sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Ett förslag är därför att flytta den lässcreening, som görs i årskurs 2, till slutet av årskurs 1 med stöd av kartläggningsmaterialet LäSt29 för att få mer information om elevens läsförmåga. På så vis ges också information om elevens läsålder, exempelvis att en elev som går i årskurs 2 egentligen har en läsålder för årskurs 5 eller årskurs 1. Om inrapportering sker via kommunens resultatinmatning kan huvudmannen få en god bild av om eleverna nått målet. LäSt kan göras i flera årskurser och en uppföljning i en senare årskurs kan visa på elevens progression i läsning. 29 Elwér, Å., , I., , S. & , C. (2016) LäSt – Test i läsförståelse, läsning och stavning. Exempel från kommuner och fristående skolor Skolutveckling och kvalitetsarbete i kommunen Kommunen har identifierat följande framgångsfaktorer för att nå målet: –personal med stor kunskap om barns och elevers språk-, läs- och skrivutveckling, –utveckling av barns och elevers omvärldskunskap och ordförråd, vardagsspråk och ämnesspecifikt språk, –utveckling av barns och elevers fonologiska medvetenhet, –arbete så att elever genom rika tillfällen till lästräning får god avkodningsförmåga, –utveckling av elevers förmåga att reflektera utifrån läsning, –god tillgång till olika medier utifrån ett professionellt urval. barn-och ungdomsnämnd (BUN) har arbetat för en framgångsrik skolutveckling. Det gäller enligt BUN att begränsa målen och se till att verksamheten känner till dessa. BUN har tre övergripande mål: maximalt lärande, likvärdiga möjligheter samt lust och engagemang. Målen ska kunna brytas ner i mätbara indikatorer för att dessa ska få en styrande effekt. En viktig faktor är att den politiska styrningen och den som sker på tjänstemannanivå stämmer överens och kopplas till skolans kärnuppdrag. Som tidigare nämnts är elevens läsförståelse central och alla barn ska kunna läsa i årskurs 1. Kommunen har tagit hjälp av flera forskare vid olika universitet för att komma fram till vilka metoder som bör användas för att följa barns utveckling och progression i lärandet. I förskoleklass används ett gemensamt material för kartläggning. I årskurs 2 använder också lärarna ett kartläggningsmaterial som är obligatoriskt i kommunen och i årskurs 3 genomförs de nationella proven. Varje lärare ska göra en bedömning av alla elever för att se om de har uppnått kunskapskraven i slutet av årskurs 3. Resultatet ska meddelas till kommunen på individnivå för att följas upp och analyseras. Kommunen analyserar också om det finns övergripande mönster, t.ex. att pojkarnas resultat i skrivning är betydligt sämre än flickornas. Därefter fokuseras arbetet på skolor som har lyckats Exempel från kommuner och fristående skolor för att se efter vilka framgångsfaktorer som ligger bakom detta. Kommunen söker efter strategiska indikatorer och lyfter fram goda exempel på förskolor och skolor som har lyckats med ett strukturerat arbete och fått ett bra resultat av detta. Vidare framhåller förvaltningschefen att åtgärdsgarantin som syftar till att alla elever ska nå målen för årskurs 3 i svenska och svenska som andraspråk samt matematik är en del av kommunens och skolornas systematiska kvalitetsarbete. Kommunen kräver tidiga systematiska uppföljningar och analyser samt adekvata åtgärder från skolans sida i samband med uppföljningen och kvalitetsarbetet. Kommunen är medveten om att det finns ett antal elever som har stora utmaningar att möta och att det är svårt att garantera en hundraprocentig måluppfyllelse. Av det skälet benämner kommunen garantin en åtgärdsgaranti. En garanti innebär krav på systematiska uppföljningar, analyser och att åtgärder sätts in tidigt så att alla elever ges möjlighet att nå de nationella målen för svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3. Kommunen arbetar för att det ska finnas ännu mer strukturerad tid redan i förskolan bl.a. genom att starta kompetensutveckling av personalen och erbjuda barnskötarna