sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — För att få en jämnare arbetsfördelning kan proven fördelas på samtliga behöriga lärare, även de som inte har elevgrupper som har genomfört proven vid det aktuella tillfället. I enstaka fall används inte bara behöriga ämneslärare, utan alla lärare i alla ämnen hjälper till att bedöma proven. De lärare som inte är ämneslärare får då bedöma mer lättbedömda delar, t.ex. de som innehåller flervals- uppgifter. Modell 3: Huvudmannen eller rektorn anlitar särskilda bedömare för de nationella proven Modell 3 kan fungera både gemensamt hos en huvudman och inom en skolenhet. Den bygger på att huvudmannen eller rektorn anlitar särskilda bedömare för de nationella proven. Antingen ansvarar dessa särskilt anlitade bedömare helt och hållet för bedömningen av proven eller så kompletterar de huvudmannens eller skolans egna lärare. De bedömare som tas in utifrån är oftast lärare. Det kan vara nypensionerade lärare, deltidsanställda lärare eller lärare från en En mer likvärdig bedömning av nationella prov kan det också vara studenter som hjälper till med mer lättbedömda delar. 10.2.10Utredningen förordar att ett ökat inslag av extern bedömning prövas Som tidigare nämnts uttrycker flera av de intressenter som utred- ningen har träffat att det är viktigt att lärarna själva bedömer sina elevers nationella prov, eftersom proven ger information om elev- ernas kunskapsutveckling och återkoppling på lärarnas under- visning. förordar flera av intressenterna extern bedöm- ning, både för att lärarna avlastas bedömningen av proven och för att den externa bedömningen kan bidra till en ökad likvärdighet och en högre rättssäkerhet för eleverna. Nedan problematiserar vi dessa synpunkter från intressenterna något och ger vår egen upp- fattning i frågorna. Information om elevernas kunskapsutveckling och återkoppling på lärarnas undervisning är möjlig även med extern bedömning Vi anser att det är grundläggande att lärarna får information om elevernas kunskapsutveckling från de nationella proven. De nya prov som vi föreslår ska ha ett renodlat betygsstödjande syfte. Proven utgör ett av underlagen som lärarna ska använda när de sätter betyg. För att kunna göra det behöver lärarna resultaten på proven. Lärarna behöver dock inte, enligt vår uppfattning, ha bedömt sina egna elevers prov utan det kan räcka med en ordentlig återkoppling från en extern bedömare. För en ordentlig återkopp- ling är det dock inte tillräckligt att bara få tillbaka en betygsbokstav eller en provpoäng utan det förutsätter t.ex. skriftliga eller muntliga kommentarer och att den undervisande läraren får tillgång till elev- lösningen. När det gäller lärares behov av återkoppling på sin undervisning har vi fått flera exempel på att återkopplingen fungerar bra ihop med extern bedömning. Våra skol- och huvudmannabesök visar att resultaten på proven snarare används på ett mer medvetet sätt när bedömningen görs i enlighet med någon av de ovan beskrivna modellerna för extern bedömning. En mer likvärdig bedömning av nationella prov Extern bedömning innebär inte med nödvändighet att lärarna avlastas bedömningen av proven Uppfattningen att extern bedömning minskar lärares arbetsbelast- ning tycker vi är en grov förenkling. Det förutsätter att lärarna helt och hållet tas ifrån uppgiften att bedöma de nationella proven. Vi tror inte att det är realistiskt, eller önskvärt, att åstadkomma en bedömning av proven utan någon inblandning av den svenska lärar- kåren. Dels är det lärarna som är bäst på bedömning. Dels är det svårt att hitta andra personer, särskilt andra lärare, som kan göra bedömningen. I flera andra länder tillämpas extern bedömning. är de undervisande lärarna inblandade i bedömningen, ibland görs den helt och hållet av externa bedömare, t.ex. censorer. Den externa bedömningen organiseras i vissa fall genom särskilda bedömnings- centrum eller institut. handlar det om bedömning av examens- prov när ett land organiserar sin bedömning