sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Som vi visat i vår översyn var det endast fem av de nio granskade partierna som hade information på teckenspråk, i form av infor- mationsmaterial, på sina hemsidor. Vi anser även att det är viktigt att säkerställa att röstmottagarna vid valen har kunskap om vilka rättigheter personer med funktionsnedsättning har så att de ges biträde att göra i ordning sin röst. Som vi konstaterar i vår översyn har det förekommit att väljare nekats den möjligheten. Vi anser därför att den obligatoriska utbildningen för alla valförrättare bör stärkas i detta avseende. vallagskommitté föreslog att det skulle tillsättas en utredning med uppdrag att närmare överväga förutsättningarna för att införa en försöksverksamhet vid de allmänna valen 2018 med ett e-röstningssystem. Frågan bereds i . Tekniska lösningar kan bidra till att t.ex. personer med nedsatt syn och personer i behov av assistans kan rösta utan att röja valhem- ligheten. Det finns flera exempel på sådana tekniska lösningar som används i andra länder, t.ex. förstoringsapparater i vallokalerna och möjligheter att rösta elektroniskt med hjälp av datorer i vallokalerna där valsedlar skrivs ut. Vi anser att regeringen bör överväga att utreda hur sådana lösningar kan användas även i . 79Se regeringsbeslut Ju2013/8323/D och Ju2014/6942/D. 80Se regeringsbeslut Ku2015/02785D. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning 15.7.3Rätt till särskilt stöd och särskild service vid genomförandet av politiska förtroendeuppdrag Utredningens bedömning: Vid beräkningen av tid inom ramen för en behovsbedömning ska förtroendevalda med nedsatt funk- tionsförmåga som blivit beviljade insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, assistans- ersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken eller ledsagar- service enligt socialtjänstlagen (2001:453), om behoven inte till- godoses på annat sätt, få tillgodoräkna sig tid som är direkt kopplad till att kunna fullgöra ett uppdrag som förtroendevald inom kommun, landsting eller . Regeringen får med- dela föreskrifter om bedömningen av hur antalet timmar ska beräknas. Vi har uppmärksammats på de svårigheter som förtroendevalda i behov av personlig assistans möter vad gäller den tid de kan lägga ned på sitt förtroendeuppdrag. Det är viktigt att den bedömning av vilken tid i timmar som rätten till stöd och service ska avse också omfattar tid för att fullgöra ett förtroendeuppdrag. Som vi har visat i kapitel 8 om förtroendevaldas villkor upplever flera förtroende- valda svårigheter när det gäller att kombinera förtroendeuppdraget med familje- och arbetsliv. Dessa utmaningar tilltar avsevärt om den förtroendevalde är i behov av personlig assistans eller ledsagar- service för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Reglerna för dessa insatser är detaljerade, förekommer delvis i olika regelverk och fler än en myndighet fattar beslut. Därtill tillkommer att lokala arvodes- och kostnadsersättningsregler ser olika ut. Företrädare för funk- tionshindersrörelsen har i våra samråd informerat om att förtro- endevalda i behov av personlig assistans eller ledsagarservice uppger att de behöver välja bort politiskt engagemang till förmån för att använda de timmar som de beviljats till aktiviteter som de bedömer som viktigare. Det kan t.ex. röra sig om att hämta barnen på för- skolan eller genomföra en annan aktivitet med familjemedlemmar. Rätten till personlig assistans och ledsagarservice följer av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning Lagen gäller för en viss angiven personkrets,81 under förutsättning att den enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt.82 Genom insatserna ska den enskilde tillförsäkras goda levnadsvillkor. Led- sagarservice kan också beviljas som bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Till skillnad från regleringen i LSS gäller rätten till bistånd enligt SoL generellt, dvs. inte endast en viss snävare per- sonkrets, men å andra sidan avser biståndet att den enskilde ska få en skälig levnadsnivå (till skillnad från goda levnadsvillkor). Kommunerna har det yttersta ansvaret enligt SoL och ett bas- ansvar för insatser enligt LSS. Kostnadsansvaret för personlig assi- stans är delat med staten, enligt reglerna i socialförsäkringsbalken (SFB). Ersättning för kostnader för personlig assistans betalas ut till den enskilde, som själv väljer hur assistansen ska ordnas. Den enskilde har därmed möjlighet att bestämma hur insatserna enligt LSS blir utformade. Brytpunkten för finansieringsansvaret vid