sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Vissa bygger på att personalen vid använder en smart telefon eller surfplatta, medan andra bygger på en speciell digital penna och etiketter. Principen är dock genomgående att personalen registrerar när man kommit på hem besök, vad man gjort under besöket och när man gick. Via mobil telefonens GPS bekräftas att personalen verkligen varit på plats. Med en digital penna görs samma sak genom att läsa av en etikett som sitter på dörrkarmen hos den person där man gör hembesök, lik- nande det förfarande som används av övervakningsföretag. Med vissa av dessa tekniker kan arbetsgivaren i realtid följa arbetstagarnas rörelser ner på meter- och minutnivå. Inom i har användningen av positioner ingen och kontrollen av arbetstagarna lett till diskussioner och det s.k. på Facebook.22 Enligt uppgifter i media bedömer Kommuner och Lands- ting att i minst 50 kommuner har elektronisk rappor tering.23 Vidare använder allt fler företag någon form av verktyg för att han- tera arbetstagarnas tjänstemobiler. Sådana lösningar förkortas MDM, vilket står för . De fungerar genom att en speciell app installeras på mobilen. Via appen kan en administratör bland annat fjärradera mobiltelefonen om den skulle tappas bort eller bli stulen. Men vanligen går det att göra betydligt mer än så med hjälp av appen. Exempelvis kan administratören se vilka andra appar som är installerade, förhindra att vissa appar installeras och bestämma hur lång pinkod eller lösenord som måste användas för att låsa upp tele fonen. Ofta går det också att positionera telefonen vilket innebär att administratören på en karta kan se var telefonen befinner sig i realtid. 21 Arbetsdomstolens mål nr A 92/13. Målet avgjordes inte genom dom, utan talan återkallades och målet avskrevs. 22 , Storebror ser dig – om du jobbar i , publicerad på 23 , Uppror mot kontroll i , publicerad på Vissa MDM-verktyg stöder dessutom s.k. geo-fencing, vilket innebär att administratören får ett larm om telefonen bärs utanför ett visst geografiskt område som administratören har bestämt. När larmet går ut kan t.ex. mobiltelefonens minne automatiskt raderas. 8.2.7Risker för den personliga integriteten Positioneringsteknik blir allt enklare och billigare. Det betyder att det finns en risk för att positionering av arbetstagare kommer att börja användas i ännu större utsträckning än , helt enkelt för att det är möjligt. I vissa fall känner varken arbetsgivare eller arbets tagare till att utrustningen faktiskt positionerar användaren, efter- som dessa uppgifter lagras hos utrustningens tillverkare eller hos en mjukvaruleverantör. Det finns även en risk för att fler uppgifter än nödvändigt hante- ras om arbetstagarna, och att dessa uppgifter får en spridning som inte arbetstagarna och kanske inte ens arbetsgivarna är fullt med- vetna om. Det är därmed också svårt för arbetstagarna att kunna veta för vilka ändamål uppgifterna hanteras. När detaljerade uppgifter om arbetstagarnas rörelser blir åtkom- liga för arbetsgivaren i realtid, finns det också en risk för att upp gifterna kommer att börja användas för helt andra ändamål än vad som ursprungligen var avsikten. Risken för detta förefaller vara sär- skilt stor när det gäller arbetstagare som utför ensamarbete, såsom chaufförer och hemtjänstpersonal. I media har rapporterats om flera fall då positioneringsutrustning i fordon som ursprungligen instal- lerats för att exempelvis underlätta logistik, öka chaufförernas säker- het eller främja miljön, även kommit att användas för att på detalj- nivå kontrollera och ifrågasätta alla chaufförernas aktiviteter som pauser, kortare tids stillastående och val av färdväg m.m.24 Uppgifter om en arbetstagares position kan också sammanställas med andra uppgifter om arbetstagaren och användas för nya ända- mål, exempelvis riktade annonser. 