sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Förslagen är för övrigt inte sådana att de påverkar det kommunala självstyret eller aktualiserar en tillämpning av finan- sieringsprincipen. Vi tror inte heller att förslagen kommer att ha några nämnvärda konsekvenser för andra myndigheter eller för dom- stolarna. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd kan visserligen behöva utarbeta föreskrifter och annat kunskapsstöd med anledning av våra förslag. Detsamma kan gälla för . Att utarbeta föreskrifter och att ta fram kunskapsstöd ingår dock, som tidigt nämnts, i dessa myndigheters normala arbetsuppgifter. Kostnaderna för detta arbete bör därför kunna hanteras inom befintliga ramar. 18.4.4Konsekvenser för föräldrar och barn Våra bedömningar: Förslagen bedöms inte få några nämnvärda konsekvenser för olikkönade par. De bedöms däremot ha posi- tiva konsekvenser för kvinnliga samkönade par och ensamstå- ende kvinnor. De bedöms också ha positiva konsekvenser för de barn som tillkommer genom behandlingar med donerade köns- celler eller med donerade befruktade ägg. Våra förslag kan möjligen uppfattas ha vissa negativa konsekvenser för olikkönade par. Dessa par kan nämligen inte längre uppnå ett gemensamt föräldraskap enligt 1 kap. FB genom en heminsemina- tion med donerade spermier eller genom en sådan behandling i ut- landet med donerade spermier som är oförenlig med de nya reglerna. Undantag gäller naturligtvis om det finns en faderskapspresumtion i det enskilda fallet. Antalet heminseminationer med donerade sper- mier verkar vara begränsat. Detsamma gäller för antalet behandlingar i utlandet med donerade spermier. Förslagen bedöms därför inte påverka särskilt många olikkönade par. Förslagen bedöms visserligen inte heller ha någon nämnvärd in- verkan på antalet behandlingar som kvinnliga samkönade par och ensamstående kvinnor genomgår i utlandet. De har ett viktigt symbolvärde. Förslagen innebär nämligen att regleringen blir mer lika för olikkönade par, kvinnliga samkönade par och ensam- stående kvinnor. En rättslig mors maka eller registrerade partner be- höver t.ex. inte längre adoptera barnet genom en närståendeadoption om behandlingen i utlandet har utförts i enlighet med de nya reg- lerna. Vår uppfattning är därför att förslagen måste bedömas som positiva för kvinnliga samkönade par och ensamstående kvinnor. Vår uppfattning är också att regleringen på detta område bör vara handlingsdirigerande och således uppmuntra personer att välja de behandlingar med donerade könsceller eller donerade befruktade ägg som ger det blivande barnet en rätt till information om sitt genetiska ursprung. Regleringen bör därför vara mer fördelaktig för de personer som väljer en sådan behandling än för de personer som väljer en behandling med helt anonyma . Vi anser att den av oss föreslagna regleringen är väl förenlig med det som har an- getts. 18.4.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Vår bedömning: Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Våra förslag avser bara olikkönade par, kvinnliga samkönade par, ensamstående kvinnor och de KtM som har behållit sin fortplant- ningsförmåga. Det förekommer att kvinnliga samkönade par och ensamstående kvinnor blir föräldrar genom en assisterad befruktning i utlandet. Kvinnliga samkönade par kan också genomgå en sådan behandling inom svensk hälso- och sjukvård. kommer även ensamstående kvinnor att kunna göra det. Förslagen bedöms inte påverka de skillnader som redan finns. Vår uppfattning är därför att förslagen inte kom- mer att få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Vår bedömning: Förslagen bedöms inte att ha några nämnvärda konsekvenser för de övriga aktörer och förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Förslagen i detta avsnitt bedöms inte få några nämnvärda konse- kvenser för företag eller andra enskilda. De bedöms inte heller få några konsekvenser för brottsligheten, det brottsförebyggande arbe- tet, sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet, eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 18.5Tydligare reglering för personer med ändrad könstillhörighet Vi har i kapitel 16 kommit fram till att det bör införas en särskild reglering om föräldraskapet för de fall där ett barn föds efter det att någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Enligt våra förslag ska den särskilda regleringen tas in i slutet av 1 kap. FB och tilläm- pas i stället för övriga bestämmelser i det kapitlet. Förslagen går i huvudsak ut på följande. När någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet, bör de föräldraskapsrättsliga beteckningarna för föräldrarna avspegla den nya könstillhörigheten. En rättslig man som har bidragit till tillkoms- ten av ett barn bör således alltid betecknas som barnets far. Om han fött barnet, bör han dock omfattas av den reglering som gäller om en mor och moderskap. På motsvarande sätt bör en kvinna som bidragit till tillkomsten av ett barn alltid anses som barnets mor. Om hon inte är den som fött barnet, bör hon dock omfattas av den reglering som gäller om en far och faderskap. 