centralt i särskilda centrum eller institut. har inte ett system med examensprov eller externa bedömare. Våra nationella prov är betygsstödjande och utgör ett av många underlag när betyget ska sättas. Av ovanstående skäl föreslår vi inte att ett särskilt bedömnings- institut eller motsvarande inrättas för att bedöma de nationella proven. En sådan lösning skulle innebära ett traditionsbrott, inte minst när det gäller tilltron till lärarkåren och lärarnas förmåga att göra kvalitativa bedömningar. I stället är vår slutsats att vi ska hitta andra former för extern bedömning. Även om den externa bedöm- ningen inkluderar de undervisande lärarna är vår uppfattning att vi åtminstone i viss utsträckning kan underlätta deras bedömnings- arbete. Extern bedömning kan bidra till en ökad likvärdighet och en högre rättssäkerhet för eleverna Utöver att underlätta lärarnas bedömningsarbete så långt det är möjligt anser vi även att extern bedömning kan bidra till en ökad likvärdighet och en högre rättssäkerhet för eleverna. Skol- inspektionen har också i sin senaste ombedömning av nationella En mer likvärdig bedömning av nationella prov prov35 visat att den generella tendensen att ursprungsbedömaren gör en något mer generös bedömning än ombedömaren minskar eller försvinner helt när någon annan än den undervisande läraren står för ursprungsbedömningen. Extern bedömning verkar alltså ha en viss återhållande effekt på bedömningen av proven. Det är fram- för allt likvärdighets- och rättssäkerhetsargumenten vi vill framhålla när vi förordar att ett ökat inslag av extern bedömning prövas. 10.2.11En försöksverksamhet med extern bedömning ska inledas I avsnitt 9.3 föreslår utredningen att en försöksverksamhet med datorbaserade nationella prov ska inledas. Vi argumenterar för att det behövs mer kunskaper inför ett införande av digitala prov i full skala och för att det är lämpligt att börja inhämta dessa kunskaper i liten skala. Motsvarande skäl som anges för digitalisering är även giltiga för extern bedömning. I båda fallen finns internationella erfarenheter som är svåra att tillämpa i en svensk kontext. När det gäller digitalisering finns också inhemska erfarenheter, men inte heller de är fullt ut användbara. Extern bedömning har egentligen aldrig använts i , om man bortser från det censorsystem som tillämpades för studentexamen fram till mitten av 1960-talet.36 Mot denna bakgrund föreslår vi att försök med extern bedöm- ning av nationella prov ska genomföras 2018–2021. Enligt vår upp- fattning är det inte lämpligt att genomföra alltför många försöks- verksamheter parallellt, . Dessutom finns det många beröringspunkter mellan datorbaserade prov och extern be- dömning. Att föreslå en separat försöksverksamhet med extern bedömning riskerar att resultera i resultat som inte är tillämpliga i ett digitalt system. Av dessa skäl föreslår vi att försöket med extern bedömning ska bedrivas inom ramen för försöket med dator- baserade nationella prov. I avsnitt 11 återkommer vi med förslag om utformningen av försöksverksamheten. 35Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. 36Petersson, O. (2010). En mer likvärdig bedömning av nationella prov Medbedömning av elevlösningar ska prövas i försöksverksamheten I avsnitt 10.2.3 definieras begreppet medbedömning. Utredningen anser att det finns belägg för att medbedömning ökar likvärdig- heten i bedömningen. Dessutom menar vi att medbedömning har fördelar över sambedömning. De delar av de nationella proven som är svårast att bedöma och där de största variationerna mellan olika bedömare finns är främst i uppsatserna. I årskurs 9 i och i gymnasieskolan har en likvärdig bedömning av proven störst betydelse, eftersom proven är betygsstödjande och betygen i denna årskurs och skolform påverkar elevernas möjlighet att bli antagna till gymnasieskolan eller till högre studier. Mot denna bakgrund övervägde vi att lägga fram ett förslag om att samtliga uppsatser37 i årskurs 9 i , i årskurs 10 i specialskolan, i