sou · H4B391 · 2016-12-15 00:00:00 — 2. utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet. Om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse enligt första stycket har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats, gäller bestämmelserna om återkallelse i 3 § första stycket 2. Tiden ska då vara i stället för tre. 2. utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet. Om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse enligt första stycket har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats, gäller bestämmelserna om återkallelse i 3 § första stycket 2. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete bör dock inte återkallas om arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit åtgärd som leder till att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt 6 kap. 2 § första stycket är uppfyllda. Till fängelse i högst , eller när omständigheterna är mildrande, till böter döms 1.den som har anställt en utlänning, uppsåtligen inte har uppfyllt villkoren enligt 6 kap. 2 § första stycket 2 och det har lett till att utlänningens ansökan om förlängt arbetstillstånd har avslagits eller att utlänningens arbetstillstånd har återkallats, eller 2.den som har erbjudit en utlänning anställning uteslutande i syfte att kringgå reglerna om uppehållstillstånd och arbetstillstånd och det har lett till att utlänningens ansökan om arbetstillstånd har avslagits enligt 6 kap. 3 a §. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om genomförande och redovisning av kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska införas en ny paragraf, 2 kap. 8 b §, av följande lydelse. får medges direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1–5 och 11 om uppgifterna behövs vid 1. handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2. kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet ska införas en ny paragraf, 2 kap. 27 a §, av följande lydelse. får medges direktåtkomst till uppgifter som avses i 5 § första stycket 3 om uppgifterna behövs vid 1.handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2.kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken (2010:110) att det ska införas en ny paragraf, 114 kap. 23 §, av följande lydelse. får medges direktåtkomst till uppgifter i socialförsäkringsdatabasen om uppgifterna behövs vid 1. handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2. kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet. Denna lag träder i kraft . får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716) har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda . förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningsförordningen (2006:97) att 6 kap. 6 a § ska ha följande lydelse. får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716) har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda . Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet dels att det ska införas två nya paragrafer, 7 e § och 17 a §, av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 17 a § ska lyda ”Direktåtkomst för myndigheter”. har rätt att ta del av uppgifter som avses i 2 kap. 3 § 1–5 och 11 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i het, om uppgifterna behövs vid 1. handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbets- stycket utlänningslagen (2005:716), 2. kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. får vid direktåtkomst till beskattningsdatabasen enligt 2 kap. 8 b § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet endast medges rätt att ta del av 1. uppgift om förvärvsinkomst, fastställd och preliminär, 2. uppgift om underlag som lämnats av arbetsgivare avseende person som erhållit förvärvsinkomst, 3. uppgift om skatter och avgifter som överlämnats till för indrivningsåtgärder, 4. beslutade arbetsgivaravgifter, 5. skatteform, och 6. återkallelse av godkännande för F-skatt. får meddela närmare föreskrifter om vad som krävs i fråga om behörighet och säkerhet för att myndigheten ska kunna medge direktåtkomst till uppgifter för . Direktåtkomst till uppgifterna får inte medges innan har försäkrat sig om att uppfyller kraven på behörighet och säkerhet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet ska införas två nya