18.5.2Antalet barn som berörs Vår bedömning: Våra förslag bedöms inte medföra någon ökning eller minskning av det antal barn som föds i familjer där någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Antalet personer som ansöker om en ändring av könstillhörigheten har ökat efter slopandet av steriliseringskravet. – 2012 var det mellan 51 och 75 personer som ansökte om fast- ställande av en ny könstillhörighet. Under det året ansökte 170 personer om ändrad könstill- hörighet. uppgick antalet ansökningar till 194. De flesta ansökningar har bifallits. Det finns ingen statistik som visar hur många av de personer som ändrar könstillhörighet som väljer att behålla sin fortplantningsför- måga. Det är dock troligt att ökningen av antalet ansökningar till stor del beror på det slopade steriliseringskravet. hade bara kunskap om två fall där en KtM fött barn. Företrädare för verket hade vid det tillfället ingen kännedom om fall där barnet fötts av en kvinna och den andra föräldern är en person som ändrat könstillhörighet.14 Det är dock möjligt att det finns så- dana fall. Våra förslag bedöms inte medföra någon ökning eller minskning av det antal barn som föds i familjer där någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet. 18.5.3Konsekvenser för myndigheter och domstolar Våra bedömningar: Förslagen bedöms kunna leda till en effek- tivare handläggning vid berörda myndigheter, främst och . Förslagen är inte sådana att de påverkar det kommunala självstyret eller att de aktualiserar en tillämpning av finansieringsprincipen. De kostnadsökningar som kan uppkomma till följd av att vissa myndigheter kan behöva omarbeta sina rutiner, föreskrifter och allmänna råd är marginella och bedöms kunna hanteras inom befintliga ramar. 14 Uppgifter från . De myndigheter som berörs av våra förslag är i första hand Skatte- verket, och . påverkas främst i sin roll som ansvarig för folkbokföringen. berörs eftersom den har till uppgift att utreda frågor om föräldra- skapet. är ansvarig för hanteringen av föräldra- förmånerna och berörs främst i den funktionen. Även domsolarna påverkas av våra förslag. De allmänna dom- stolarna kan komma att handlägga mål om fastställande av fader- skap och moderskap enligt 1 kap. 10–13 §§ FB. Frågor om fader- och moderskap kan även prövas prejudiciellt i andra typer av mål. Förvaltningsdomstolarna överprövar olika förvaltningsbeslut och kan komma att tillämpa de nya bestämmelserna bl.a. i mål om folkbokföring och föräldraförmåner. Som framgått i avsnitt 18.5.2 är det relativt få personer som änd- rar könstillhörighet och som därefter får barn. Antalet sådana per- soner bedöms varken öka eller minska på grund av det som vi före- slår. Detsamma gäller för antalet ärenden som , social- tjänsten och har att hantera. Däremot innebär våra förslag att dessa myndigheter kommer att ha en tydlig och heltäckande föräldraskapsrättslig reglering att tillämpa. Detta bör innebära att hanteringen kan förenklas och effektiviseras, i synnerhet för och del. Detsamma gäller för domstolarna. Våra förslag kan också innebära en minskad risk för att frågor om t.ex. folkbokföring behöver prövas i domstol. bedömer vi alltså att våra förslag kommer att innebära vissa effektiviseringar för de berörda myndigheterna och domstolarna. Med hänsyn till det begränsade antalet ärenden torde emellertid resursbesparingen bli marginell. På kort sikt innebär våra förslag att det kan behöva utarbetas nya rutiner hos de berörda myndigheterna, däribland och . Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd kan behöva göra ändringar i befintliga föreskrifter om fastställande av faderskap och föräldraskap, samt utarbeta allmänna råd eller andra typer av kunskapsstöd. Att utarbeta rutiner, före- skrifter, allmänna råd och annat kunskapsstöd ingår redan i myndigheternas normala arbetsuppgifter, och kostnaderna för detta arbete bör därför kunna hanteras inom befintliga ramar. Förslagen är inte sådana att de påverkar det kommunala självstyret eller att de aktualiserar en tillämpning av finansieringsprincipen. 