gymnasie- skolan och inom vuxenutbildning på gymnasial nivå skulle bedömas av två lärare som skulle göra sin bedömning obero- ende av varandra. Vi tänkte att en av lärarna skulle utses till huvud- ansvarig och den andra till medbedömare. Om de två lärarna inte kunde enas om bedömningen skulle den huvudansvariga läraren avgöra vilken bedömning som skulle gälla. Syftet med att införa ett krav på medbedömning av uppsatser i dessa årskurser var att stärka likvärdigheten i bedömningen och att öka elevernas rättssäkerhet genom att den huvudansvariga läraren skulle få ett andra utlåtande av medbedömaren. Detta tänkta förslag skulle dock ha gett ökade kostnader för huvudmännen och en ökad arbetsbelastning för lärarna. Ytterligare en konsekvens skulle ha varit att lärarnas tid i större utsträckning än skulle användas för att bedöma delar av nationella prov i stället för att undervisa eleverna. Trots att det finns belägg för att medbedömning ökar likvärdig- heten i bedömningen anser vi att det är svårt att uttala sig om just medbedömning får störst effekt för likvärdigheten och rättssäker- heten. I stället för att lämna ett förslag om att uppsatser ska be- dömas av två lärare föreslår vi att medbedömning av elevlösningar ska vara en del av det som prövas i försöksverksamheten med 37 Med uppsats avses de delprov som handlar om skriftlig framställning. I de nuvarande proven är det delprov C i ämnena engelska, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 9 samt i kurserna engelska 5, engelska 6 och svenska/svenska som andraspråk 1 som avses. I kursen svenska/svenska som andraspråk 3 är det delprov A som avses. En mer likvärdig bedömning av nationella prov datorbaserade prov och extern bedömning. Därigenom ges möjlig- het att undersöka dels vilka effekter medbedömningen ger, dels om de ökade kostnader och det merarbete som de dubbla bedöm- ningarna medför är motiverade. Som tidigare nämnts återkommer vi i avsnitt 11 med förslag om utformningen av försöket. Skolinspektionens ombedömning av nationella prov Utifrån att vi föreslår försök med extern bedömning och med- bedömning har vi ställt oss frågan huruvida Skolinspektionen ska fortsätta med sin ombedömning av nationella prov. Den försöks- verksamhet vi föreslår är tänkt att genomföras på huvudmannanivå och inkludera de undervisande lärarna. Extern bedömning och medbedömning i försöket görs för att påverka bedömningen av den enskilda elevens prestation och därmed bidra till en ökad likvär- dighet och en högre rättssäkerhet för eleverna. När det gäller Skolinspektionens ombedömning är den ett instrument för statlig granskning av betygssättningen. Ombedömningen görs inte som ett led i betygssättningen av den enskilda elevens kunskaper utan i efterhand för att kontrollera lärarens bedömning av elevlösningen. Det statliga åtagandet att granska provresultat och lärares bedöm- ning kvarstår alltså även vid extern bedömning och medbedömning på huvudmannanivå. Därför kan vårt förslag om en försöksverk- samhet inte ersätta Skolinspektionens ombedömning. 11En försöksverksamhet med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning I avsnitt 9 föreslår utredningen att en försöksverksamhet med datorbaserade prov ska inledas. Vi föreslår också i avsnitt 10 att en försöksverksamhet med extern bedömning och medbedömning av nationella prov ska bedrivas inom ramen för försöket med dator- baserade prov. Dessutom anger vi att försöksverksamheten ska pågå 2018–2021. I det här avsnittet lämnar vi förslag om utform- ningen av försöksverksamheten med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning. Förslagen innebär i korthet följande: Statens skolverk ska planera och genomföra en försöksverksam- het med datorbaserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning. I planeringsarbetet ska besluta om riktlinjer för försöket, besluta om dess innehåll och göra andra nödvändiga för- beredelser. Försöksverksamheten ska genomföras dels som förstudier, användartester och utprövningar, dels som ett successivt inför- ande av nya digitala prov. Den externa bedömningen av proven ska företrädesvis organiseras mellan olika huvudmän. Skolverket eller någon annan aktör ska utvärdera försöks- verksamheten. Skolverket ska lämna statsbidrag till huvudmannen för en skol- enhet som omfattas av försöket. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Skolverket ska tillsätta en utvecklingsgrupp som ska bistå myn- digheten och de universitet och högskolor som utvecklar de nationella proven. Behandling av personuppgifter i försöksverksamheten med dator- baserade prov, extern bedömning och medbedömning ska regleras i en särskild registerlag. 11.1Skolverket ska ansvara för en försöksverksamhet med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning Utredningens förslag: ska planera och genomföra en försöksverksamhet med datorbaserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning. I planeringsarbetet ska besluta om riktlinjer för försöket och om dess innehåll. Myndigheten ska också göra nöd- vändiga förberedelser när det gäller exempelvis teknik, säkerhet, utveckling av nya provuppgifter, bedömning av proven och rapportering av provresultat. Dessutom ska utse de skolenheter som ska omfattas av försöksverksamheten inom , specialskolan, gymnasieskolan och vuxen- utbildning på gymnasial nivå. Såväl kommunala som enskilda huvudmän ska ingå. De årskurser där nationella prov genomförs ska finnas med i försöket. Urvalet av skolenheter ska vara representativt grundat på faktorer som skolform, årskurs, huvud- mannaskap och elevsammansättning. Hänsyn ska också tas till elever med funktionsnedsättning. Försöket ska genomföras i olika former, dels som förstudier, användartester och utprövningar, dels som ett successivt in- förande av nya digitala prov. ska besluta om när och i vilken omfattning respektive form ska användas i försöksverk- samheten. Den externa bedömningen av elevlösningar av proven ska företrädesvis organiseras mellan olika huvudmän. eller någon annan aktör ska utvärdera försöks- verksamheten. ska lämna statsbidrag till huvudmannen för en skolenhet som omfattas av försöket. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Som ett stöd i arbetet med försöksverksamheten och med införandet av nya digitala nationella prov i full skala ska Skol- verket tillsätta en utvecklingsgrupp. Gruppen ska bistå myndig- heten och de universitet och högskolor som utvecklar de nat- ionella proven. 11.1.1Skolverket ska planera och genomföra en försöksverksamhet med datorbaserade prov, extern bedömning och medbedömning har, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen för 20161, beslutat att anslå till för att förbereda ett införande av digitala nationella prov. Eftersom redan är igång och har påbörjat ett arbete föreslår ut- redningen att myndigheten ska planera och genomföra en försöks- verksamhet med datorbaserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning. Regeringen bör ge ett sådant upp- drag efter att vårt betänkande har lämnats och remissbehandlats. Dessutom behöver regeringen fatta beslut om en förordning för försöket. Vi har lämnat förslag till en sådan förord- ning i avsnitt 1.6. Enligt Utredningen om förbättrade resultat i grundskolan2 finns det flera viktiga överväganden som behöver göras för att en för- söksverksamhet ska fungera och bli utvärderingsbar. Framför allt behöver det tydligt formuleras vad det är försöket ska pröva. Den försöksverksamhet som vi föreslår ska pröva dels hur digitala prov kan införas på bästa sätt, dels om och i så fall hur inslagen av extern bedömning och medbedömning av proven kan öka. Utifrån dessa förutsättningar ska besluta om riktlinjer för försöket och om dess innehåll. Det ingår alltså inte i försöksverksamheten att pröva frågan om huruvida digitala prov ska införas. Det ställ- ningstagandet har redan gjorts. Försöket ska i stället söka svar på frågan om hur införandet kan gå till. 1Budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.2). 2Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12). En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … 11.1.2Försöksverksamheten kräver ett omfattande planeringsarbete För att kunna genomföra försöksverksamheten krävs ett omfatt- ande planeringsarbete. Utredningen föreslår att ska göra nödvändiga förberedelser när det gäller exempelvis teknik, säkerhet, utveckling av nya provuppgifter, bedömning av proven och rapportering av provresultat. Dessutom ska utse de skol- enheter som ska omfattas av försöket. I planeringen av försöksverksamheten måste ett antal tekniska frågor hanteras. Dessa gäller bl.a. datortillgång, datorernas prestanda, internetuppkopplingar och bandbredd. När proven ska genomföras digitalt uppstår ett antal utmaningar. En sådan är hur uppkopp- lingarna och servrarna påverkas, särskilt om många elever ska genom- föra ett prov vid i princip samma tillfälle. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) kan det vara svårt för alla skolenheter i hela landet att klara av att arbeta online eftersom de saknar tillräckligt kraftfulla uppkopplingar. En annan utmaning är hur behovet av tekniskt stöd tillgodoses vid provtillfällena. Ytterligare en utmaning är att olika skolor och huvudmän använder olika typer av datorer och surfplattor, har olika it-miljöer och använder olika it-system. Flera av de intressenter som utredningen har träffat betonar behovet av att kunna använda olika utrustning. är det t.ex. många skolor som köper in surfplattor i stället för datorer. Surf- plattorna har vissa begränsningar när det gäller exempelvis skärm- storlek, tillgången till tangentbord och mus samt möjligheten att installera mjukvara. som behovet av att kunna använda olika sorters utrustning lyfts fram är det svårt att utveckla nation- ella prov som ska fungera för olika typer av hårdvara. Svårigheten ligger bl.a. i att olika krav ställs beroende på om proven ska göras på en dator av en viss typ eller på en surfplatta. Att motsvara alla krav och att anpassa proven till olika format är problematiskt. Staten kan dock inte gå in och reglera att huvud- männen ska använda en viss typ av hårdvara, vare sig i ett försök En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … eller i ett genomförande i full skala. Däremot bör det inför försöket eller fullskalegenomförandet ges information om vad som krävs av de deltagande skolorna för att de digitala proven ska kunna genomföras. Därigenom får huvudmännen möjlighet att svara upp mot dessa krav. Flera av de tekniska frågorna initieras redan i försöks- verksamheten men ställs på sin spets först när proven ska genomföras i full skala. Det är därför viktigt att analyserar dessa frågor redan i förberedelserna inför försöket. För att kunna tillhandahålla och genomföra datorbaserade prov behövs tekniska lösningar. Enligt finns det tre alternativ när en teknisk lösning för att hantera digitala prov ska väljas. Det första är att köpa in ett befintligt system som är färdigt att använda. Det andra att teckna avtal med en leverantör som förädlar befint- liga system eller moduler. finns det t.ex. färdiga moduler som kan användas och som omfattas av öppen källkod, vilken är gratis och tillgänglig för vidareutveckling. Det tredje alternativet är att teckna avtal med en leverantör som utvecklar ett helt nytt system. menar att det kan vara svårt att hitta ett befintligt system som svarar mot alla krav, som det är kostsamt och tidsödande att utveckla ett helt nytt system. Det finns ett flertal leverantörer av digitala system för prov- hantering, både i och i andra länder. I utredningens arbete har vi träffat ett antal svenska leverantörer, se avsnitt 2.2.5. De flesta av dessa erbjuder webbaserade system. har också utvärderat såväl nationella som internationella system för konstruktion, tillhandahållande, bedömning och resultat- hantering av digitala prov. påbörjade en utprövning av digitala provuppgifter. De universitet och högskolor som utvecklar de nationella proven fick i uppdrag