paragrafer, 8 a § och 10 a §, av följande lydelse. har rätt att ta del av uppgifter som avses i 2 kap. 5 § första stycket 3 lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i het, om uppgifterna behövs vid 1. handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbets- enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2. kontroll av arbetstillstånd en- ligt 6 kap. 2 § första stycket utlän- åtkomst enligt 2 kap. 27 a § lagen (2001:184) om behandling av upp- verksamhet endast medges rätt att 1. uppgift om fysiska och juri- diska personers skulder i allmänna och enskilda mål, och 2. uppgift om att konkurs beslutats. får meddela närmare föreskrifter om vad som krävs i fråga om behörighet och säkerhet för att myndigheten ska kunna medge direktåtkomst till uppgifter för . Direktåtkomst till uppgifterna får inte medges innan har försäkrat sig om att uppfyller kraven på behörighet och säkerhet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration att det ska införas två nya paragrafer, 3 d § och 5 b §, av följande lydelse. basen enligt 114 kap. 23 § social- försäkringsbalken (2010:110) en- dast medges rätt att ta del av kan om föräldraledighet till För- säkringskassan och utbetald för- sjukfrånvaro och av Försäkrings- kassan utbetald sjukpenning, och närmare föreskrifter om vad som krävs i fråga om behörighet och säkerhet för att myndigheten ska kunna medge direktåtkomst till uppgifter för . Direktåtkomst till uppgifterna får inte medges innan har försäkrat sig om att uppfyller kraven på behörighet och säkerhet. har rätt att ta del av personuppgifter till sådana uppgifter i socialförsäkringsdatabasen som avses i 2 § 16, om uppgifterna behövs vid 1. handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt 5 kap. 5 § första stycket 1 och 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen (2005:716), eller 2. kontroll av arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Vi ska enligt kommittédirektiv dir. 2015:75, se bilaga 1, undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och redogöra för eventuella skillnader mellan olika branscher. Vi ska också analysera vilket slags utnyttjande det rör sig om och om det finns en koppling till reglerna för arbetskraftsinvandring samt hur bevakningen av arbetskraftsinvandrares anställningsvillkor fungerar i praktiken. Kartläggningen ska utgöra en utgångspunkt för utredningens arbete och vi ska föreslå lämpliga åtgärder för att motverka att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas. Enligt tilläggsdirektiv dir. 2016:72, se bilaga 2, förlängdes tiden för att redovisa uppdraget till . I uppdraget ingår att analysera krav på anställningsavtal, begränsningar i arbetsgivarens möjligheter att försämra anställningsvillkoren efter att arbetstillstånd har beviljats, sanktioner mot arbetsgivare som inte uppfyller de anställningsvillkor som legat till grund för beslutet om arbetstillstånd och utökade kontroller av arbetsgivare antingen i samband med prövningen av en ansökan om arbetstillstånd eller efter att tillstånd har beviljats. Om vi anser det lämpligt att införa utökade sanktioner mot arbetsgivare ska vi också ta ställning till vilken typ av sanktioner som bör komma i fråga. Vi ska också analysera vilka effekter sådana krav, begränsningar, sanktioner och utökade kontroller kan få, bland annat vad gäller arbetsgivares behov och villighet att rekrytera kompetens från tredjeland. I uppdraget ingår vidare att ta ställning till om det är lämpligt att införa åtgärder av detta slag samt beakta om det är effektivt och ändamålsenligt. Vi har också fått i uppgift att överväga andra åtgärder som syftar till att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på Utredningens uppdrag och arbete Därutöver ska vi analysera vilket behov av författningsändringar som föreslagna åtgärder motiverar samt utarbeta författningsförslag. Slutligen ingår i uppdraget att analysera effekterna av den möjlighet till efterkontroller som trädde i kraft och beakta de slutsatser som utlänningsdatautredning (Ju 2014:11) kom fram till vad gäller direktåtkomst och effektivare informationsutbyte mellan och andra myndigheter. trädde utlänningsdatalagen (2016:27) i kraft.1 Av direktiven framgår att uppdraget omfattar