i samband med att inskränkningar i yttrandefriheten enligt gällande rätt tas upp. I sammanhanget hän- visas till att vissa ordningsföreskrifter rörande tryckt skrifts sprid- ning ansetts möjliga utan hinder av tryckfrihetsförordningen och alltså utan att anses som begränsningar i den grundlagsskyddade tryckfriheten. Det påpekas att förarbetena till regeringsformen inte särskilt behandlar frågan om sådana ordningsföreskrifter som med hänsyn till allmän ordning, trafiksäkerheten, naturvården osv. reg- lerar spridningen och mottagandet av meddelanden, ska betraktas som begränsningar i yttrandefriheten. I betänkandet sägs att bestäm- melsen i riksdagsordningen får anses höra till ”ordningsföreskrif- ternas kategori” till den del stadgandet gäller yttranden som strider mot god ordning eller som inte avser det behandlade ämnet (SOU 1975:75 s. 294). Vad som i bestämmelsen är yttrandefrihetsbegränsande och vad som bör ses som ordningsregler får ytterligare belysning av två rätts- fall från (Regeringsrätten). I bägge fallen gällde frågan en antagen arbetsordning i kommunfullmäktige som löd: ”Skulle någon i sitt yttrande avlägsna sig från ämnet eller uppträda på ett sätt, som strider mot god ordning, får ordföranden med klubbslag fästa talarens uppmärksamhet därpå. Om denne ej låter sig rätta, har ordföranden att fråntaga honom ordet”. I RÅ 1981 2:1 prövades emellertid enbart den ena delen av lydelsen, nämligen om ordförandens rätt att frånta en medlem i kommunfullmäktige ordet om denne avlägsnade sig från ämnet utgjorde en begränsning av yttrandefriheten.