18.5.4Konsekvenser för föräldrar och barn Vår bedömning: Förslagen bedöms ha positiva konsekvenser för barn och föräldrar i de familjer där barnen föds efter att någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Våra förslag har delvis föranletts av de problem som uppstått för KtM genom att de i folkbokföringen registrerats som mor. Proble- men har främst bestått i att personerna, i situationer där person- bevis måste visas upp, varit tvungna att förklara varför de är angivna som barnets mor fastän de är män. Personer som blivit föräldrar efter att de ändrat könstillhörighet har alltså kunnat hamna i situa- tioner där de ifrågasätts som föräldrar och tvingas berätta om den ändrade könstillhörigheten för utomstående. Motsvarande problem torde kunna uppkomma i fråga om MtK i sådana fall där den kvin- nans spermier ger upphov till ett barn. Genom våra förslag kommer de föräldraskapsrättsliga beteck- ningarna att avspegla föräldrarnas rättsliga könstillhörighet. Det innebär att den nya könstillhörigheten erkänns också i föräldra- skapsrättsligt hänseende. Denna ordning torde i de allra flesta fall stämma överens med vad personerna själva önskar, vilket är posi- tivt. Risken för att personerna i olika vardagliga sammanhang tvingas berätta om den ändrade könstillhörigheten minimeras, vilket inne- bär en ökad respekt för deras rätt att välja om och när de vill avslöja att de ändrat könstillhörighet. Våra förslag innebär inte att personerna i alla samman- hang kan undvika att lämna nämnda uppgifter. Personerna be- höver t.ex. lämna uppgifterna i samband med fastställelse av faderskap och moderskap enligt de särskilda reglerna i 1 kap. FB. Detsamma kan gälla när den enskilde hos eller någon annan aktör, t.ex. arbetsgivaren, vill göra gällande en rättighet eller förmån som normalt tillkommer föräldrar av det motsatta könet. Vår bedömning är att förslagen sammantaget innebär en förstärk- ning av föräldrarnas rätt till integritet och privatliv, i de fall då någon av dem har ändrat könstillhörighet. Som tidigare framhållits innebär förslagen också att regelverket blir tydligare, vilket kommer att underlätta för de rättstillämpande myndigheterna. Detta kommer i sin tur att öka förutsebarheten och minska osäkerheten för de enskilda. För barnens del innebär våra förslag att det inte råder någon osäkerhet om hur deras föräldrar ska betecknas och vilka regler som ska tillämpas beträffande dem. De föräldraskapsrättsliga beteck- ningarna kommer nämligen att vara förenliga med föräldrarnas könstillhörigheter. Dessutom minskar risken för att barnen kan hamna i situationer där de måste berätta för utomstående att någon av föräldrarna har ändrat könstillhörighet. Detta gör att barnets rätt till privatliv stärks. Våra bedömningar: Våra förslag bedöms inte ha några konse- kvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen bedöms inte heller ha några nämnvärda konsekvenser för de övriga aktörer och förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kom- mittéförordningen. Förslagen i kapitel 16 bedöms inte få några konsekvenser för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män och inte heller några nämn- värda konsekvenser för företag eller andra enskilda. Vidare bedöms de inte få några konsekvenser för brottsligheten, det brottsföre- byggande arbetet, sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet, eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 19.1Förslaget till lag om ändring i 1 kap. Om faderskapet och moderskapet till barn 3 § Om det inte är fråga om fall som avses i 1 § eller om rätten har med- delat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom be- kräftelse eller dom. I fall som avses i 9 § fastställs i stället föräldraskapet för en kvinna. Faderskap eller föräldraskap fastställs dock inte om 1.modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., 2.modern vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § den lagen, och 3.det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Det som anges i andra stycket gäller också om behandlingen har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet och den person som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. Andra och tredje styckena hindrar inte att spermiedonatorn bekräftar faderskapet. I paragrafen finns det regler om fastställande av faderskap och för- äldraskap i sådana fall där det inte gäller en faderskapspresumtion enligt 1 §. Paragrafen innehåller också regler om de förutsättningar som måste vara uppfyllda för att det efter en ensamstående kvinnas assisterade befruktning inte ska fastställas något faderskap eller för- äldraskap. Övervägandena finns i avsnitt 15.4. Enligt tredje stycket, som är nytt, ska det som anges i andra stycket också tillämpas om en ensamstående kvinna har genomgått en inse- mination eller befruktning utanför kroppen inom utländsk hälso- och sjukvård. Det krävs dock att två