assi- stansersättning ligger (se mer nedan). Det betyder att socialnämnden och var för sig bedömer den enskildes behov av personlig assistans enligt LSS genom att beräkna tid för detta, i praktiken inte sällan på minutnivå. Personlig assistans (9 § 2 punkten) är ett personligt utformat stöd till den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behö- ver hjälp med vad som i lagens mening utgör grundläggande behov. Detta är hjälp med att sköta sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som kräver ingående kunskaper om den med funktionsnedsättning (9 a §).83 Om en person, som tillhör personkretsen, inte behöver hjälp med de grundläggande behoven utan i stället behöver hjälp med att delta i fritidsaktiviteter, besöka vänner, delta i samhällslivet eller liknande kan insatsen ledsagning (9 § 3 punkten) vara aktuellt. 81Se LSS 1 §, bl.a. personer med utvecklingsstörning, med bestående begåvningsmässigt funk- tionshinder efter hjärnskada eller med varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårig- heter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. 82Se LSS 9 § 2 och 3 jämförd med 7 §. 1995/96:146, s. 13 f. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning Ledsagarservice är en verksamhet som kan underlätta för personer med omfattande funktionsnedsättningar att åta sig ett förtroende- uppdrag. Servicen bör erbjudas personer som tillhör lagens person- krets, men som inte har personlig assistans.84 I jämförelse med personlig assistans är det en avsevärt mindre del av LSS-insatserna som sker i form av ledsagarservice, . Av SoL-insatserna är det som är ledsagning.85 Insats enligt 9 § 2 LSS består av biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt socialförsäkringsbalken (2010:110), SFB. En försäkrad, som tillhör personkretsen enligt LSS, har rätt att för sin dagliga livsföring få assistansersättning om hen behöver hjälp av en personlig assistent för sina grundläggande behov med i genomsnitt (51 kap. 2 och 3 §§ SFB).86 Det betyder att staten bekostar de timmar som överstiger . Detta gäller oavsett hur personen väljer att ordna sin assistans. Det är Försäkrings- kassan som beslutar om assistansersättning, utifrån en bedömning av det behov den försäkrade har. Assistansersättningen uppgår i regel till ett av regeringen fastställt schablonbelopp per beviljad assistanstimme. betalar ut hela assistansersätt- ningen till den försäkrade. Hen kan själv anställa personliga assi- stenter eller mot ersättning anlita en kommun eller annan som arbetsgivare för dessa. Kommunen ersätter därefter kostnaderna för de 20 första timmarna till , (se 51 kap. 22 § SFB). Om behovet av personlig assistans är lägre än eller uppgår har kommunen själv finansieringsansva- ret.87 Biträde av personlig assistent kan ges genom personligt vård- biträde som är anställt hos kommunen, i ett kooperativ, en orga- nisation eller på ett företag. En personlig assistent kan också vara anställd av personen med funktionsnedsättning. Om den enskilde själv önskar vara arbetsgivare för den personliga assistenten eller själv anlita annat organ än kommunen kan kommunen ge ekono- miskt stöd till skäliga kostnader. Den enskilde personen får då själv 1992/93:159, s. 74. 85Socialstyrelsen 2011: Ledsagning enligt LSS och SoL. 86Undantag finns, se 106 kap. 24 § SFB. 1996/97:150, s. 138. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning ordna sin personliga assistans på det sätt som hen anser är bäst. Den grundläggande principen är att rätten till bidraget från kom- munen följer samma villkor som rätten till biträde av personlig assi- stent.88 Rätt till personlig assistans för att delta i samhället som förtroendevald Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insatsen för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt (9 a § andra stycket LSS). Andra personliga behov kan till exempel vara behov av hjälp för att kunna arbeta eller studera. Det kan också vara behov av hjälp med att utföra sina fritidsintressen eller annat som leder till att personen kan leva ett liv så likt andra som möjligt.89 Assistans för att kunna fullgöra ett uppdrag som förtroendevald, särskilt om det rör sig om att som förtroendevald kunna delta i beslutande församlingars möten, utgör därmed sådana andra personliga behov som insatsen kan avse. Principen är den att om kommunen beviljar personlig assistans bör stödet beviljas i sådan omfattning att även den enskildes behov av andra personliga stödinsatser kan tillgodoses, även sådant stöd- behov som sett för sig kanske inte skulle ge rätt till personlig assistans – om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt.90 Bero- ende på omständigheterna i det enskilda fallet kan rätt till assistans således finnas exempelvis med förberedelser inför möten, med att göra sig förstådd och själv ta emot information samt med ledsagare vid förflyttningar och deltagande i olika aktiviteter som har klar koppling till uppdraget. Av vägledning (som rör rätten till assistans- ersättning enligt SFB, men som också kommunernas behovsbedöm- ning ofta utgår från), framgår det att bl.a. tid för sammanträden omfattas. I vägledningen nämns också situationen att sekretess kan innebära att assistenten inte kan vara i den funktionsnedsattes omedelbara närhet.91 Detta bekräftar att tid som är direkt kopplad 88Se Karnov, Internet, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 9 §, not 29, . 1992/93:159, s. 64. 90Se m.fl., Nya sociallagarna (, Zeteo), kommentaren till 9 a § LSS. 91Assistansersättningen 2003:6, version 13 daterad , s. 131. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning till att fullgöra ett förtroendeuppdrag kan ingå vid bedömningen av omfattningen av andra personliga behov enligt 9 a § LSS. Samman- taget gäller att inte endast tid på beslutande möten, utan också tid för förberedelse inför sådana möten, transport och efterarbete så- som justering av protokoll eller liknande kan ingå i assistansersättningen – om behovet inte tillgodoses på annat sätt. Med personlig assistans menas därmed inte bara att det ska finnas någon tillgänglig för att hjälpa till att lösa vissa praktiska problem utan det avser att den i behov av assistans ska kunna ges möjlighet till jämlika levnadsvillkor och delaktighet i samhällslivet. Med andra ord en möjlighet att leva som andra. Rätten att verka politiskt bör tydligt uttryckas i vägledning samt i kommunernas riktlinjer I syfte att säkerställa att personer i behov av personlig assistans eller ledsagarservice kan åta sig politiska uppdrag och delta på lika villkor vore det önskvärt att den vägledning som tagit fram (Assistansersättningen 2003:6, version 13) uttryckligen berör behovet av personlig assistans eller ledsagarservice vid poli- tiskt engagemang. Detsamma gäller sådana riktlinjer som en kom- mun använder i sin behovsbedömning. Vår bedömning är att 9 a § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade omfattar personlig assistans och ledsagarservice vid politiska förtroendeuppdrag. Detta framgår dock inte tillräck- ligt tydligt av vägledning, som fungerar som ett stöd i bedömningen av vilka insatser som den enskilde är berättigad till. Det stöd för bedömningen som tillämpas i kommunerna utgörs av riktlinjer som tas fram av varje kommun. Riktlinjerna korrelerar normalt sett med tillämpning av reglerna. Mot denna bakgrund är det önskvärt att vägledning tydligt anger vad som gäller, för likabehandling och för den enskilde som överväger att åta sig ett politiskt förtroendeuppdrag. I samman- hanget noterar vi att regeringen kan meddela föreskrifter om be- dömningen av hur antalet timmar ska beräknas. Vi anser även att rätten för den enskilde att åta sig och fullgöra ett politiskt förtro- endeuppdrag tydligt ska behandlas i de riktlinjer som tillämpas i Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning bedömningen i kommunerna.92 Här finns utrymme för kommunen att också använda sig av arvodes- och ersättningsregler som verktyg för att stärka möjligheterna till att åta sig ett förtroendeuppdrag. Som ett exempel framgår det av arvodesbestämmelserna för för- troendevalda i att ersättning utgår för de särskilda kostnader som hör till uppdraget för förtroendevalda med funktionsnedsättning. Dit räknas kostnader för resor, person- lig assistent, ledsagare, tolk och hjälp med inläsning av handlingar och liknande.93 Vi har övervägt att föreslå att 4 kap. 33 § KL ska förtydligas. Av den bestämmelsen framgår det att kommuner och landsting ska verka för att förtroendevalda med funktionsnedsättning kan delta i handläggningen av ärenden på samma villkor som andra förtroende- valda. Bestämmelsen, som är av målsättningskaraktär, avser sådana generellt verkande åtgärder som behöver vidtas för att det ska vara möjligt för förtroendevalda med funktionshinder att delta i kom- muners och landstings handläggning av ärenden. Med detta avses både möjligheten att ta del av sammanträdeshandlingar och möj- ligheten att delta i de överläggningar som föregår beslutsfattande. Vi menar dock att det inte är ändamålsenligt att skärpa bestäm- melserna i kommunallagen, mot bakgrund av att rätten till person- lig assistans i samband med förtroendeuppdrag redan regleras i LSS. Vi har dock noterat att kommunernas tillämpning av bestämmelsen i kommunallagen skiljer sig åt. Sammanfattningsvis anser vi att det för många personer med funktionsnedsättning inte är tillräckligt med generellt skrivna for- muleringar i de vägledningar som tillämpas för att de ska kunna delta i det politiska livet. För att dessa personer ska ha möjlighet att bli mer delaktiga och aktiva i politiken krävs att rätten att verka politiskt uttrycks tydligt i de vägledande dokumenten. 