sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Anställningar- na får förnyas, men den sammanlagda anställningstiden för en adjun- gerad professor får omfatta högst och för en gästprofessor högst . I fråga om anställningarna gäller i övrigt anställnings- skyddslagen.39 365 kap. 8–12 §§ högskoleförordningen. 374 kap. 10 § högskoleförordningen. 1984/85:57. En ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan och prop. 2009/10:149. En akademi i tiden–ökad frihet för universitet och högskolor. 394 kap. 11 och 12 §§ högskoleförordningen. Anställningar vid statliga universitet och högskolor Ordningen med adjungerade professorer tillkom för att ge hög- skolorna möjlighet att som lärare engagera kvalificerade personer med sin huvudsakliga sysselsättning inom någon annan verksamhet. De adjungerade professorerna är av stor betydelse för högskolornas samverkan med arbetslivet i övrigt. En adjungerad professor har alltså sin huvudsakliga verksamhet utanför högskolan.40 I fråga om anställning som gästprofessor är syftet att högskolor- na ska kunna knyta till sig personer med speciell kompetens. På så sätt kan värdefulla kunskaper och erfaren- heter tillföras högskolan.41 Anställning som adjungerad professor och gästprofessor är också av vikt för högskolornas samverkan med det omgivande samhället. Lärare som anställs för meritering42 som forskare, s.k. meriterings- anställning, får anställas tills vidare, dock längst . Anställning- en får förnyas om det på grund av lärarens sjukfrånvaro, föräldra- ledighet eller andra särskilda skäl krävs ytterligare tid för att uppnå syftet med anställningen. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst . I fråga om anställningen gäller i övrigt anställningsskyddslagen. Vidare får undantag från vissa bestämmelser om meriterings- anställning göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. I bestämmelserna uppställs bl.a. vissa behörighetskrav för att framhålla anställningens betydelse för kvinnor och män i början av en karriär som lärare. Den bör främst komma i fråga som har avlagt doktorsexamen eller har uppnått motsvarande kompetens högst före ansökningstidens utgång. För att motverka på varandra följande tidsbegränsade anställning- ar gäller den begränsningen att en meriteringsanställning inte kan 40Se bl.a. prop. 1984/85:57, En ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga hög- skolan, Högskolans ledning, lärare och organisation, prop. 1996/97:141 och prop. 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor. 1996/97:141. Högskolans ledning, lärare och organisation. 424 kap. 12 a och b §§ högskoleförordningen. Anställningar vid statliga universitet och högskolor följas av en tidsbegränsad anställning enligt anställningsskyddslagen från det att meriteringsanställningen upphörde. Möjligheten till meriteringsanställningar infördes i syfte att ny- examinerade doktorer och unga forskare ska få möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och att meritera sig för en fortsatt karriär som forskare och lärare. Det angivna motivet för anställningen uttrycks också genom att den som har avlagt doktorsexamen eller skaffat motsvarande kompetens högst före ansökningstill- fället har företräde till anställningen. 3.5Tidsbegränsade anställningar enligt kollektivavtal Utöver de särskilda bestämmelser om tidsbegränsade läraranställ- ningar som finns i högskolelagen och högskoleförordningen har även arbetsmarknadens parter avtalat om vissa tidsbegränsade an- ställningar för lärare vid universitet och högskolor genom kollektiv- avtal. Med kollektivavtal avses skriftligt avtal mellan arbetsgivar- organisation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om anställ- ningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare. Genom kollektivavtal får det göras avvikelser från vissa bestämmelser i det allmänna arbetsrättsliga regel- verket, bl.a. delar av anställningsskyddslagen. På det statliga området