tredjelandsmedborgare som kommer till för att arbeta inom ramen för det regelverk som trädde i kraft . Uppdraget omfattar alltså inte medborgare i EU/EES och som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet för personer. Vidare omfattar uppdraget enbart personer med uppehållstillstånd och arbetstillstånd och således inte personer som vistas och arbetar i utan tillstånd. Inte heller anhöriga till personer som beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd omfattas av uppdraget. I direktiven anges vidare att en förutsättning för våra överväganden och förslag är att arbetsgivare även fortsättningsvis ska avgöra om den egna verksamheten har behov av att rekrytera arbetskraft från tredjeland. Utredningen påbörjade sitt arbete och höll sitt första utredningssammanträde . Sammanlagt har nio sammanträden, varav ett slutjusteringssammanträde , hållits med experterna. Under arbetets gång har vi också haft möten och andra kontakter med företrädare för , och Delegationen för migrationsstudier, Delmi, () och Hotell- och restaurangfacket (HRF) samt och . har genomfört en granskning av om reglerna för arbetskraftsinvandring underlättar för arbetsgivare att anställa utomeuropeiska arbetstagare inom yrken där det är brist på arbetskraft. 2015/16:65, bet. 2015/16:SfU10, rskr. 2015/16:132. Utredningens uppdrag och arbete granskningen var vidare att bedöma om systemet fungerar som det var avsett samt om det finns kontrollfunktioner som motverkar missbruk av regelverket. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . anordnade ett seminarium för utredningen med anledning av myndighetens granskning av arbetskraftsinvandring. Från deltog , , , och . Vid expertgruppssammanträdet deltog , universitetslektor i juridik vid , och redogjorde bland annat för sina skrivningar i Delmis rapport från hela världen (2015:9). från Damvad Analytics deltog vid expertgruppssammanträdet för en redogörelse av rapporten av internationell kompetens – Arbetskraftsinvandringens betydelse för svenska företag. Vid expertgruppssammanträdet deltog från , enhetschef för arbetstillståndsenheten, och , teamledare, för att ge en redogörelse om arbetstillståndsprocessen. Kontakter har även skett med människohandelsutredning som överlämnade sitt betänkande Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer (SOU 2016:70) . Vi har vidare tagit del av en stor mängd skriftligt material, bland annat tidigare utredningar, förarbeten, rättsfall, beslut, rapporter samt olika statistikuppgifter. Vi har bland annat tagit del av immigrant workers , rapporter om Migration, arbetsmiljö och hälsa (2012:4) och Migrantarbete inom den gröna näringen (2012:14), Svenskt Näringslivs rapporter Utmaningar kring regelverket för arbetskraftsinvandring från tredje land (2013), Rekrytering av internationell kompetens – Arbetskraftsinvandringens betydelse för svenska företag (2016) och Arbetskraftsinvandringens bidrag till produktion och välfärd (2016), LO:s rapport och utnyttjande – om avregleringen av arbetskraftsinvandringen (2013) och Handelskammares analys Arbetskraftsinvandringen är avgörande för Stockholmsjobben (2014:2) samt Ge jobbvisum till talanger (2016:1), Fores studie Världens öppnaste land arbetskraftsinvandring efter reformen 2008 (2014:1), Timbros rapport mellan stolarna (2016) och PM Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (2016) samt Utredningens uppdrag och arbete rättslöshet i – en rapport om utvisningar med bristfälligt lagstöd (2016). Slutligen har vi tagit del av JO:s beslut om kritik mot för bland annat långa handläggningstider samt bristande service och tillgänglighet.2 För att genomföra kartläggningen har vi från hämtat in beslut om avslag på förstagångs- och förlängningsansökningar samt beslut om återkallelse av tillstånd efter genomförda s.k. efterkontroller. Utfallet av kartläggningen samt statistik- och faktauppgifter från har kvalitetsgranskats och stämts av med dels genom ansvarig handläggare för efterkontroller teamledare , dels av rättsliga experter samt teamledare på arbetstillståndsenheten vid ett möte . Betänkandet omfattar sju avsnitt. Våra författningsförslag finns i avsnitt 1 och sedan följer en presentation av vårt uppdrag och arbete i avsnitt 2. Därefter följer avsnitt 3 med en övergripande genomgång om regler för arbetskraftsinvandring, hur arbetskraftsinvandring har reglerats och reform. I avsnitt 4 redovisas den kartläggning vi har genomfört. I avsnitt 5 finns våra överväganden. I detta avsnitt behandlas vidare frågor om ikraftträdande och övergångsbestämmelser samt de ekonomiska och övriga konsekvenserna av våra förslag. I avsnitt 6 lämnas en redogörelse för alternativa åtgärder vi under utredningens gång har diskuterat men valt att inte lämna förslag om. Sist i betänkandet, i avsnitt 7, finns kommentarer till de författningsändringar vi föreslår. 