24 , Gps ger chefen koll i realtid, publicerad i tidningen . Det finns också en risk att uppgifter om arbetstagarens position kan läcka ut på grund av brister i skyddet och användas i syfte att förbereda brott, exempelvis inbrott när arbetstagaren är bortrest i tjänsten, för att förfölja en person eller genom att användas som bak- grundsinformation inför identitetsstöld och bedrägeribrott. Ofta lagras positioneringsuppgifterna i en molntjänst och kan då komma att hanteras av underleverantörer till systemleverantören. Det innebär en risk för att uppgifterna sprids utanför arbetsgivarens kontroll till tredje land. 8.3Övervakning av aktiviteter och beteenden De system som omnämns i delavsnittet ovan, möjliggör förutom positionering även att en rad andra uppgifter om arbetstagaren regi streras och hanteras. Många system som är i bruk på arbetsplatserna , genererar en stor mängd uppgifter om användarna. Ofta behövs uppgifterna för att exempelvis kunna styra behörigheter och i efterhand kunna göra felsökningar eller kontrollera åtkomsten till integritetskänsliga upp- gifter om arbetsgivarens kunder. vistas många arbetstagare på arbetsplatser där det förekom- mer kontroll eller övervakning av verksamhetens kunder, patienter eller brukare. Men eftersom arbetstagarna befinner sig i samma loka- ler, kommer även de att träffas av arbetsgivarens övervakning. Det kan exempelvis röra sig om butiker som använder sig av s.k. WiFi- Tracking i syfte att få veta hur kunderna rör sig inne i butiken. I dessa fall kommer även arbetstagarnas mobiltelefoner att inbegripas i kart- läggningen av rörelsemönster. Detsamma kan även göras inom exem- pelvis äldreomsorgen i takt med att det blir vanligare att äldreboenden förses med utrustning såsom rörelsedetektorer eller trycksensorer i golven m.m. Det finns en rad olika verktyg på marknaden för övervakning av hur arbetstagare använder arbetsgivarens utrustning, t.ex. för att surfa på nätet eller skicka och läsa e-post. Ett exempel som kan nämnas är tjänsten ActivTrak. Den bygger på att ett litet program installeras på varje arbetstagares dator. Program- met installeras dolt och visas aldrig för användaren, men rapporterar vad användaren gör till en molntjänst. Där kan arbets givaren i ett gränssnitt se en rad uppgifter, som vilka program som körs, vilka webbsidor som besöks m.m. Det går att klassa webbplatser som ”produktiva” och ”icke-produktiva”. Det går även att få ut statis- tik över hur mycket en arbetstagare ägnar åt att besöka ”icke-produk- tiva” sajter. Vissa av dessa verktyg är till och med kostnadsfria för arbets givaren om bara ett mindre antal personer ska övervakas. Det finns också särskilda program som gör det möjligt för en arbetsgivare att upptäcka och förhindra att arbetstagare obehörigen röjer känslig information till utomstående, s.k. (DLP-verktyg). Dessa program gör det exempelvis tydligt för arbetsgivaren var känslig information lagras och vilka som hanterar den. Programmen kan också skicka en varning till arbetsgivaren om känslig information används på något ovanligt eller avvikande sätt. I de fall arbetsgivaren tillåter eller rentav uppmanar arbetstagarna att använda sin egen, privata IKT-utrustning i tjänsten (s.k. BYOD-lös- ningar, från Device), kommer även arbetstagarens hantering av rent privat information att övervakas och kontrolleras genom DLP-verktyget. Datainspektionen har i ett ärende uttalat att den inte ser några principiella hinder enligt personuppgiftslagen mot att en arbetsgivare använder DLP-verktyg, under förutsättning att arbetsgivaren följer alla relevanta bestämmelser i personuppgifts lagen.25 Det finns ingen statistik eller andra uppgifter om hur pass utbredd användningen av sådana här verktyg är i . genomförde en undersökning om arbets platser i USA.26 Undersökningen visade att av de till 25 Datainspektionens beslut i dnr 1250-2013. 