finns bestämmelser i förordningen (1976:1021) om statliga kollektiv- avtal, m.m. Denna förordning omfattar föreskrifter i kollektivavtal och andra föreskrifter som reglerar anställnings- eller avtalsvillkor för arbetstagare hos myndigheterna under regeringen och därmed statliga universitet och högskolor. Enligt förordningen sluts kollek- tivavtal på statens vägnar av . och de statsanställdas huvudorganisationer har ingått avtal om tidsbegränsade anställningar som avviker från an- ställningsskyddslagens bestämmelser. Sådana avtal finns för post- doktor och adjungerad lärare. Nedan redogörs kortfattat för dessa kollektivavtal.43 43 Utöver de centrala kollektivavtalen kan det även finnas lokalt beslutade kollektivavtal som skiljer sig åt mellan olika universitet och högskolor. Sådana avtal finns t.ex. i fråga om den s.k. meriteringsanställningen enligt högskoleförordningen. Anställningar vid statliga universitet och högskolor Avtalet44 gäller arbetstagare som anställs som postdoktor och som i huvudsak ska bedriva forskning. Även undervisning kan ingå i arbets- uppgifterna, dock högst med en femtedel av arbetstiden. I avtalet anges att arbetstagaren har avlagt en doktorsexamen eller har en ut- ländsk examen som bedöms motsvara doktorsexamen. Examen ska ha avlagts högst före ansökningstidens utgång. Om det finns särskilda skäl, kan doktorsexamen ha avlagts tidigare. En person får anställas som postdoktor i högst enligt avtalet, men anställ- ningen kan förlängas om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl menas ledighet på grund av sjukdom, föräldraledighet, klinisk tjänst- , förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer eller andra liknande omständigheter. En förutsättning för tillämpningen av avta- let är att arbetstagaren inte har varit anställd som postdoktor. Avtalet45 möjliggör en tidsbegränsad anställning upp till i taget under förutsättning att personen i fråga har den huvudsakliga anställ- ningen någon annanstans, dvs. högst 49 procents omfattning som adjungerad lärare. Syftet med en adjungerad anställning är att tillföra sådan kompetens som normalt inte finns i den ordinarie verksam- heten och som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. Det finns ingen bortre gräns för hur länge en anställning som adjungerad lärare kan bestå, men anställningen förutsätter att personen har kvar sin huvudsakliga verksamhet utanför högskolesektorn. 44Avtal om tidsbegränsad anställning som postdoktor. Avtal mellan , inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna och Saco-S. 45Avtal om tidsbegränsad anställning av adjungerad lärare. Avtal mellan , inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna, Saco-S och Facket för Service och Kommunikation (). 4 Trygga villkor för doktorander Detta kapitel inleds med en allmän redogörelse över utvecklingen när det gäller doktorander i högskolan över tid.1 Därefter görs en genomgång av doktoranders studiefinansiering och de studiesociala villkoren för doktorander som har utbildningsbidrag eller stipendier. Slutligen presenterar utredningen sina förslag och överväganden om hur de studiesociala villkoren kan förbättras för doktorander som har utbildningsbidrag eller stipendier. Utgångspunkten för utred- ningens förslag är att likvärdiga och trygga villkor för doktorander ökar förutsättningarna för svenska universitet och högskolor att attrahera fler att välja en forskarutbildning och i förlängningen även välja en forskarkarriär. Avsnittet ger en översiktlig kvantitativ beskrivning av forskarutbild- ningen.2 De övergripande trenderna kan sägas vara: –ökning av antalet doktorander –kvinnorna står för nästan hela ökningen –ökad andel kvinnor bland doktorander – från till –kraftig ökning av doktorsexaminationen 1990–2008 –ökad andel kvinnor bland examinerade – från till 1Med doktorand avses en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå. Trygga villkor för doktorander –förkortade