sou · H3B383 · 2016-01-01 00:00:00 — Det är enligt ofta ett komplicerat arbete att som facklig organisation se till att de utländska arbetsgivarna inte bedriver osund konkurrens och att de utstationerade arbetarna inte far illa. Rapporten försöker beskriva hur det fackliga arbetet går till samt vilka svårigheter som är vanligast förekommande. som ingår i studien hade cirka 1 300 000 aktiva medlemmar. Källa: , Avtalsrörelsen och lönebildningen 2012. De som utstationeras i 8.5Antalet arbetstagare och företag Enligt sammanställning av A1-intyg utfärdades 1,2 miljoner14 intyg för arbete i ett annat land inom EU/Efta-området.15 Av de utfärdade A1-intygen avsåg 24 412 arbetstagare och egenföretagare som skulle sändas ut respek- tive utföra uppdrag i . Hur stor andel av dessa intyg som utfärdades till egenföretagare kan man inte med säkerhet säga. I , där utstationerande företag och egenföretagare är skyl- diga att registrera sig, stod egenföretagare för av registreringarna.16 Om samma förhållande gäller i medför det att av de 24 412 A1-intyg som utfärdades för arbete i , så avser intygen närmare 22 000 utsända arbetstagare och cirka 2 400 egenföretagare. Det kan också nämnas att utfärdade Försäkrings- kassan 11 771 A1-intyg till personer som skulle sändas ut från . Källa: Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on E 101 certificates issued in 2008 and 2009 och Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. låg antalet utfärdade A1–intyg avseende arbete i förhållandevis runt 20 000 . ökade antalet A1-intyg till drygt 24 000. En del av denna ökning beror på att A1-intyg utfärdas även för plane- rade perioder av utlandsarbete som varar mellan 12 och 24 måna- der, till skillnad från tidigare då de endast utfärdades för planerade perioder kortare än 12 månader. 14Denna siffra inkluderar egenföretagare som tog uppdrag i andra länder än sitt hemland. Egenföretagare är dock inte utstationerade enligt definitionen i utstationeringslagen. 15Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. 16Uppgift från Erhvervsstyrelsen. De som utstationeras i Vid en jämförelse mellan antalet utfärdade A1-intyg och antalet registrerade uppehållsrätter kan man notera att båda visar på en klar ökning . Den minskning på i antalet registrerade uppehållsrätter som skedde har dock ingen motsvarighet i antalet utfärdade A1-intyg. Källa: Översikt av beviljade arbets- och uppehållstillstånd åren 2005–2012 (Företagstillstånd), Migrations- verkets webbplats /download/18.43648b4513b902d426917bc/%C3%96versikt-2005-2012.pdf Det är svårt att se något direkt samband mellan Lavaldomen, som avkunnades , eller lex och antalet registrerade uppehållsrätter. är dessa i stort sett oföränd- rade. Mellan 2010, då lex trädde i kraft , och ökade antalet registrerade uppehållsrätter med och antalet utfärdade A1-intyg . ökade dock det totala antalet utfärdade A1-intyg inom EU , från 1 058 314 till 1 208 805, vilket tyder på att åt- minstone en del av den ökning som kan observeras förklaras av andra faktorer än det faktum att lex trädde i kraft. Ser man till enskilda länder framgår det även att antalet utfärdade A1-intyg varierar kraftigt mellan åren. ökade exempel- vis antalet utfärdade intyg för , för , för , för och för . minskade antalet intyg för , för och för . Antalet arbetstillstånd för arbetstagare från tredjeland har ökat stadigt , och 2012 beviljades nästan 20 000 arbetstill- stånd av . Som framgår av avsnitt 8.3.5 går det dock inte att avgöra hur många av dessa som avser utstationerade arbetstagare och hur många som avser arbetstagare från tredjeland som anställs direkt av en svensk arbetsgivare. De som utstationeras i Källa: Översikt av beviljade arbets- och uppehållstillstånd åren 2005–2012 (Företagstillstånd), webbplats /download/18.43648b4513b902d426917bc/%C3%96versikt-2005-2012.pdf Av LO:s rapport framgår att uppskattade att det i inom deras branscher fanns drygt 18 000 utstationerade arbetstag- are