26 Se rapporten Electronic Monitoring & Surveillance Survey från . frågade arbetsgivarna övervakade internettrafiken och att använde verktyg för att blockera ”olämpliga” webbplatser. av de tillfrågade arbetsgivarna övervakade mejltrafiken. Det blir allt vanligare att arbetsgivare tillåter, och ibland till och med uppmuntrar, arbetstagarna att använda sig av arbetsgivarens ut- rustning såsom datorer och smarta telefoner även för rent privat kommunikation. Det finns även ekonomisk stimulans från statligt håll för sådant bruk, genom att viss privat användning av utrustning är tillåten utan att det utlöser förmånsbeskattning för arbetstagaren.27 Många arbetsgivare tillhandahåller utrustning till arbetstagarna i form av datorer och smarta enheter som mobiltelefoner eller surf- plattor. Utrustningen innehåller programvaror som behövs för att utföra arbetet, exempelvis operativsystem, program för ordbehand- ling och för e-post. Användningen av dessa program kräver emellertid ofta att arbets tagaren registrerar sig som användare hos systemleverantören. Till ex- empel kräver vissa versioner av Microsofts operativsystem Windows att varje användare (i detta sammanhang varje arbetstagare) skaffar sig ett personligt Microsoft-konto. Androidtelefoner kan kräva att varje användare skaffar sig ett personligt Google-konto. Den senaste versio nen av Windows har blivit kritiserad för att den möjliggör för Micro- soft att samla in stora mängder uppgifter om enskilda användare.28 Systemen i den utrustning som arbetsgivarna tillhandahåller, är allt oftare molnbaserade. En annan situation när arbetstagare kan behöva använda sig av ett personligt konto i tjänsten, är då han eller hon som en del i arbetet använder sig av e-tjänster som kräver inloggning med e-legitimation, exempelvis för att elektroniskt lämna arbetsgivarens moms- och arbetsgivardeklarationer till . Det finns ingen e-legitimation för juridiska personer, utan arbetstagaren måste an- vända sig av sin personliga e-legitimation för att för arbetsgivarens räkning kunna nyttja myndigheternas e-tjänster. 27 Se exempelvis ställningstagande Förmånsbeskattning av elektronisk utrustning eller abonnemang mot fast avgift (dnr 131 555207-13/111). 28 , Nya Windows sågas för massiv datainsamling, publicerad på Vidare används på många arbetsplatser olika slags ärendehanterings- system, som ofta har funktioner för att kunna visa vilken arbets tagare som varit aktiv i systemet och vad han eller hon har gjort.29 Ofta sparas information om alla händelser i systemet i syfte att åstad- komma så stor spårbarhet som möjligt. I ett ärende hos Datainspektionen användes uppgifter om när en viss arbetstagare loggade in på arbetsplatsens olika it-verktyg, för att kontrollera om arbetstagaren redovisade rätt antal timmar.30 Kon- trollen gjordes efter att misstanke om brott mot anställningsavtalet uppkommit. Datainspektionen kom fram till att arbetsgivarens in- tresse av att kontrollera sina anställda i detta fall vägde tyngre än den anställdes intresse av integritetsskydd. Enligt beslutet måste arbets- givaren informera alla arbetstagare om vilka kontroller som kan komma att göras och vad syftet med kontrollerna är. I ett annat ärende granskade Datainspektionen hur uppgifter om arbetstagare vid ett callcenter hanterades.31 Från ärendesystemet sammanställdes uppgifter om antalet påbörjade och av slutade ärenden som respektive handläggare hade presterat . Syftet med detta var att följa upp verksamhetens produktion och inhämta underlag för lönesättning. Vidare lagrades alla uppgifter om telefonin. gjordes en sammanställning på handläggarnivå, i syfte att kontrollera åtkomst och tillgänglighet i arbetsgivarens tjänster och se till att bemanningen i callcentret var tillräcklig. Datainspektionen ansåg att det är lämpligt att den här typen av frågor i första hand löses mellan arbetsgivaren och de fack- liga organisationerna. Därefter gjorde Datainspektionen emellertid bedömningen att arbetsgivaren i detta fall med stöd av en intresse avvägning enligt 10 § personuppgiftslagen fick behandla person uppgifterna på beskrivet sätt och för de angivna ändamålen. Data inspektionen betonade att arbetstagarna måste få tillräcklig information om kontrollerna. 