förskollärarutbildning. Kommunen satsar också på barnens lärmiljö. Lärarna i de lägre årskurserna erbjuds specifik kompetensutveckling i att undervisa om läsning, skrivning och grundläggande matematiska färdigheter. Om svårigheter uppstår sätts en in för att handleda läraren. Kommunen har arbetat målmedvetet med att förbättra kvalitets- arbetet på huvudmannanivå och på skolorna. Skolorna har upp- rättat egna skolutvecklingsplaner som ska vara enkla att följa och begripliga. Kommunen har fyra skolområdeschefer som för en ständig dialog med rektorerna om respektive skolutvecklingsplan, s.k. strategisamtal, för att se vilka aktiviteter som behöver sättas in. Det ska finnas dokumenterad uppföljning, en skarp analys och adekvata åtgärder, strävar efter att genom dialog skapa en förståelse för arbetet med dokumentation. Bland annat presenteras färdigt analysmaterial i samband med strategisamtalen. Rektorerna involveras på olika sätt beroende på erfarenhet och hur långt de har kommit i arbetet med utvärdering och analys. Det finns vidare ett liknande samarbete mellan rektorerna och lärarna. Exempel från kommuner och fristående skolor tionen ska inte behöva upplevas som belastande utan som ett stöd i arbetet, men personalen behöver administrativt stöd i det arbetet. Kommunens stöd består bl.a. av ett digitalt system för kvantitativa och kvalitativa resultat samt gemensamma blanketter, t.ex. vid övergång från ett stadium till ett annat. Kommunen framhåller också att lagstiftningen och de allmänna råden från är tydligare jämfört med tidigare. När det gäller fortsatt arbete påpekar kommunen att tiden borde struktureras utifrån pedagogiska mål redan i förskolan för att bättre utmana barnen. Den pedagogiska kompetensen måste höjas och bra lärmiljöer skapas. Vidare är det viktigt att de grundlärare som ska undervisa i de lägre årskurserna får mer specifik utbildning i att undervisa om läsning, skrivning och grundläggande matematiska färdigheter. I annat fall måste handledning till. Kommunen förväntar sig att personalen kontinuerligt kompetens- utvecklar sig för att ständigt förbättra både undervisningen och bedömningskompetensen. Kommunen deltar i en försöksverksamhet med att på olika språk lägga in alla ämnen och lektioner i i ett digitalt verktyg. Detta innebär en interaktiv undervisning, som eleverna kan se och lyssna på när och hur de vill30. Kommunen erbjuder dessutom mer tid i svenska som andraspråk för de elever som vill samt lov- och sommarskola. Utvecklingsstrategen på utbildningskontoret arbetar med utveckling av kvalitetsarbetet i ständig dialog med kommunens fyra områdeschefer och rektorer. Skolorna har som tidigare nämnts ett digitalt system där lärarna lägger in elevernas resultat i alla ämnen från förskolan och genom hela . Resultaten visualiseras för att snabbt kunna få syn på positiva och negativa avvikelser. Insatser kan med detta stöd sättas in på både grupp- och individnivå utifrån de resultat som kommer fram. Lärarna har enligt kommunens företrädare utvecklat sin förmåga att följa upp och bedöma. På det här sättet upptäcks elever där stöd behöver sättas in . 30 Se (2016) Hela högstadiet på film. Exempel från kommuner och fristående skolor Kommunen utbildar alla lärare i de nya inslagen i stödlagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd och har också för att underlätta för lärarna utarbetat en exempellista på anpassningar som kan användas i undervisningen. Det finns också en blankett för överlämnande av elever i behov av stöd till andra stadier. dokumenterar lärarna allt digitalt och kommunen gör en avancerad kartläggning. Det handlar enligt förvaltningschefen om en kultur- förändring ute på skolorna. Målet är att personalen ska se att användningen av resultaten av testerna för att analysera och sätta in åtgärder leder till förbättringar i elevernas lärande. har resultaten på de nationella proven i årskurs 3 förbättrats både i svenska, svenska som andraspråk och matematik. I kommun fattades flera beslut om satsningar på