i i . Drygt hälften av de som svarat bedömde att antalet utstationerade arbetstagare hade ökat jämfört med , medan bedömde att antalet ut- stationerade hade minskat. Före fanns det ingen skyldighet för utstationerande företag att anmäla eller registrera att de utstationerade sina arbets- tagare i . De enda offentliga uppgifter som kommittén kunnat finna som gör det möjligt att uppskatta hur många företag som utstationerade arbetstagare i som föregick införandet av anmälningsplikten utgörs av Skatte- verkets statistik över hur många utländska näringsidkare som god- känts för F-skatt. I avsnitt 8.3.4 beskrivs de brister denna statistik har när det gäller att uppskatta antalet utstationerande företag. var drygt 3 000 företag från andra länder inom EES godkända för F-skatt. Av dessa var cirka 1 000 från , 700 De som utstationeras i från , 350 från , 250 från och 150 från vardera och Finland.17 Av LO:s rapport framgår att uppskattade att det inom deras branscher fanns närmare 800 utstationerande arbets- givare i i månadsskiftet april/maj 2013.18 Drygt hälften av förbunden bedömde att antalet utstationerande arbetsgivare hade ökat jämfört med , medan bedömde att antalet arbetsgivare hade minskat. 8.6Från vilka länder utstationeras arbetstagare i ? Som tidigare konstaterats (avsnitt 8.3.7) finns det brister i EU- kommissionens sammanställning av A1-intyg som gör att statistiken måste tolkas med viss försiktighet när det gäller antalet utstatione- rade arbetstagare samt inom vilka branscher utstationeringen sker. När det gäller fördelningen mellan avsändarländerna borde dock sammanställningen ge en förhållandevis rättvisande bild. Det skulle visserligen kunna förhålla sig så att arbetstagare och arbetsgivare från vissa länder konsekvent har lägre eller högre benägenhet att begära A1-intyg, men det finns inga indikationer på att så är fallet. var det , och som sände ut flest arbetstagare och egenföretagare till andra länder. sände ut 228 000, 226 000 och 144 000. Såväl Tysk- land som återfinns även bland de länder som tog emot flest arbetstagare och egenföretagare. Till sändes ut 311 000 och till 162 000. Därefter följer (125 000) och (106 000). Även tar emot klart flest arbetstagare och egenföre- tagare från , och . utfärdades 7 118 A1-intyg i för arbete i . Motsvarande siffor från och är 5 044 respektive 2 677. Därefter följer (1 546), (1 355), (842), (734), (689) samt (501). 18I påpekas att antalet företag kan förmodas vara i överkant då samma företag kan antas förekomma i underlaget från flera avdelningar. De som utstationeras i Källa: Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. Även när det gäller registrerade uppehållsrätter är det som står för den största andelen medan andelen för är mindre. De som utstationeras i över tiden kan vissa förändringar noteras. Bland annat har antalet utsända från stadigt minskat och antalet utsända från mer än tiofaldigades . Den senare förändringen torde dock bero på tidigare brister i de siffror rapporterat in till kommissionen. De som utstationeras i Källa: Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on E 101 certificates issued in 2008 and 2009 och Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. Jämför man det totala antalet arbetstagare och egenföretagare från EU-1519 med antalet från EU-1220 kan man konstatera att hälften av de som sänds ut till kommer från EU-15 och att den andra hälften kommer från EU-12. Utsändningen i från EES-länderna , och är i stort sett för- sumbar. 19EU-15 utgörs av de länder som blev medlemmar i , nämligen , , , , , , , , , , , , , , och . 