92Se en längre diskussion i , 2014. 93Landstinget , § 112, dnr 228/109303, Arvodes- regler för förtroendevalda samt regler för partistöd. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning 15.7.4En utredning om behov av assistans i sekretessbelagda ärenden Utredningens bedömning: Vissa förtroendevalda har en funk- tionsnedsättning som innebär behov av assistans för att de ska kunna tillgodogöra sig material före och under sammanträden. En utredning bör tillsättas för att se över förutsättningarna för förtroendevalda med funktionsnedsättningar som innebär behov av assistans att utöva sina uppdrag utan hinder för sekretess. () har i ett beslut uppmärksammat att förtroendevalda med behov av assistans för att tillgodogöra sig material före och under sammanträden kan få problem att fullgöra vissa uppdrag på grund av reglerna om offentlighet och sekretess.94 Av beslutet framgår att en ledamot i en socialnämnd behövde på grund av en funktionsnedsättning hjälp bl.a. vid nämndens samman- träden för att kunna ta del av handlingar m.m. Ledamoten hade beviljats personlig assistans, men assistenten tilläts inte närvara när nämnden behandlade ärenden i vilka det förekom uppgifter som omfattades av sekretess. I beslutet konstaterar JO att en personlig assistent i sin egenskap av assistent inte deltar i handläggningen av ett ärende hos nämnden. Av principerna om intern sekretess följer att socialnämnden därför inte kan låta assistenten vara med på sammanträdet om det skulle innebära att hen får ta del av uppgifter som omfattas av sekretess hos nämnden. Ingen kritik riktades mot handläggning av frågan. I detta beslut uttalade JO vidare att frågan om rätt för en utomstående att närvara vid ett nämndsammanträde där hemliga uppgifter behandlas är större än den som diskuteras i det enskilda ärendet samt att de aktualiserade frågorna är av delvis principiell betydelse bl.a. med anledning av åtaganden i internatio- nella konventioner om rättigheter för personer med funktions- nedsättningar (se artikel 29 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning). Vi kan i likhet med JO konstatera att frågan har större vidd än enbart för personer som har rätt till personlig assistans. 94 , dnr 710-2011, 28.09.2012. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning soner som inte har rätt till assistans kan behöva hjälp med att tillgodogöra sig material inför eller under ett sammanträde. Vidare bör denna problematik kunna aktualiseras även för andra än kom- munala förtroendevalda t.ex. för nämndemän i domstolar och leda- möter av skattenämnder. Det är naturligtvis av stor vikt att även människor som har behov av assistans för att kunna tillgodogöra sig material ska kunna fullgöra sådana uppdrag där uppgifter som skyddas av sekretess förekommer. Detta understryks av de inter- nationella åtaganden som har gjort på området. En sådan reglering får dock inte innebära någon försvagning av skyddet för känsliga uppgifter som behandlas av det allmänna. De förtroende- rättighet att kunna delta i den demokratiska processen får inte innebära ett minskat skydd vad gäller utsatta personers integri- tet. Frågan bör därför enligt utredningens mening utredas i särskild ordning för att säkerställa ett regelverk som kan tillgodose båda dessa behov. 15.7.5Tillgängliga lokaler för politiska möten Utredningens bedömning: Kommunen eller bör till- handahålla tillgängliga lokaler för politiska möten, särskilt parti- gruppsmöten och nämndsammanträden. Den nationella handlingsplanen för funktionshinderspolitiken lyfter fram tillgänglighet som ett av huvudområdena och arbetet med att tillgängligöra lokalerna har, som vår översyn visat, förbättrats. Enligt den enkät som vi skickat till kommunerna och landstingen finns det dock fortfarande brister i den fysiska tillgängligheten och då i synnerhet i de lokaler som används för nämndsammanträden. Medan av kommunerna och landstingen uppger att de lokaler som används för fullmäktigesammanträdena är tillgängliga är det av lokalerna som används för nämndsamman- träden som är helt tillgängliga. Något