att stärka undervisningen i läsning, skrivning och matematik och om en läsa-skriva-räkna-garanti –2012. Kopplingen till en garanti har med tiden försvunnit eller blivit otydligare. Den nuvarande utbildningsdirektören kunde, när han tillträdde , konstatera att garantin egentligen innebar att skolan skulle ha kontroll på elevernas kunskapsutveckling och vidta åtgärder för att möjliggöra för elever att nå målen. Enligt utbildningsdirektören uttryckte garantin egentligen bara det som redan fanns i skollagen och det saknades beslut om hur ansvaret på huvudmannanivå och uppföljning i nämnden skulle ske. Nämnden hade fattat beslut om en garanti men ”verksamheten pågick ungefär som vanligt”. Trots garantin fanns det elever som passerade hela utan att kunna läsa, skriva och räkna. Utbildningsdirektören menar att det kan förefalla oseriöst att använda ordet garanti om människors kognitiva utveckling. Däremot kan huvudmannen ta ansvar för de satsningar och de åtgärder som behöver vidtas för att stärka förutsättningarna för elevernas lärande. Kvalitetsarbetet behöver bedrivas med systematik och det ska finnas en uppföljning som ligger till grund för ytterligare åtgärder, på huvudmannanivå och på skolnivå. Exempel från kommuner och fristående skolor kan man beskriva innebörden i garanti som ”Vi garanterar att vidta åtgärder.” För att en garanti ska leda fram till ett förändrat ”görande” samt tydliga krav på samtliga nivåer handlar det om ett ansvarstagande och en styrning i linjen, från politisk nivå ner till klassrumsnivå. Det krävs också någon form av samsyn om vad som är ett framgångsrikt ”görande” utifrån beprövad erfarenhet och forskning. Även om det inte finns något formellt beslut i kommunen om att avskaffa garantin talas inte om en garanti i utan mer om att ta ansvar. Åtgärder för att förbättra elevernas lärande, utveckling och resultat Enligt utbildningsdirektören finns nu en helt annan kontroll på elevernas lärande och utveckling i kommunen. Det finns ett strukturerat systematiskt kvalitetsarbete där man följer elevernas kunskapsutveckling. På huvudmannanivå vidtas åtgärder, t.ex. tvålärarsystem och införandet av tjänster som utvecklingslärare som är ute i skolorna och coachar lärare i klassrummet. Andra insatser är förstelärare som utifrån tydliga uppdrag tillsammans med ämneskollegorna utvecklar metodiken. Specialpedagoger är anställda på huvudmannanivå för att arbeta med extra anpassningar och särskilt stöd ute på skolorna. Det finns också beslut om extra tid, minst , för elever som inte når målen eller av annan anledning behöver extra stöd av lärare. diskuteras ytterligare åtgärder som ska vara gemensamma i hela kommunen utifrån att det finns elever som i de tidiga åren inte når målen i svenska och matematik. Här talar man i kommunledningen om lovskola, att anpassa undervisningen och att skapa mindre grupper för färdighets- träning. Det görs insatser för att utveckla undervisningen i förskoleklass, bl.a. genom att undersöka den fonologiska medvetenheten hos sexåringarna. Samma material har köpts in till samtliga förskoleklasser och används av alla. Det finns en utvecklingsgrupp för förskoleklass och specialpedagoger inom den s.k. F–3-satsningen. En lektor har anställts på resurscentrum med uppgift att förstärka utvecklings- arbetet i förskoleklass. Lektorn har genomfört verksamhetsbesök i förskoleklass samt prövat konkreta metoder för utvecklingsarbete på Exempel från kommuner och fristående skolor några prioriterade skolor. Resultatet har blivit att undervisningen i förskoleklasserna har utvecklats och elevernas läsinlärning har fått bättre förutsättningar. Resultaten i i har förbättrats . kommun har inte något garantibegrepp i sina styrdokument men arbetar enligt konceptet ”rätt stöd i rätt tid”. Syftet är att fånga upp de elever som behöver intensivt stöd och arbeta för att alla uppfyller kunskapskraven i matematik och svenska/svenska som andraspråk i årskurs 3. Ett viktigt verktyg i detta arbete är en åtgärdstrappa, som