29 finns det integritetsskyddande lagstiftning som kräver detta, t.ex. följer det av patientdatalagen att arbetstagares åtkomst till uppgifter om patienter måste följas upp och kontrolleras i efterhand. 30 Datainspektionens beslut i dnr 1897-2005. 31 Datainspektionens beslut i dnr 92-2009. Vid en granskning av 57 olika arbetstagares hantering av uppgifter om individuella arbetstagares prestationer i bl.a. ärende- system och telefoni, konstaterade Datainspektionen bl.a. att flera arbetsgivare inte hade bestämt varför de hanterade dessa uppgifter om arbetstagarna (dvs. att de inte närmare hade bestämt vilka kon- troller man planerade att genomföra med hjälp av uppgifterna) och att de därför inte heller kunde ge arbetstagarna tillräcklig informa- tion om hanteringen.32 Flertalet arbetsgivare hade heller inte klart för sig med vilket lagligt stöd som personuppgifterna hanterades. Den omfattande granskningsinsatsen hade föranletts av att Datainspek- tionen fått många frågor och en del klagomål från arbetstagare. Många hade handlat om verksamheter i callcenter. Överhuvudtaget utmärker sig verksamheter i callcenter för att kontrollera arbetstagarna på flera, mycket detaljerade sätt i realtid. Exempelvis är det i branschen vanligt med realtidsövervakning av hur arbetstagarna svarar på samtal, hur länge samtalen varar och om och när de loggar ur sig från telefonsystemen. Vidare är medlyssning och inspelning av telefonsamtal vanligt förekommande, liksom kon- troll av e-post och internetanvändning.33 På de flesta arbetsplatser förekommer elektroniska in- och ut- passeringssystem i vilka någon form av kort används som nycklar och där aktiviteter i systemet registreras på individnivå och därefter lagras. Ändamålet med att hantera personuppgifter i systemen är oftast att kunna styra vem som ska få tillträde till alla eller vissa av arbets givarens olika lokaler samt att kunna göra felsökningar och tekniska kontroller. Uppgifterna från sådana system kan dock även komma att använ- das för andra syften. I ett ärende hos Datainspektionen användes uppgifter om en anställd som registrerats i in- och utpasserings systemet för att kontrollera om den flextiden som arbetstagaren rapporterat avvek från de tider som registrerats i in- och utpasserings 32 Datainspektionens rapport 2003:3, Behandling av personuppgifter om anställda. 33 Se Hejlskov, : Integritet i arbetslivet – en studie om övervakning via telefoner, datorer och positionssystem, Kandidatuppsats i handelsrätt, HT2013, , Ekonomihögskolan. systemet.34 Det ändamål som arbetsgivaren hade angett med in- och utpasseringssystemet, var att upprätthålla säkerheten för myndig hetens lokaler. De anställda hade inte fått någon tydlig information om att deras uppgifter i in- och utpasseringssystemet kunde komma att i undantagsfall användas i samband med kontroll av redovisad arbetstid. Datainspektionen fann ändå att arbetsgivarens kontroll av arbetstid med hjälp av personuppgifterna i sitt in- och utpasserings- system var tillåten, under förutsättning att det fanns särskild an ledning att misstänka att en anställd begår oegentligheter eller miss- brukar tidredovisningen. Datainspektionen förutsatte i sitt beslut att arbetsgivaren fortsättningsvis skulle lämna tydligare information till arbetstagarna om arbetsgivarens personuppgiftsbehandling. I flera branscher finns det system för att kontrollera flöden och logistik vilka också innebär en övervakning av arbetstagarna. I varumottagningar och på lager förekommer exempelvis s.k. Pick-by-Voice-system. I dessa är det en dator som kontrollerar vilka varor som ska flyttas, och som med röstinstruktioner styr arbets tagaren till rätt plats och vara. I systemet går det att kontrollera och styra hur arbetstagarna arbetar med flödet av varor. Det går också att ta ut tidsloggar ur systemet, som på individnivå visar hur arbetstagare arbetar och tar raster. Datainspektionen har granskat ett sådant sys- tem och kunde