av att göra några av de nuvarande pappersbaserade uppgifterna digitala. I utprövningen användes frisläppta uppgifter, dvs. sådana som inte längre används i proven och som därmed inte omfattas av sekretess, eller nykonstru- erade uppgifter. Uppgifterna lades in i en digital plattform. Tre olika plattformar valdes ut utifrån den utvärdering som gjorde En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … De plattformar som valdes ut var Inspera Assessment som är den plattform som används i för de digitala nationella proven, BTL surpass som bl.a. används för några av de storskaliga proven i samt som är en s.k. open source-plattform3. Provkonstruktörer vid universiteten och högskolorna besökte sedan ett antal skolor för att pröva ut de digitala provuppgifterna. Cirka 700 elever i , gymnasie- skolan och inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) deltog i utprövningen. Syftet var att ge ett underlag för att kunna utforma en framtida kravspecifikation vid en upphandling av ett system för digitala nationella prov.4 Den försöksverksamhet som vi föreslår är betydligt mer omfat- tande än den utprövning som har gjort. För att kunna genomföra försöket måste den eller de tekniska lösningar som ska användas eller den eller de leverantörer som ska utveckla en teknisk lösning upphandlas. En möjlighet kan vara att använda s.k. inno- vationsupphandling, vilken är tänkt att främja utveckling och inför- ande av nya lösningar.5 Ett antal krav måste uppfyllas av den tekniska lösning som väljs för de digitala proven. Några av dessa är att systemet behöver kunna hantera användare med olika behörigheter, vara driftsäkert och tillhandahålla säkerhetslösningar så att t.ex. risken för fusk mini- meras, personuppgifter hanteras korrekt och elevlösningar lagras och arkiveras enligt de bestämmelser som gäller. Systemet måste också kunna handha olika typer av uppgifter, varav en del ska kunna automaträttas. Ytterligare ett krav är att systemet ska kunna hantera resultatinsamlingar, resultatrapporter, återkoppling av resultat till elever, lärare, rektorer och huvudmän samt sammanställningar och analyser av resultaten. Dessutom bör dynamiska gränssnitt efter- strävas, så att informationen anpassas till den skärm som användaren har. Det underlättar möjligheten att använda olika typer av datorer och läsplattor. För att systemet ska kunna fungera i olika it-miljöer kan det vara lämpligt att specificerar vad det måste klara av. 3Open source innebär att plattformen är gratis och tillgänglig via internet. 4Resultaten från utprövning av digitala provuppgifter beskrivs i avsnitt 4.7.3. 5Näringsdepartementet (2012). Den nationella innovationsstrategin. En försöksverksamhet med datorbaserade prov, … Det finns många frågor som gäller en säker hantering och ett säkert genomförande av datorbaserade prov. Hanteringen rör bl.a. hur skolenheterna beställer och tar emot proven, hur och när proven distribueras från samt hur information och bedöm- ningsanvisningar levereras till lärare, elever och föräldrar. Ett säkert genomförande kan exempelvis handla om att mini- mera risken för fusk. Med datorbaserade prov kan nya möjligheter att fuska uppstå. bör i sitt förberedelsearbete hantera fuskfrågan. En möjlighet som kan undersökas är om olika elever bör få olika provuppgifter eller olika versioner av proven. En annan aspekt av säkerhet gäller driftssäkerheten i den tek- niska lösning som används för genomförandet. Ytterligare säker- hetsfrågor handlar om behörighet och användarhantering, prov- sekretess, behandling av personuppgifter samt arkivering av elev- lösningar. Dessa frågor får extra stor betydelse när proven är digitala. Därför blir även de viktiga för att analysera i planeringen av försöksverksamheten. Införandet av ett digitalt system för nationella prov innebär en ökad datoriserad behandling av personuppgifter och en möjlighet till ökat informationsutbyte av personuppgifter mellan olika aktörer. Därmed aktualiseras en rad integritetsaspekter.