syftar till att säkerställa att riktlinjer för kart- läggningar, utredningar och åtgärder blir mer likvärdiga i kommunens skolor. Kontinuerlig screening i matematik respektive svenska ska genomföras i förskoleklassen och under de tidiga skolåren för att inte missa några elever som behöver stöd. Screeningen ska vara gemensam för hela kommunen liksom innehåll i och former för utredningar av läs-, skriv- och matematiksvårigheter. Det finns stödmaterial rörande diagnoser och överlämningar i matematik och svenska. Det är den undervisande läraren som har ansvar för att individ- anpassa undervisningen, följa sina elevers kunskapsutveckling och ge eleverna stimulans och stöd inom klassens ram. Viktiga utgångs- punkter för läraren är att identifiera elever med läs-och skriv- svårigheter och/eller matematiksvårigheter och känna till hur dessa yttrar sig. Läraren ska också reagera när elever har dessa svårigheter och inte lita på att de ”mognar bort”. Läraren agerar genom att först fördjupa den egna kartläggningen och vid behov, utan dröjsmål, anmäla behov av fördjupad kartläggning eller utredning till rektor. Rektor ansvarar för att det finns kompetens på skolan som kan utreda och ge särskilt stöd vid läs-, skriv- och matematiksvårig- heter. Rektors stöd för kvalificerade insatser och utveckling av undervisningen är dels Nätverket för kommunikation, läsning och skrivande (KloS) och dels Nätverket för särskilda undervisnings- behov i matematik (SUM). För- och grundskolechefer ansvarar för att samordna så att elever under de tidiga skolåren, med stigande ålder, möter ett allt Exempel från kommuner och fristående skolor mer riktat stöd i arbetet med att komma till rätta med läs-, skriv- och matematiksvårigheter. Målet är att alla elever minst ska uppnå kravnivån i årskurs 3 i matematik och svenska. Studieresultaten ska förbättras genom ett uppdrag till alla skolledare. Fördjupade insatser ska genomföras för att eleverna ska lära sig läsa och skriva, bl.a. genom intensivundervisning av enskilda elever utanför timplanebunden tid. Fördjupade insatser för tidig matematikförståelse ska genomföras, t.ex. genom ”intensiv- matematik”. Det ska finnas rutiner för screening och stöd . Eleverna kan erbjudas extra undervisningstid och läxläsning på skolan. Målsättningen är att studieresultaten för elever med annat modersmål än svenska ska förbättras. Det finns en uppsättning generellt stödjande aktiviteter. I matematik är det Matematiklyftet31 och . I läs- och skrivutveckling är det Läslyftet32 och . Det finns metodstöd för särskilda anpassningar och eleverna ska få kompensatoriska hjälpmedel men senast från årskurs 3. Om de åtgärder som skolan vidtagit inte ger sådana resultat att eleven förväntas nå målen i årskurs 3 har eleven rätt till en fördjupad och mer omfattande utredning av sina inlärnings- svårigheter. Innehåll och former för utredningar av läs-, skriv- och matematiksvårigheter ska närmare utredas, beslutas och sedan tillämpas lika i kommunens skolor. Kommunen arbetar med insatser för högre måluppfyllelse för nyanlända elever genom förbättrad kartläggning av nyanländas kunskaper. Lärarna får kompetensutveckling i språkstimulerande undervisning. Ett viktigt inslag är också den extra undervisning utanför timplanebunden tid, som erbjuds eleverna. Kommunen försöker bl.a. lägga in sådan tid, då eleverna väntar på skolskjutsen. Implementeringen följs upp löpande och en övergripande utvärdering ska genomföras . 31Skolverket (2016c). 