20EU-12 utgörs av de länder som blev medlemmar efter 1995, nämligen , , , , , , , , , , och . De som utstationeras i Källa: Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on E 101 certificates issued in 2008 and 2009 och Posting of workers in Union and the EFTA -countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. För saknas uppgifter om mottagarland. De som utstationeras i Arbetstagare från tredjeland kommer främst från , och . stod arbetstagare från dessa länder för mer än hälften av alla beviljade arbetstillstånd. Källa: webbplats. Siffrorna omfattar inte idrottsutövare, artister, au-pairer, praktikanter eller feriearbetare. Av LO:s rapport framgår att bedömer att de flesta arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i har sitt säte i , , , , och . Bland de utstationerade arbetstagarna dominerar arbetstagare från , , och östra . En tredjedel av uppger även att det är vanligt att framför allt uthyrningsföretag från och , men även från och Dan- mark, utstationerar arbetstagare som är medborgare i andra EU- länder. Två tredjedelar av de svarande ansåg att det var ovanligt att de utstationerade arbetstagarna kommer från en annan stat än den utstationerande arbetsgivaren. Av telefonintervjuerna med företag i byggsektorn framkom att det nästan uteslutande är europeiska arbetstagare som är utstation- erade, främst från EU:s medlemsstater. De som utstationeras i Endast 14 länder21 har rapporterat in inom vilka branscher de arbets- tagare som det har begärts ut A1-intyg för varit verksamma. Där- med går det inte att dra några säkra slutsatser från EU-kommission- ens sammanställning av A1-intyg när det gäller inom vilka branscher utsändning, och därmed i de flesta fall även utstationering, vanligt- vis sker. Detta gäller speciellt med tanke på att uppgifter om branschfördelning saknas från och som är två av de största sändarländerna. Så länge man är medveten om att nedanstående siffror inte ger hela bilden så kan de dock tjäna som en indikation på inom vilka branscher utstationeringen främst sker. Nästan två tredjedelar av all utstationering sker inom industrin och en tredjedel inom tjänstesektorn. Av utstationeringen inom industrin avser hälften byggverksamhet, och denna sektor står så- lunda ensam för en tredjedel av all utstationering i . Inom jordbruk, skogsbruk och fiske är utstationeringar förhållandevis ovanliga. Tittar man på andelarna för enskilda länder kan man notera högre andelar utstationeringar inom tjänstesektorerna för följande länder: (), (59,) och (54,). Från följande länder är det tvärtom inom industri- sektorerna som i stort sett all utstationering sker: (98,), (88,), (88,), (86,) och (86,). Ser man bara till utstationeringar inom byggsektorn är det följande länder som har högst andelar: (77,), (76,), (46,) och (41,). 21 Uppgifter om branschfördelning har rapporterats in av följande länder: , , , , , , , , , , , , och . Uppgifter saknas sålunda från följande länder: , , , , , , , , , Neder- länderna, , , , och . De som utstationeras i Källa: Posting of workers in Union and the EFTA-countries: Report on A1 portable documents issued in 2010 and 2011. Andelarna är beräknande som andelen av det totala antalet utfärdade A1-intyg där branschen angetts. A1-intyg där bransch inte angetts beaktas därför inte i denna tabell. 1Svensk näringsgrensindelning (SNI) avdelning A. 2SNI avdelning B till F, (B) Utvinning av , (C) Tillverkning, (D) Försörjning av el, gas, värme och kyla, (E) Vattenförsörjning, Avloppsrening, Avfallshantering och sanering, (F) Byggverksamhet . 3SNI avdelning G till T, (G) Handel; Reparation av motorfordon och motorcyklar, (H) Transport och magasinering, (I) Hotell- och restaurangverksamhet, (J) Informations- och kommunikationsverksamhet, (K) Finans- och försäkringsverksamhet, (L) Fastighetsverksamhet, (M)Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, (N) Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster, och andra stödtjänster, (O) och försvar; obligatorisk socialförsäkring, (P) Utbildning, (Q) Vår och omsorg; sociala tjänster, (R) Kultur, nöje och fritid, (S) Annan serviceverksamhet, (T) Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av diverse varor och tjänster för eget bruk. 4 SNI avdelning F. De som utstationeras i För arbetstillstånd som getts till