inte se något principiellt hinder mot att arbetsgivaren – utan arbetstagarnas samtycke – behandlade deras personuppgifter för att tillämpa prestationsbaserad lönesättning och för att få under- lag till individuella uppföljningssamtal.35 Datainspektionen såg inte heller något principiellt hinder mot att bolaget behandlade arbets tagarnas personuppgifter genom realtidsövervakning för att kunna planera och styra arbetet. Däremot ansåg Datainspektionen att det inte var motiverat att använda systemet i syfte att i realtid övervaka hur de anställda utför sina arbetsuppgifter och när de tar raster. På vissa arbetsplatser tillhandahåller arbetsgivaren särskilda arbets kläder och ser även till att plaggen tvättas. För att kunna kontrollera både det aktuella klädbehovet på arbetsplatsen och tvättprocessen, 34 Datainspektionens beslut i dnr 1369-2012. 35 Datainspektionens beslut den 30 november 2011i dnr 695-2011. förekommer det att varje plagg förses med en RFID-tagg.36 På vissa sjukhus finns det klädautomater där arbetstagaren först drar sitt kort och sedan kan hämta ut de kläder som personen i fråga har rätt att ta ut.37 Systemen kan innehålla funktioner för att visa hur ofta och när arbetstagaren byter kläder. I delar av restaurangbranschen förekommer kassasystem som registrerar varje maträtt och dryck som beställs samt alla betalningar som görs, och som kopplar alla sådana data till de arbetstagare som medverkat i beställningen. Vissa kassasystem kan även kompletteras med system som hjälper arbetsgivaren att upptäcka svinn och miss- tänkta stölder och kan koppla detta till individuella arbetstagare. I en studie som genomfördes i restaurangbranschen i , framkom att system av det sistnämnda slaget bidrar både till att reducera svinn och till att öka de övervakade arbetstagarnas produktivitet.38 Det bör dock sägas att det från andra länder och branscher finns forskning som visar på motsatsen, dvs. att arbetstagare som inte övervakas är mer produktiva.39 8.3.7Risker för den personliga integriteten Det finns en risk för att systemen genererar fler uppgifter på individ- nivå än som egentligen behövs för verksamhetens bedrivande. Det finns också en risk för att onödigt många uppgifter hamnar hos systemleverantörer, när t.ex. ett gemensamt Google-konto för flera arbetstagare egentligen är fullt tillräckligt för att upprätthålla funktionaliteten i systemet. I sammanhanget bör emellertid även sägas att gruppinloggningar kan skapa andra problem på grund av den försämrade spårbarhet som sådan inloggning innebär. När arbetstagare måste registrera personliga konton hos system- leverantörer innebär det att leverantören kan sammanföra uppgifter om arbetstagaren med uppgifter som kommer från arbetstagarens rent privata aktiviteter hos samma leverantör. Det innebär en risk för sammanblandning av privatliv och artbetsliv och en möjlighet för 36 RFID-taggar berörs närmare i kapitel 12 om konsumentområdet. 37 , De tvättar kläder med rfid-chip, publicerad på 38 , Snow & McAfee, Cleaning house: The Impact of Monitoring on Employee Theft and Productivity, Paper, . 39 Se t.ex. forskning som återges i Rosenblat, Kneese & , Workplace Surveillance, Working Paper, . systemleverantören att göra en heltäckande kartläggning av arbets tagaren. Det finns troligen en låg medvetenhet om denna risk hos arbetstagarna men också hos arbetsgivarna. Risken för sammanföring av uppgifter från enskildas privatliv och deras arbetsliv blir större med nya arbetssätt, som när det ges möjlig- het att distansarbeta och möjlighet att använda arbetsgivarens ut- rustning, exempelvis smarta telefoner eller bärbara datorer, för privat bruk. Många system där det förekommer uppgifter om arbetstagarna är molnbaserade, exempelvis system för mejl- och dokumenthantering, och innebär risker för att uppgifterna sprids till underleverantörer och tredje land och används för nya ändamål, inte sällan utan att arbetstagarna får någon information om det från arbetsgivaren. 