studietider och ökad genomströmning –kraftigt minskad antagning i humaniora p.g.a. skärpta krav på finansiering –minskad antagning , särskilt inom humaniora –tredubblad andel utländska doktorander (tidigare data finns inte) –var tredje doktorand är utländsk (2014) –två av fem nyantagna doktorander (2014) är utländska, varannan man och var tredje kvinna –bland nyantagna doktorander i lantbruksvetenskap, naturveten- skap och teknik är mer än hälften utländska. Forskarutbildningen fick sin nuvarande utformning då doktors- examen infördes, med en mer planerad studiegång omfattande fyra heltidsår. avskaffades dåvarande doktorsgrad och licen- tiatexamen.3 fram till ungefär ökade antalet doktorander kraftigt, en ökning från 4 000 doktorander 1962, varav drygt 600 kvinnor (), till nästan 11 000 doktorander 1971, varav 2 400 kvinnor (). Antalet kvinnor har fortsatt att öka, nästan en fyrdubbling , medan antalet män endast ökat . (2014) finns det 19 000 akti- va doktorander varav 9 000 kvinnor () och 10 000 män. 3 Redan antagna doktorander kunde avlägga doktorsgrad respektive licentiatexamen långt efter 1969 enligt övergångsregler. Trygga villkor för doktorander Figur 4.1 Antal aktiva doktorander 1962–2014 Andelen kvinnor bland aktiva doktorander har således ökat, från till (2014), dvs. från att var sjunde doktorand var kvinna 1962 till att varannan dok- torand är kvinna . Trygga villkor för doktorander Figur 4.2 Andelen kvinnor bland aktiva doktorander 1962–2014 En doktorand kan ha sin försörjning på ett flertal olika sätt. Utbild- ningsbidrag för doktorander infördes och ersatte då de statliga doktorandstipendierna.4 Doktorandanställning (doktorandtjänst) in- fördes 1986. Genom en forskarutbildningsreform infördes skärpta krav på studiefinansieringen vid antagning av doktorander. Mellan 800 och 900 doktorander hade studiemedel före reformen – i och med reformen avskaffades i praktiken möjligheten att finan- siera forskarstudier med studiemedel.5 Vidare fick doktorander med utbildningsbidrag rätt att få doktorandanställning av studierna. Antalet doktorandanställningar (DTJ) har ökat successivt och är den helt dominerande finansieringsformen. var 8 900 () av totalt 13 800 doktorander, omräknat till heltid, anställda som doktorander. 4Utbildningsbidraget avskaffades 1993 men återinfördes efter ett regeringsskifte. 5Se Forskarutbildningen i – variation i volym, effektivitet och kostnader . Trygga villkor för doktorander Figur 4.3 Antal doktorander (heltidsekvivalenter) 1999–2014 per försörjningsform 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 De övriga sju försörjningsformerna omfattar vardera mellan av doktoranderna, omräknat till heltid. Dessa former är HTJ högskoletjänst (annan än doktorandanställning), UBB ut- bildningsbidrag, FTG företagsdoktorand (anställd inom företag), USL anställning som läkare, AUH annan anställning utanför högskolan (annan än som läkare eller inom företag), STP stipendium och OVR övrigt (försörjning saknas eller yrkesverksamhet utan anknytning till forskarutbildningen). Doktorander med högskoletjänst (HTJ), anställning i företag (FTG), läkaranställning (USL) eller annan an- ställning utanför högskolan (AUH) ska ha utrymme för studierna i anställningen; om inte studieutrymme finns klassas doktorandens försörjning som övrigt (OVR). Kategorin FTG, företagsdoktorand, infördes , tidigare redovisades dessa doktorander inom AUH, annan anställning utanför högskolan. I figuren nedan visas utveck- lingen för de sju mindre försörjningsformerna samt, för att under- lätta jämförelse , även summan av FTG och AUH. Trygga villkor för doktorander Figur 4.4 Antal doktorander, heltidsekvivalenter, per försörjningsform utom DTJ 1999–2014 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Vi kan se att antalet doktorander med övrig finansiering minskade kraftigt efter reformen 1998, och att antalet utbildningsbidrag minskat kraftigt, särskilt . Antalet doktorander med annan anställning i högskolan (ej doktorandanställning) har halverats. An- talet med stipendier har minskat något, från knappt 1 1999 till knappt 1 2014. Antalet doktorander med läkaranställning har däremot ökat kraftigt; antalet har mer än fyrdubblats och är nästan 700.6 Antalet doktorander med anställning utan- för högskolan (annan än läkare), dvs. FTG och AUH tillsammans ligger hela perioden runt 1 200, allt omräknat till heltid. 