tredjelandsmedborgare är fördel- ningen mellan branscherna en helt annan. Över en tredjedel, eller 5 708, av de tillstånd som beviljades 2012 rörde yrkesgruppen Med- hjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fisk. Därefter följer yrkesgruppen dataspecialister med 3 259 tillstånd.22 Av framgår att inom LO-området så är utstatione- ringen klart mest omfattande inom byggsektorn. Enligt rapporten beror det till stor del på att många små företag är här och erbjuder sina tjänster till privatpersoner. Svenska Byggnadsarbetareförbun- dets avdelning för uppskattar t.ex. att cirka 2 500 utstationerade byggnadsarbetare arbetar på de stora byggprojekten som innefattar nyproduktion och infrastruktur, men att det därut- över finns cirka 10 000 byggnadsarbetare här i den mer småskaliga ROT-sektorn med privatpersoner som beställare. En del av dessa är troligtvis formellt här som egenföretagare med F-skatt. Räknas hela bygg- och anläggningssektorn, dvs. verksamhetsområdena för , Facket för Service och Kom- munikation (), och , samman så står den för av det totala antalet utstationerade på LO-området. Samtliga förbunds- avdelningar utom en inom byggsektorn uppgav att antalet utstatione- rande företag och utstationerade arbetstagare är fler än . Även när man jämför antalet yrkesverksamma medlemmar i de olika och antalet utstationerade arbetstagare inom respektive förbunds område, framgår det tydligt att det är inom byggsektorn som utstationering har klart störst omfattning. För motsvarar antalet utstation- erade arbetstagare i byggbranschen 19 procent23 av förbundets yrkesaktiva medlemmar. För GS Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch är motsvarande andel , medan den för övriga för- bund inte överstiger . Ytterst få av de utstationerade arbets- tagarna lär vara medlemmar i en svensk fackförening. Inom verksamhetsområdena för , Hotell- och Restaurangfacket och förekom det inte några utstationerade arbetstagare. 22Statistik, webbplats. 23Antalet yrkesverksamma medlemmar framgår av tabell 8.1. De som utstationeras i Källa: i , Gäst i verkligheten – om utstationerad arbetskraft i praktiken, 2013. Av telefonintervjuerna med företag i byggsektorn framkom att 3–av de sysselsatta 41 000 byggnadsarbetarna hos de undersökta företagen var utstationerade, eller mellan 1 200–2 050 byggnadsarbetare. Om man utgår från att det totala antalet bygg- nadsarbetare i är 120 000, skulle denna andel motsvara 3 600 till 6 000 utstationerade byggnadsarbetare totalt i . Andelen utländsk arbetskraft bland de undersökta företagen skilde sig inte nämnvärt mellan de större och de mindre företagen. Det fanns dock ett antal mindre företag som sysselsatte en betydligt högre andel utländsk arbetskraft än genomsnittet, några med så stor andel utländsk arbetskraft som 50–. Några av de större företagen hade en andel utländsk arbetskraft som understeg . Endast ett fåtal tillfrågade medlemmar i uppgav att de själva använde sig av utländsk arbetskraft, men det uppskattas att det finns omkring 20 utstationerande arbets- givare som erbjuder sina tjänster i branschen. Antalet erbjudna arbetstagare från de utstationerande arbetsgivarna varierade mellan De som utstationeras i 5 och 20 per arbetsgivare. Här verkar uthyrningsföretag vara van- ligast, och de hörde främst hemma i de baltiska staterna och , men även företag från , och förekom. Av det fåtal utförliga svar som kommit in från medlemmar i framgår att det verkar finnas upp till 9 ut- stationerande arbetsgivare i branschen som dock verkar erbjuda bara ett fåtal arbetstagare var. Ett företag i branschen som inte var med i undersökningen verkar dock enligt Svenska FlygBranschen använda många utstationerade arbetstagare. Inom Teknikföretagens område verkar utstationerade arbetstag- are främst komma från andra medlemsstater i EU och ha specialist- kompetens eller vara utstationerade inom en koncern för t.ex. personalutveckling. Teknikföretagen har inga utstationerande