förutsättningar är uppfyllda. Den första förutsättningen är att behandlingen har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet. Att sjukvårdsinrättningen är behörig innebär att detta ska följa av föreskrifter i det aktuella landet eller där tydligt framgå på annat sätt, t.ex. genom att sjukvårdsinrätt- ningen har tillstånd att utföra assisterade befruktningar. Behörig- heten måste också omfatta den typ av behandling som har utförts i det enskilda fallet, t.ex. en insemination med donerade spermier. Den andra förutsättningen är att den person som tillkommit genom be- handlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. Personen ska således vid sjukvårdsinrättningen eller på annat sätt kunna inhämta grundläggande information om sitt genetiska ur- sprung. Om en befruktning utanför kroppen har utförts med ett donerat ägg och donerade spermier, eller med ett donerat befruktat ägg, ska personen kunna inhämta information om båda sina gene- tiska föräldrar. En persons rätt till information enligt tredje stycket i paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med en persons rätt att ta del av de uppgifter om en donator som har antecknats i en särskild journal och som gäller när en behandling har utförts inom svensk hälso- och sjuk- vård (se 6 kap. 5 § och 7 kap. 7 § lagen om genetisk integritet m.m.). En skillnad är dock att en sådan journal också kan innehålla andra uppgifter än uppgifter om donatorns identitet, t.ex. uppgifter om hans eller hennes kroppskonstitution, hårfärg eller yrke (se bl.a. prop. 1984/85:2 s. 27). En annan skillnad är att personen måste ha uppnått tillräcklig mognad för att utöva sin rätt till information enligt lagen om genetisk integritet m.m. , som ska utreda om förutsättningarna enligt para- grafen är uppfyllda, torde som regel kunna inhämta behövliga upp- gifter från modern och, med hennes samtycke, den utländska sjuk- vårdsinrättningen. I enstaka fall kan det även bli aktuellt att inhämta uppgifter från en svensk utlandsmyndighet i det land där behand- lingen har utförts eller från andra aktörer. Om socialnämnden kommer fram till att relevanta förutsättningar är uppfyllda, ska det inte fastställas något faderskap eller föräldraskap. Nämnden ska då lägga ner en påbörjad faderskaps- eller föräldra- skapsutredning. Om socialnämnden i stället kommer fram till att för- utsättningarna inte är uppfyllda, gäller det som anges i paragrafens första stycke. I ett sådant fall ska alltså faderskap eller föräldraskap fastställas. Ändringarna i fjärde stycket, vilket är tredje stycket, innebär att det inte heller efter behandlingar inom utländsk hälso- och sjuk- vård finns något hinder mot att spermiedonatorn bekräftar fader- skapet enligt 4 §. Att ordet spermiegivaren ersätts med ordet spermie- donatorn är en följdändring till de ändringar som görs i lagen om genetisk integritet m.m., och vi hänvisar i den delen till det som anges i inledningen till avsnitt 19.3. 5 § När faderskap ska fastställas genom dom, ska rätten förklara en man vara far om 1.det genom en genetisk undersökning är utrett att han är barnets far, 2.det är utrett att han har haft samlag med barnets mor då barnet kan ha tillkommit och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom samlaget, eller 3.det är utrett att en insemination eller befruktning utanför kroppen har utförts med hans spermier då barnet kan ha tillkommit och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkom- mit genom behandlingen. Faderskapet kan inte fastställas genom dom för en man som har donerat spermier enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., eller som enligt 7 kap. samma lag har bidragit med spermier till skapandet av ett donerat befruktat ägg. Paragrafen innehåller regler om fastställande av faderskap genom dom. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.9. I andra stycket har det gjorts ett tillägg som innebär att fader- skapet för den man som har bidragit med spermier vid skapandet av ett donerat befruktat ägg inte kan fastställas genom dom. Det är där- emot inget som hindrar att faderskapet för en sådan man fastställs genom bekräftelse enligt 4 §. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig eller redak- tionell karaktär. 7 § Om en kvinna föder ett barn som har tillkommit genom en befrukt- ning utanför kroppen med ett donerat ägg eller med ett donerat befruktat ägg, ska hon anses som barnets mor. Paragrafen innehåller en regel om moderskap vid vissa befruktningar utanför kroppen. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.9. Genom ett tillägg i paragrafen blir det som gäller vid behand- lingar med ett donerat ägg också tillämpligt vid behandlingar med ett donerat befruktat ägg. Moderskapet ska alltså även i sådana fall vara förbehållet den kvinna som har burit och fött barnet. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. 8 § En man ska anses som barnets far vid tillämpningen av 2–5 §§ om 1.han har samtyckt till att hans make eller sambo genomgår en insemina- tion eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., och 2.det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Det som anges i första stycket gäller också om behandlingen har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet och den person som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. Paragrafen innehåller regler om i vilka fall en man på grund av sam- tycke ska anses som barnets far. Övervägandena finns i avsnit- ten 12.8.9 och 15.3. Ändringarna i första stycket innebär följande. En förutsättning för att samtycke ska kunna utgöra grund för faderskap vid insemina- tioner och befruktningar utanför kroppen är att behandlingen har utförts enligt 6 eller 7 kap. lagen om genetisk integritet m.m. Sam- tycke vid s.k. heminseminationer kan således inte längre utgöra grund för faderskap. På samma sätt som tidigare krävs det också att det är mannens make eller sambo som har genomgått behandlingen och att mannens samtycke har avsett denna behandling samt att det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har till- kommit genom behandlingen. Övriga ändringar i första stycket är en följd av att det blir tillåtet att utföra befruktningar utanför kroppen med både ett donerat ägg och donerade spermier, eller med ett donerat befruktat ägg, inom svensk hälso- och sjukvård (se 7 kap. lagen om genetisk integritet m.m.), och av att reglerna om samtycke vid insemination i 6 § flyttas till denna paragraf. Enligt andra stycket, som är nytt, ska det som anges i första stycket också gälla om behandlingen, dvs. inseminationen eller befruktningen utanför kroppen, har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet och den person som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. När det gäller förut- sättningarna i andra stycket, hänvisar vi till det som har angetts i kommentarerna till 3 § ovan. Om socialnämnden kommer fram till att relevanta förutsättningar är uppfyllda, ska den man som lämnat samtycket anses som barnets far vid tillämpningen av 2–5 §§. Det är då möjligt att fastställa fader- skapet för den mannen genom bekräftelse eller dom. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig eller redak- tionell karaktär. 9 § En kvinna ska anses som barnets förälder om 1.hon har samtyckt till att hennes make, registrerade partner eller sambo genomgår en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., och 2.det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Det som anges i första stycket gäller också om behandlingen har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet och den person som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. Ett föräldraskap enligt denna paragraf fastställs genom bekräftelse eller dom. Det som sägs i 4 § om bekräftelse av faderskap tillämpas också i fråga om bekräftelse av ett sådant föräldraskap. Paragrafen innehåller regler om i vilka fall en kvinna på grund av sam- tycke ska anses som barnets förälder. Övervägandena finns i av- snitten 12.8.9 och 15.3. Enligt andra stycket, som är nytt, ska det som anges i första stycket också gälla om behandlingen, dvs. inseminationen eller befruktningen utanför kroppen, har utförts vid en behörig sjukvårdsinrättning i utlandet och den person som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om donatorns identitet. När det gäller förutsättningarna i andra stycket, hänvisar vi till det som har angetts i kommentarerna till 3 § ovan. Reglerna i andra stycket innebär att kvinnliga samkönade par nu också kan uppnå ett gemensamt föräldraskap genom behandlingar i utlandet och att regleringen i detta avseende blir densamma som den för olikkönade par (se 8 § ovan). Om socialnämnden kommer fram till att relevanta förutsättningar är uppfyllda, ska den kvinna som lämnat samtycket anses som barnets förälder vid tillämpningen av 2–5 §§. Det är då möjligt att fastställa föräldraskapet för den kvinnan genom bekräftelse eller dom. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig eller redak- tionell karaktär. 10 § När en person har ändrat könstillhörighet från kvinna till man eller från man till kvinna, tillämpas 11–13 §§ i stället för 1–9 §§. Paragrafen, som är ny, ger anvisningar om vilka bestämmelser som ska tillämpas i fråga om föräldraskapet vid ändrad könstillhörighet. Övervägandena finns i avsnitt 16.7.4. Enligt paragrafen ska 1–9 §§ inte tillämpas om en person har ändrat könstillhörighet.