6 Antalet individer i kategorin har nästan tredubblats och är 2 200 (). Trygga villkor för doktorander examinerades cirka 800 doktorer . Antalet ökade måttligt till knappt 1 1990, men de följande två decennierna skedde en kraftig ökning upp till en topp på drygt 2 900 doktorsexamina . Figur 4.5 Antalet doktorsexamina 1973–2014 Ökningen kan sägas bero dels på den ökade studiefinansieringen och dels på ökad effektivisering.7 Studietiderna har successivt minskat, både sett som bruttostudietid (från antagning till examen) och netto- studietid (summa effektiv studietid, dvs. halvtidsstudier räknas som nettostudietid). Exempelvis var studietiden (median) inom humaniora och samhällsvetenskap brutto respektive netto, men betydligt kortare inom övriga områden, särskilt medicinområdet. Studietiderna (2014) skiljer sig inte längre så mycket mellan forskningsområdena; nettostudie- tiderna är från i humaniora ner till i medicin och 7 Se (2007:35 R), Forskarutbildningsreformen – genomström- ning och examination. Trygga villkor för doktorander hälsovetenskap, medan bruttostudietiderna är i humaniora, i samhällsvetenskap och i övriga områden. De nyutexaminerade doktorernas medianålder har bara ändrat sig marginellt över åren; den har varit . Det är dock skillnader mellan forskningsområdena; inom naturvetenskap och teknik är median- åldern lägre, (2014) är den . Inom övriga områden är medianåldern högre; (2014) är den inom medicin och hälsovetenskap samt samhällsvetenskap och inom humaniora. Andelen kvinnor bland de examinerade har ökat stadigt, med en viss eftersläpning jämfört med andelen kvinnor bland doktorander. Figur 4.6 Andel kvinnor bland doktorsexaminerade 1973–2014 Kvinnorna utgjorde av de nya doktorerna 1973, dvs. färre än var åttonde ny doktor var kvinna. är hälften av de nya doktorerna kvinnor (). Ser vi på utvecklingen av doktorsexaminationen i de olika forsk- ningsområdena får vi följande bild. Trygga villkor för doktorander Figur 4.7 Doktorsexamina 1973–2014 per forskningsområde Medicin och hälsovetenskap står för ungefär en tredjedel av examinationen. Naturvetenskapens andel har minskat något det , medan teknik har ökat sin andel. examinerades cirka 100 doktorer inom humaniora. Examinationen steg kraftigt efter forskarutbildningsrefor- men 1998 och nådde en topp på 285 doktorer 2003. har antalet halverats till 150 doktorer , vilket är av samtliga doktorsexaminerade . Antalet doktorandnybörjare var cirka 2 000 t.o.m. . De därpå följande elva åren ökade antag- ningen med fram till forskarutbildningsreformen : från 2 050 nyantagna 1986 till 3 1997. Reformen 1998 fokuserade på krav på säkrad studiefinansiering vid antagningen och avskaffade i praktiken möjligheten att utnyttja studiemedel inom forskarutbildningen. Detta medförde att antagningen i humaniora mer än halverades och att även antagningen i samhällsvetenskap Trygga villkor för doktorander minskade.8 antogs 3 030 doktorander, varav 510 i samhälls- vetenskap och 170 i humaniora. Figuren visar antalet doktorand- nybörjare åren 1999–2014. Doktorandnybörjare 1999–2014 per forskningsområde Antagningen, särskilt till medicin och hälsovetenskap, ökade –2003. minskade antagningen inom samt- liga områden för att sedan åter öka . 