8.4Registerkontroller och medicinska undersökningar Inom arbetslivet har det blivit allt vanligare att arbets givare vill att arbetstagare, både arbetssökande och redan anställda, ska uppvisa utdrag ur olika register eller genomgå olika slags medi- cinska kontroller. Frågan om arbetsgivares lagliga möjligheter att begära sådana registerutdrag eller medicinska undersökningar, har ägnats stor uppmärksamhet och varit föremål för två statliga utredningar. I betänkandet Integritetsskydd i arbetslivet40 föreslogs bl.a. att arbetsgivare, utan stöd i lag eller annan författning, inte ska få begära att en arbetstagare uppvisar ett utdrag ur belastningsregistret, ur misstankeregister eller ur register som förs hos (om utdraget innehåller uppgifter för vilka sekretess gäller gentemot arbetsgivaren). Vidare uppställdes i betänkandet förslag på villkor som skulle gälla för arbetsgivares möjlighet att begära att en arbets tagare ska genomgå en medicinsk undersökning eller delge arbets givaren resultatet av en medicinsk undersökning. Med medicinsk undersökning avsågs här hälsoundersökningar samt alkohol-, narko- 40 SOU 2009:44. tika- eller andra drogtester. Dock omfattades inte alkoholtest som görs med användning av alkolås i fordon. Betänkandet har inte lett till lagstiftning, men bereds i . Frågan om uppvisande av utdrag ur belastningsregistret har här efter även utretts av Utredningen om registerutdrag i arbetslivet. I sitt betänkande41 har utredaren föreslagit att arbetsgivare inte ska få begära att arbetstagare uppvisar eller överlämnar ett utdrag ur belast- ningsregistret om inte en sådan begäran har stöd i lag eller annan författning. 8.4.2Risker för den personliga integriteten De risker för den personliga integriteten som behandlas betänkande rör främst registerkontroller samt medicinska kontrol- ler. Bland annat nämns att det finns en risk att arbetsgivaren får ta del av överskottsinformation som kan finnas både i registerutdrag och i resultaten av medicinska kontroller. När det gäller annan övervak- ning av arbetstagare förs i betänkandet ett mer principiellt resone- mang och konkreta risker och företeelser tas bara upp i korthet. betänkande nämns exempelvis att tendensen med en ökande mängd utdrag som enskilda begär ur belastningsregistret medför en ökad risk för omotiverad registerkontroll, vilket kan leda till att personer som har avtjänat straff helt utestängs från arbets- marknaden. Riskerna för den personliga integriteteten vid registerkontroller samt medicinska kontroller har således relativt utretts. Det har även lämnats konkreta förslag till lagstiftning och andra åtgärder. Inget av de bägge förslagen har ännu skrinlagts, utan kan () fortfarande leda till lagstiftning. Vi fördjupar oss därför inte inom detta område. 41 SOU 2014:48. 8.5Arbetstagare och sociala medier Det förekommer att arbetsgivare regelbundet skannar av sociala medier för att bilda sig en uppfattning om vad arbetstagarna skriver om arbetsgivaren. Det har också blivit mycket vanligt att rekryte- rande chefer och rekryteringsföretag kontrollerar vad arbetssökande skrivit eller lagt upp på sociala medier.42 I media förekommer inte sällan rapporter om arbetsgivare som sagt upp arbetstagare på grund av bilder eller uttalanden som denne lagt ut på nätet. Ett känt exempel rörde tre personer som sades upp från ett it-företag efter uttalanden som de gjort på Facebook i syftet att visa stöd för en annan arbetstagare som arbetsgivaren redan tidi- gare hade sagt upp. Enligt uppgifter i media ska de tre personerna bl.a. ha skrivit: ”En sjua + AK47 gogogo. Jag är på semester” och ”As long as you shoot the fuckers and not the fuckees …”.43 Fallet nådde Arbetsdomstolen men prövades inte där, eftersom parterna förliktes.44 I ett fall prövade Arbetsdomstolen uppsägningen av en bloggande polis. Polismannen, som hade bloggat under namnet ”Radiobils polisen farbror blå”, sades upp av i bland annat pga. av vad man menade var olämpliga uttalanden på bloggen:45