32Skolverket (2016e). Exempel från kommuner och fristående skolor beslutade om en läsa-skriva-räkna-garanti som innebar att grundskolor måste vidta åtgärder för att elever i årskurs 3 ska uppnå målen. En granskning som konsultfirman gjorde på uppdrag av kommunens revisorer 2013 konstaterade att kommuns läsa-skriva-räkna-garanti inte hade gett resultat.33 Visserligen pågick ett aktivt arbete inom ramen för garantin, men syftet att fler elever i årskurs 9 skulle nå målen i matematik och svenska hade enligt rapporten inte uppnåtts. De utmaningar som kommunen står inför är enligt ledningen medelmåttiga skolresultat, brister i likvärdighet och inkludering och behov av verksamhetsutveckling och innovation. har en vision och strategier som kallas Vägen till en ledande skolstad och innehåller följande delar: –Användning av de gemensamma resurserna i samhället för att skapa en skola som är modern och framtidsinriktad. –Verksamhet på vetenskaplig grund. –Pedagogik i framkant. –Hållbart ledarskap. –Ekonomi i balans. –Alltid bästa möjliga möte. –Likvärdighet och inkludering. –Verksamhetsutveckling och innovation. 33 (2010) stad – Läsa-Skriva-Räkna Åtgärdsgaranti. Revisionsrapport/2010. Exempel från kommuner och fristående skolor Läsning, skrivning och matematik har egna läs- och skrivutvecklare och bedömer att detta medför ett antal framgångsfaktorer som teamarbete och utbildning (bl.a. samarbete med Project vid i , TCRWP). Kopplingen mellan teori och praktik ska stärkas genom kompetenshöjande insatser som studiecirklar, nätverksträffar, studiedagar, i klass och enskild handledning. Vissa skolor är med i Läslyftet34. För att nå alla elever används kartläggning enligt en gemensam screeningsplan i kommunen. Elever med läs- och skrivsvårig- heter/dyslexi och språkstörning ska hittas och få stödåtgärder. Syftet med screeningplanen är att följa läs- och skrivutvecklingen för alla elever. Den ska vara ett redskap för arbetet med elever i behov av särskilt stöd i sin språk-, läs- och skrivutveckling och underlätta samarbetet för lärare och pedagogisk ledning. Åtgärderna bedrivs i tre steg. Först genomförs en ”grovmaskig” screening i grupp av lärare i svenska och åtgärder sätts sedan in i klassen. För elever, där det behövs ytterligare underlag genomförs en individuell kartläggning på skolan av speciallärare och det bestäms sedan vilka åtgärder som ska vidtas. När eleven ska ha särskilt stöd genomförs en utredning som leder till individuellt anpassade åtgärder. Erfarenheten säger att träning för att utveckla och förbättra förmågan stärker självförtroendet hos eleven. Olika typer av kompensatoriska åtgärder bidrar till att elever med läs- och skrivsvårigheter får möjlighet att utvecklas maximalt utifrån sina egna förutsättningar. Undervisningen ska vara väl förberedd. Metoder som används är högläsning, skrivarverkstad, läsverkstad och handledning. Lärarna erbjuds utbildningar utifrån screeningsplanen: olika screeningkurser som metodkurs i screening, från screening och kartläggning till upptäckt och åtgärd, pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt kurser om ominlärning. Skoldatateket verkar för tidiga specialpedagogiska insatser. Alternativa lärverktyg introduceras . 34 (2016e). Exempel från kommuner och fristående skolor hjälpmedel i taget introduceras. Det är viktigt att skilja på träning och kompensation och att låta alla elever använda hjälpmedlen. Det finns en speciell storskalig och långsiktig satsning, Räkna med Västerås35, (se mer nedan) med en vetenskaplig ledare, matematikmentorer/doktorander och projektledare, som också är matematikutvecklare. Kommunen deltar också i Matematiklyftet36 där man har matematikhandledare och i SKL:s matematiksatsning 201537. Skolutveckling och systematiskt kvalitetsarbete I det systematiska kvalitetsarbetet kopplat till ämnet matematik deltar ämnesföreträdare och rektorer. Kommunen satsar på elever i behov av stöd och stimulans, förskoleklassen, specialpedagoger, i matematiken och nyanlända elevers matematik. Att använda kollegialt lärande medför enligt kommunen synligt lärande och skapar en ny lärandekultur. Kollegavägledare är en kollega som i del av sin tjänst arbetar med utbildning, nätverk, lärandekultur och modeller för framgångsrik undervisning. Sammanfattningsvis ser kommunen att följande faktorer ska ingå för en framgångsrik skolutveckling: –Kollegialt lärande. –Ökad måluppfyllelse. –Kultur och systematik. I verksamhetsplanen finns olika åtgärder för utveckling av grund- skolan. Fokus ska ligga på skolans kompensatoriska uppdrag och inkluderande lärmiljöer genom satsningar såsom Läslyftet38, språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, fortsatta satsningar inom 35Västerås stad (2016) Räkna med – för bättre resultat i matematik. 