8 Jämförelsen gjord med dåvarande ämnesindelning. Utredningen har endast tillgång till SCB- statistik för åren uppdelad enligt nuvarande ämnesindelning (vilken infördes ). Trygga villkor för doktorander Det har varit en mycket tydlig ökning av antalet och andelen ut- ländska doktorander . Eftersom inte total- antalet ökat har det varit en motsvarande minskning av antalet svenska doktorander. (Se fotnot för definition av utländsk doktorand.9) Uppgifterna om utländska doktorander började samlas in . Då var av doktoranderna utländska; av kvin- norna och av männen. (2014) är en tredjedel av doktoranderna, , utländska; av kvinnorna och av männen. Figur 4.9 Antal utländska och svenska doktorander 1997–2014 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Andelen utländska doktorandnybörjare har följaktligen ökat än krafti- (2014) är av nybörjarna utländska; 34 pro- cent av kvinnorna och av männen. 9 Med utländska doktorander avses personer som hos angivit studier som grund för bosättning och som invandrat mindre än innan studierna påbörjades. Efter- som inte alla studenter ansöker om uppehållstillstånd hos så ingår även utrikes födda doktorander som invandrat mindre än innan doktorandstudierna påbörja- des. I gruppen ingår även doktorander med okänd bakgrund, dvs. där det saknas uppgift om land (detta gällde för 130 doktorandnybörjare 2014). Trygga villkor för doktorander nybörjare finns inom lantbruksvetenskap, , naturveten- skap, , och teknik, , medan andelarna är lägre inom humaniora, , samhällsvetenskap, , samt medicin och hälsovetenskap, . Andelen utländska doktorsexaminerade har ökat, med en fördröj- ning jämfört med antalet doktorander. var av de doktorsexaminerade utländska medan det , 2014, är utländska doktorsexaminerade. De utländska doktorandernas försörjningsformer fördelar sig (2014) ungefär likadant som de svenska, utom att USL, anställning som läkare, är mycket ovanlig och att AUH, annan anställning utan- för högskolan, är mer ovanlig än bland svenska doktorander. Andel- en utländska doktorander med stipendier, STP, är , vilket är en större andel än för hela doktorandgruppen, ; andel- arna beräknas här utifrån antalet individer. 4.1.6Doktorander inom det konstnärliga området Utbildning på forskarnivå inom det konstnärliga området infördes , s.k. konstnärlig utbildning på forskarnivå.10 Området har ännu mycket få doktorander, 57 stycken , och ännu (2010–2014) har endast nio doktorer examinerats. Det konstnärliga området sär- redovisas därför inte i övriga delar av detta inledande avsnitt. 4.1.7Prognos för antalet nyrekryteringar jämfört med antalet examinerade i forskarutbildningen En majoritet av doktorerna i samhällsvetenskap och humaniora stan- nar kvar i högskolan, vilket är en klar skillnad från övriga forsknings- områden. gjorde 2015 en prognos avseende de när- maste åren för antalet doktorsexamina, antalet pensioneringar och ökat personalbehov på grund av högskolans expansion. Inom huma- niora och samhällsvetenskap förutser prognosen en brist på doktorer för högskolans behov. Om man jämför prognosens antal avlagda doktorsexamina inom dessa områden med antalet doktorer som be- höver anställas, blir det bara en ny doktor per nyanställning i hög- 10 Se prop. 2008/09:134. Forskarutbildning med profilering och kvalitet. Trygga villkor för doktorander Inom naturvetenskap däremot förutser prognosen fyra nya doktorer per nyanställning i högskolan, inom teknik tre, inom medicin två och inom lantbruksvetenskap knappt två doktorer per nyanställning i högskolan. Enligt prognosen kommer det således att bli svårare att rekrytera doktorer till högskolan inom humaniora och samhällsvetenskap och i så fall kommer troligtvis endast mycket få av doktorerna inom dessa områden att lämna högskolan. Liksom de flesta prognoser bör denna tolkas med viss försiktighet, eftersom särskilt antaganden om högskolans expansion kan visa sig vara över- eller underskattningar. 