2 JO beslut dnr 3549-2013, JO beslut dnr 5497-2013, JO beslut dnr 2132-2015. 3 Regler för arbetskraftsinvandring När utlänningslagen (2005:716), UtlL, trädde i kraft fanns i 5 kap. 5 § och 6 kap. 2 och 3 §§ bestämmelser om arbetstillstånd som tidigare endast följt av praxis. Permanent uppehållstillstånd fick bland annat ges till en utlänning som erbjudits en tillsvidareanställning i landet, om utlänningen hade särskilda kvalifikationer och behovet av arbetskraft inte kunde fyllas av arbetssökande inom landet eller genom rekrytering från annat land inom EU/EES eller . Arbetstillstånd fick också ges till en utlänning som erbjudits ett säsongsarbete eller en anställning inom ett yrke där det rådde tillfällig brist på arbetskraft eller som deltog i ett internationellt utbyte. Tillstånd fick vidare ges om det följde av ett internationellt avtal eller ett avtal med ett annat land.1 I ärenden om arbetstillstånd gjorde Arbetsförmedlingen2 en arbetsmarknadsprövning för att pröva om det i stället fanns arbetssökande i , EU/EES eller som hade kvalifikationer för det aktuella arbetet. För att bedöma om det fanns en brist på arbetskraft kontrollerades vidare att arbetsgivare anmält platsen till Arbetsförmedlingen och att den var utannonserad i Platsbanken och Eures. I anslutning till arbetsmarknadsprövningen kontrollerades också att anställningsvillkoren inte var sämre än villkoren enligt svenska kollektivavtal eller vad som var praxis inom yrket eller branschen. Efter att ha hört med arbetstagarorganisationerna försåg Arbetsförmedlingen med beslutsunderlag i denna del.3 1SOU 2005:50 s. 204 f., SOU 2006:87 s. 90, prop. 2007/08:147 s. 15 f. 2Arbetsförmedlingen bildades som (), och länsarbetsnämnderna, inklusive den offentliga arbetsförmedlingen, lades ned, prop. 2007/08:147 s. 16 f. 3Ds 2007:27 s. 19–20. När det gällde ärenden om permanent uppehållstillstånd skulle Arbetsförmedlingen vid arbetsmarknadsprövningen också ta ställning till om det fanns en långsiktig brist på arbetskraft som kunde vara ett hinder för expansion eller för att upprätthålla verksamheten. Vid internationellt utbyte skedde inte någon prövning av om det var brist på arbetskraft.4 kunde den som ville arbeta i inom trädgårdsnäring, odling i växthus, skogsplantering eller torvbrytning få arbetstillstånd för säsongsarbete . Dåvarande () beslutade att sådana tillstånd inte skulle utfärdas eftersom behovet av säsongsarbetskraft bedömdes kunna med hjälp av arbetskraft från EU/EES och Schweiz.5 fattade beslut om arbetstillstånd. Besluten fick överklagas till migrationsdomstol om frågan om tillstånd hade behandlats i samband med ett beslut om avvisning eller utvisning.6 genomfördes en omfattande reform av systemet för arbetskraftsinvandring.7 Syftet med reformen var att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeland vilket också ledde till att arbetsgivarens kompetensbehov bättre och snabbare kunde tillgodoses.8 Reformen innebar att arbetsmarknadsprövningen upphörde att gälla. I stället blev arbetsgivarens bedömning av behovet av rekrytering utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Möjligheterna att få permanent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl direkt vid invandringstillfället avskaffades.9 Vidare togs den särskilda grunden för arbetstillstånd för säsongsarbete bort.10 Genom den nya ordningen infördes tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete med möjlighet till förlängning och en utlänning som haft uppehållstillstånd för arbete kunde få permanent uppehållstillstånd.11 En utlänning som fått ett lagakraftvunnet avslagsbeslut på sin asyl- 2007/08:147 s. 17 f. 2007/08:147 s. 18. 