36Skolverket (2016c). 37Sveriges kommuner och landsting (2015). 38Skolverket (2016e). Exempel från kommuner och fristående skolor digitala lärprocesser och specialpedagogik. Särskilda uppföljningar görs vid behov för enskilda enheter. De ämnesvisa nätverken ska utökas och det ska göras fortsatta satsningar inom matematik. Rektors roll är att skapa forum för att synliggöra resultat och diskutera orsaker till att det ser ut som det gör, positivt och negativt. Handledningen ska ske med konkreta och utmanande frågor så att ” problemet läggs i det knä, där det hör hemma”. Det behövs förutsättningar för ”skuggning” och auskultation för pedagoger. Alla ska formulera och dokumentera mätbara mål, både enhetens och arbetslagens eventuella mål, som sedan ska följas upp i enhetsplanen. Även den enskilda mål ska tydliggöras, t.ex. i en medarbetarplan. Räkna med (RÄV)39 Räkna med är ett kombinerat utvecklings- och forsknings- projekt i samarbete mellan stad och . Forskare arbetar tillsammans med lärare, rektorer, ämnesföreträdare, mentorer, utvecklingsledare, verksamhetsföreträdare, kommunstaben och politikerna i nämnden. Syftet är att utveckla matematik- undervisningen i klassrummen genom att lärarna tillförs olika resurser. Metoderna är kollegial kompetensutveckling och praktikutveckling. Projektet har följande profil: –Praktiknära verktyg, t.ex. matematiska problem, läromedel och videofilmer från klassrum. –Lärares vardagsfrågor. –Kollegialt lärande. –Inspel från olika aktörer med olika kompetens. –Återkommande träffar, . –Lärare och skola behöver initiera, implementera och institu- tionalisera kunnande, tankesätt, verktyg, roller och rutiner. 39 (2014) Räkna med RäV; stad (2016). Exempel från kommuner och fristående skolor Arbetet är ett led i det systematiska kvalitetsarbetet. Syftet är att stärka rutiner, kompetens och verktyg för att i formativt syfte sammanställa och analysera resultat som underlag för etablering av utvecklingsinsatser. För att konkretisera syftet med satsningen arbetar lärarna med konkreta inslag i undervisningen, taluppfatt- ningstest, läromedel och nationella prov. Utfallet visar på ökat intresse från eleverna för matematik, större möjlighet för lärarna att stötta elever som behöver extra utmaningar och större förmåga hos lärarna att stödja elever med specifika svårigheter. Vissa förbättrade elevresultat i de nationella proven 3 och år 6 kan också utläsas. När projektet är slut räknar man med att det ska finnas kvar kompetens hos de som har deltagit, vilket också innebär yrkes- stolthet och driv i undervisningen Projektet har också gett lärarna nya verktyg för lektionsplanering och rutiner, t.ex. att göra års- planer , att ha begreppsliga helklassdiskussioner och att genomföra regelbundna resultatdiskussioner med rektor. Efter valet träffades en överenskommelse mellan i om samverkan . I överenskommelsen ingick en prioritering av åtgärder inom respektive verksamhet. Bland punkterna under rubriken utbildning fanns ”att införa en läsgaranti i tidiga år”. Kommunfullmäktige konfirmerade beslutet i sina anvisningar för budget- och verksamhetsplanearbete för perioden –2018. Bakgrunden var de låga utbildningsresultaten i kommunen. Läsning hade aktualiserats även i samband med Läslyftet och satsningar på skolbiblioteken, som samarbetar bl.a. med fritids- hemmen. Matematik var också redan tidigare ett prioriterat område, bl.a. i samband med Matematiklyftet. Resultaten på de nationella proven i årskurs 3 är enligt kommunen ”överraskande bra” med tanke på de låga resultaten i årskurs 9. Kommunen blandar medvetet klasserna från olika byskolor och bostadsområden. Det finns specialpedagoger med övergripande ansvar för förskolan, förskoleklass och årskurs 1–3, för årskurs 4–6 och för