arbets- givare som medlemmar. Inom Livsmedelsföretagens område, där det finns brist på svenska styckare, verkar utstationering främst avse uthyrda styckare med hög kompetens. har inte noterat ett enda fall av utstationering inom sitt verksamhetsområde. Före fanns det ingen skyldighet för utstationerande arbetsgivare att anmäla eller registrera att de utstationerade sina arbetstagare i . Det har inte gått att finna några offentliga upp- gifter som skulle kunna ge en uppfattning om hur långa utstation- eringsperioderna vanligtvis var som föregick införandet av anmälningsplikten. I LO:s enkät till ombads dessa dock att upp- skatta hur länge en genomsnittlig utstationering varade. Samman- fattningsvis kan man säga att svaren varierade mycket beroende på bransch. Inom säsongsbetonade branscher som skogsvård kan det röra sig om upp , inom växthus och trädgård upp- skattningsvis och på frilandsodling ner mot för skördearbete. Inom bygg- och anläggningsbranscherna kan en och samma arbetsgivare utstationera i långa perioder, i extremfallet upp till , men då är det vanligt att de utstatione- rade arbetstagarna byts ut efter sex månaders utstationering. De som utstationeras i branschen uppges det också vara svårt att ha kontroll över om utstationerande arbetsgivare lämnar landet efter ett avslutat projekt eller om de går vidare till ett annat projekt i någon annan del av landet. Som redan framgått i avsnitt 7.3.1 är det tre typer av utstationering som omfattas av utstationeringslagen, entreprenadfallet, koncern- fallet och uthyrningsfallet. som föregick införan- det av anmälningsplikten finns det inga offentliga uppgifter som kan användas för att avgöra hur stor andel av de arbetstagare som utstationeras i som hör till respektive typ av utstationering. Av LO:s rapport framgår emellertid att det inom de branscher som förbunden omfattar främst rör sig om utstationering enligt entreprenadfallet. Detta gäller främst för bygg- och anläggnings- sektorn medan det inom vissa branscher som t.ex. lant- och skogs- bruk och livsmedel även förekommer utstationering enligt uthyr- ningsfallet. Av de uppgifter som lämnats av Svenskt näringsliv framgår att det inom Teknikföretagens verksamhetsområde främst rör sig om utstationering enligt koncern- och uthyrningsfallet, medan det inom livsmedelsbranschen främst handlar om utstationering enligt uthyrningsfallet. 8.10Sammanfattning av situationen före Det är svårt att över huvud taget få fram uppgifter om utstatione- ringssituationen i före . De informations- källor som behövt användas är alla behäftade med större eller mindre brister för ändamålet. Det är t.ex. svårt att med ledning av dessa avgöra om en utlänning är här som utstationerad arbetstagare eller i annan egenskap, t.ex. som studerande, anställd hos en svensk arbetsgivare eller egenföretagare. Med dessa reservationer kan sam- manfattningsvis följande sägas om utstationeringssituationen i före . De som utstationeras i Utstationering är en marginell företeelse på den svenska arbets- marknaden som helhet och verkar omfatta i vart fall färre än 25 000 utstationerade arbetstagare hos högst några tusen utstationerande arbetsgivare. Uppskattningar från LO tyder på att utstationeringar på LO-området av någon större omfattning förekommer bara inom bygg- och anläggningsbranschen i , där en högre andel av arbetstagarna verkar vara utstationerade, och kanske också inom skogsbruket. Annan information tyder på att en tredje- del av utstationeringarna avser bygg- och anläggningsbranschen, en tredjedel industrin i övrigt och en tredjedel tjänstesektorn, medan utstationering bara förekommer sporadiskt inom jord- och skogs- bruk samt fiskebranschen. Utstationeringen verkar till ungefär hälften komma från stater som var medlemmar i 1995 och till hälften från stater som blivit medlemmar . Flest utstationeringar verkar komma från och . Utstationeringstidens längd verkar enligt uppskattningar från LO variera beroende på bransch, från vid skörde- arbete till vid större byggprojekt. Utstationering inom en koncern verkar inte förekomma särskilt ofta, medan utstationering vid uthyrning och entreprenad verkar vara vanligast. 