614 kap. 3 § UtlL. 2007/08:147, bet. 2008/09:SfU3, rskr. 2008/09:37. 2007/08:147 s. 26. 9Se Wikrén och Sandesjö, Utlänningslagen (, Zeteo) kommentaren till 2 kap. 7 § och prop. 2007/08:147 s. 33 f. 2007/08:147 s. 34 f. 2007/08:147 s. 28 f. ansökan kunde byta spår och få uppehållstillstånd för arbete utan att behöva lämna landet under vissa förutsättningar. Reformen innebar också att det även i andra fall gick att ansöka om arbetstillstånd inifrån landet.12 För att underlätta personers ökade rörlighet till och från och främja rörlighetens positiva inverkan på utveckling i såväl ursprungsland som destinationsland justerades reglerna för arbetskraftsinvandring den 1 juli 2014.13 Justeringen innebar bland annat att kvalificeringsperioden för permanent uppehållstillstånd förlängdes från fem till sju år.14 Vidare infördes en möjlighet att vid särskilda skäl få förlängt arbetstillstånd . Den sammanlagda tiden för tillfälliga tillstånd begränsades till sex år.15 Reglerna för att byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare förenklades genom att kravet på sex månaders anställning ändrades till fyra månader.16 infördes bestämmelser i utlänningslagen för att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring.17 Tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete ska genom ändringen återkallas när förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda eller när arbetet inte har påbörjats från tillståndets första giltighetsdag.18 Omställningsperioden, dvs. tiden för att söka nytt arbete när en anställning upphört och ett ärende om återkallelse har inletts, förlängdes från och det infördes en straffsanktionerad uppgiftsskyldighet om anställningsvillkor för arbetsgivare.19 I utlänningsförordningen (2006:97), UtlF, fick möjlighet att genomföra s.k. efterkontroller.20 Som ett led i arbetet att motverka kringgående av gällande regler och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare fick också i uppdrag att ta fram och tillhandahålla information som kunde anses särskilt viktig för en arbetskraftsinvandrare att få del av.21 2007/08:147 s. 46 f., 52. 2013/14:213, bet. 2013/14:SfU13, rskr. 2013/14:337. 2013/14:213 s. 26 f. 2013/14:213 s. 29. 2013/14:213 s. 30 f. 2013/14:227, bet. 2013/14:SfU19, rskr. 2013/14:338. 2013/14:227 s. 16 f., 21 f. 2013/14:227 s. 22 f., 28 f. 2013/14:227 s. 26 f. 2013/14:227 s. 24 f. I detta sammanhang kan vidare nämnas att har beslutat om skärpta riktlinjer för vissa branscher och nystartade företag att gälla , s.k. CAS-ärenden. är ärenderegistreringskod i myndighetens ärendehanteringssystem och avser ärenden med särskilda utredningskrav rörande vissa branscher samt nystartade företag. Företag inom branscherna städ, hotell, restaurang, service, bygg, bemanning, handel, jord- och skogsbruk, bilverkstad samt nystartade företag ska bland annat visa att lön kan betalas ut för hela eller del av den tid anställningserbjudandet gäller.22 har i regleringsbrev för budgetåren fått i uppdrag att särskilt redovisa insatser för att upptäcka missbruk och förekomst av skenanställningar. Av 2 § 1 förordningen (2007:996) med instruktion för framgår också att myndigheten ska motverka missbruk av regler. En utlänning som reser in i eller vistas i ska ha Schengenvisering eller nationell visering enligt 2 kap. 3 § UtlL. Det finns ett antal undantag från kravet på visering, exempelvis undantas EES- medborgare, utlänningar som har uppehållstillstånd eller ställning som varaktigt bosatta i från kravet på visering, 2 kap. 8 a och 10 §§ UtlL samt 3 kap. 1 § UtlF. Med Schengenvisering avses en visering enligt och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodexen).23 En visering enligt förordningen varar enligt artikel 2 a inte mer än från och med dagen för första inresan till medlemsstaternas territorium. Om det finns särskilda skäl får en nationell visering beviljas. Den får endast ges än , dock högst , 3 kap. 4 § UtlL. 22VCI nr 7/2011. 23EUT L 243, , s. 1 (Celex 32009R0810). Uppehållstillstånd är ett tillstånd att vistas i (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd), 2 kap. 4 § UtlL. Av 2 kap. 5 § UtlL framgår att en utlänning som vistas i mer än ska ha uppehållstillstånd.