4.2Tillträde till utbildning på forskarnivå Med doktorand avses en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå.11 Förhållandet mellan en doktorand och en högskola regleras i högskoleförordningen (1993:100) och för- ordningen (1993:221) för . Bestämmelser om tillträde till utbildning på forskarnivå och om krav på studiefinansiering finns i 7 kap. högskoleförordningen. Av bestämmelserna framgår bl.a. att vid tillträde till utbildning på forskar- nivå får lärosätet endast anta så många doktorander som kan erbjudas handledning och godtagbara studievillkor i övrigt.12 Utöver krav på grundläggande behörighet och den särskilda behörighet som en hög- skola kan ha föreskrivit finns även bestämmelser om krav på studie- finansiering för antagning av en doktorand. eller en högskola får således till utbildning på forskarnivå bara anta sökande som anställs som doktorander eller som beviljas utbildningsbidrag för doktorander. Ett lärosäte får dock även anta sökande som har någon annan form av studiefinansiering, om högskolan bedömer att finansieringen kan säkras under hela utbildningen och att den sökande kan ägna så stor del av sin tid åt utbildningen att den kan slutföras när det gäller licentiat- examen eller konstnärlig licentiatexamen och när det gäller doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen.13 111 kap. 4 § högskoleförordningen (1993:100). 127 kap. 34 § högskoleförordningen. 137 kap. 36 § högskoleförordningen. Trygga villkor för doktorander Doktoranders studiefinansiering sker i huvudsak genom an- ställning som doktorand, men även med t.ex. utbildningsbidrag eller stipendier. var antalet doktorander i totalt 18 970.14 Omräknat i heltidsekvivalenter var antalet 13 614, varav 6 340 kvinnor och 7 274 män. Anställning som doktorand är den vanligaste finansieringsformen inom forskarutbildningen och motsvarar av doktoran- derna 2014 omräknat i heltidsekvivalenter. är det en ökning . har andelen dok- torander som har utbildningsbidrag som studiefinansiering sjunkit från (651 doktorander, heltidsekviva- lenter) 2014. Det kan bl.a. förklaras med att reglerna för utbildnings- bidrag har ändrats med innebörden att en doktorand som har utbild- ningsbidrag ska anställas när det återstår av forskarutbildningen, tidigare gällde . Andelen kvinnor som hade utbildningsbidrag som studiefinansiering var och andelen män 4 pro- cent omräknat i heltidsekvivalenter. Det finns 820 doktorander med stipendier som är försäkrade hos Kammarkollegiet (2015). Enligt statistik från Universitetskanslers- ämbetet (UKÄ) och SCB har 975 doktorander stipendier som studie- finansiering omräknat i heltidsekvivalenter 2014. I dessa ingår även doktorander finansierade genom Sida-projekt, s.k. Sandwich-dok- torander, även om de inte har stipendier utan underhållsbidrag.15 An- delen doktorander omräknat i heltidsekvivalenter som har stipendier var 2014. Det ligger i nivå med andelen doktorander med stipendier 2004 men andelen har varierat . (2014) är andelen kvinnor medan andelen män är 8 procent.16 Stipendier som försörjningsform för doktorander är vanligare bland utländska doktorander än bland svenska. av de utländska doktoranderna hade stipendier jämfört med 4 pro- cent av de svenska doktoranderna. För övriga försörjningsformer för doktorander se avsnitt 4.1.2. 14Universitet och högskolor. Doktorander och examina på forskarnivå 2014. Universitets- kanslersämbetet och Statitiska centralbyrån, UF 21 . 15Enligt uppgift från Sida handlar det om drygt 330 doktorander. Dessa är dock inte beräk- nade i heltidsekvivalenter. 16Universitet och högskolor. Doktorander och examina på forskarnivå. Statistiska meddelan- den UF 21 . Trygga villkor för doktorander 4.3.1Kort historik om doktorandanställning, utbildningsbidrag och stipendier Frågan om doktoranders finansiering har varit föremål för ett fler- tal utredningar och reformer under . I bilaga 5 till betänkandet En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) finns en historisk bakgrundsbeskrivning av doktoranders studiefinansiering . I det följande redovisas de förändringar som beslutats när det gäller doktoranders finansiering från och med den s.k. forskarutbildnings- reformen 1998.17