9.1Säkerställandet av de utstationerade arbetstagarnas villkor 9.1.1Frivillig anslutning till kollektivavtal Enligt LO:s rapport i verkligheten – om utstationerad arbets- kraft i praktiken anger av de tillfrågade förbundsavdel- ningarna att deras krav på sedvanligt svenskt kollektivavtal inte mött något motstånd. I de flesta fall då kontaktar en utstationerande arbetsgivare kommer sålunda ett hängavtal till stånd.1 Enligt sluter Industrifacket cirka 25 särskilt utformade utstationeringsavtal. Övriga förbund däremot sluter i huvudsak hängavtal till sedvanliga branschavtal med ut- stationerande arbetsgivare oavsett om de har tagit fram utstatione- ringsavtal eller inte. Dessa förbund upplever att utländska företag helt enkelt inte begär utstationeringsavtal utan villigt accepterar ett hängavtal till det vanliga riksavtalet. När hängavtal sluts med en utstationerande arbetsgivare sker det på två olika sätt. Vissa för- bund sluter tidsbegränsade hängavtal knutna till den arbetsinsats eller det objekt som utstationeringen avser. Andra förbund sluter hängavtal som gäller tills vidare, det vill säga även i den situationen att arbetsgivaren lämnar men senare gör en ny utstatione- ring i . 1 I , Medbestämmandelagen med kommentar, femte upplagan 2013, s. 331 f. anförs också att det är mycket vanligt att sedvanliga svenska kollektivavtal sluts frivilligt. I framhålls det som ett problem att de fackliga organisationerna inte har möjlighet att kontrollera att de utstatione- rade arbetstagarna verkligen får de löner och har de anställnings- villkor som avtalats genom ett hängavtal. Flera förbund anger att de utstationerande arbetsgivarna har insett detta och att de därför inte följer kollektivavtalet. Till bilden hör enligt även att de utstationerade arbetstagarna ofta avstår från att bli medlemmar i en svensk arbetstagarorganisation och till och med undviker att ha kontakt med organisationen, eftersom de fruktar att sådan kontakt kan leda till att de blir hemskickade. Sedan stridsåtgärderna mot , som genomfördes , har det inte förekommit några stridsåtgärder direkt riktade mot utländska företag i . genomfördes dock stridsåtgärder med koppling till utländska företag. Tvisten rörde kraftverksavtalet och en av frågorna där () och inte kunde komma överens var vilka löner som ska gälla för utländska företag som blir medlemmar i Enligt LO:s rapport uppger av de tillfrågade förbunds- avdelningarna att de mött motstånd från utstationerande arbets- givare när de krävt kollektivavtal. För av förbunds- avdelningarna har det således inte varit svårt att få den utstatione- rande arbetsgivaren att sluta ett sedvanligt svenskt kollektivavtal. Det ges i rapporten två förklaringar till att stridsåtgärder inte före- kommit när den utstationerande arbetsgivaren inte velat gå med på kollektivavtal. En trolig förklaring är, enligt , att den inledande motviljan mot att sluta kollektivavtal upphör, när det företag som anlitar det utländska entreprenadföretaget eller bemanningsföre- taget ställer krav på sådant avtal. Många svenska företag som anlitar utstationerande arbetsgivare tycker enligt att det är fullt rimligt att kräva kollektivavtal som en del av affärsöverens- 2 , Avtalsrörelsen och lönebildningen 2005, s. 131. kommelsen, om inte annat för att upprätthålla en bra relation till den egna personalen. En annan förklaring som är rakt motsatt, men som enligt LO- rapporten också kan vara sann i ett antal fall, är att den fackliga lokal- organisationen inte prioriterat arbetet med att teckna kollektivavtal eftersom det ibland framstått som svårt att bryta igenom den ut- stationerande arbetsgivarens påstående att de utstationerade arbets- tagarna har löner och villkor som väl motsvarar svenska kollektiv- avtal.