vi har uppmärksammats på av organisationerna i funktionshindersrörelsen är att bristerna i de lokaler som används för partimötena generellt är ett problem då de sällan är tillgängliga. Mot bakgrund av de brister som finns gällande tillgänglighet anser vi därför att kommunerna och landstingen bör säkerställa att Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning lokalerna som används för nämndsammanträden är tillgängliga. Vi anser vidare att kommunerna och landstingen bör erbjuda partierna tillgängliga lokaler för de partiinterna mötena som hålls i kom- munerna och landstingen. I kapitel 6, om de politiska partierna, så diskuterar vi också behovet av ett särskilt stöd för tillgänglighets- arbete i de politiska partierna. 15.7.6Ökad tillämpning av beslutsfattande på distans Vår bedömning: Fullmäktige bör möjliggöra beslutsfattande på distans i fullmäktige och nämnder. blev det möjligt för ledamöter att delta i full- mäktiges sammanträden på distans, om fullmäktige har beslutat det och det sker genom ljud- och bildöverföring i realtid och på ett sådant sätt att samtliga deltagare kan se och höra varandra och delta på lika villkor (5 kap. 38 a § KL). blev det möjligt för fullmäktige att besluta att nämndledamöter får delta i beslutsfatt- ande på distans i kommun- och landstingsnämnder (6 kap. 32 § KL). Möjligheten att delta i beslutsfattande på distans motiverades bl.a. med att det skulle underlätta för förtroendevalda med vissa typer av funktionsnedsättning, för förtroendevalda som bor i gles- bygd och för förtroendevalda med hemmavarande barn. Det finns numera goda tekniska lösningar som möjliggör att en person som deltar på distans kan få en lika god inblick i ärendet som den som är närvarande på mötet. Detta till trots visar den enkät som vi genom- fört att av fullmäktige i kommunerna har fattat beslut för att möjliggöra ett beslutsfattande på distans. I ljuset av den bristande tillgängligheten i de lokaler som an- vänds för i synnerhet nämndmötena vill vi uppmana fullmäktige i kommuner och landsting att fatta beslut om att tillåta beslutsfatt- ande på distans. Utredningens bedömning innebär inte att den bristande tillgängligheten i de lokaler som används för fullmäktige- samt nämndmöten inte bör åtgärdas, men i syfte att tillgängligöra och förenkla deltagandet och för de förtroendevalda ser vi det som angeläget att fler kommuner och landsting möjliggör för de förtro- endevalda att delta på distans. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning 15.7.7Funktionshindersråd bör finnas i alla kommuner och landsting Utredningens bedömning: Kommunerna och landstingen bör ha råd för samverkan med funktionshindersrörelsen. Fullmäktige bör anta reglementen för rådens funktion i den kommunala orga- nisationen. En övervägande majoritet av kommunerna och landstingen har in- rättat samverkansråd där organisationerna i funktionshindersrörel- sen inbjuds att medverka. Råden har en viktig uppgift att öka del- aktigheten och inflytandet för personer med funktionsnedsättning i den politiska beslutsprocessen genom att organisationerna som företräder personer med funktionsnedsättning får möjlighet att bi- dra med kunskap och synpunkter i beslutsprocessen. De kartläggningar som vi har tagit del av och som undersökt rådens effektivitet i att verka som en kanal för personer med funk- tionsnedsättning att framföra sina synpunkter visar att det finns stora skillnader mellan olika kommuner och även mellan lands- tingen. Många råd uppger att de saknar inflytande när det gäller vik- tiga och långsiktiga frågor. Vidare uppger flera råd att de får kom- ma in i beslutsprocessen när ärendet har kommit så långt i besluts- processen att deras möjligheter att påverka är tydligt begränsade. I kapitel 11 om medborgardialog föreslår vi att fullmäktige ska verka för att medlemmarna ska ha förutsättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut. Detta innebär att kommuner och landsting bör vidta särskilda åtgärder för att se till att personer med funktionsnedsättning kommer till tals. Vi anser vidare att funktionhindersråden är en bra metod för att försäkra delaktighet och inflytande för denna grupp och att råden bör användas för strategiska beslut och vägval. En central placering av råden är enligt de kartläggningar vi tagit del av viktigt. I kartläggningarna under- stryks dessutom vikten av att personer i ledande ställning i kom- munerna och landstingen deltar i råden. Ytterligare en faktor som identifierats som viktig för att råden ska fungera är förekomsten av ett regelverk. Vi anser därför att reglementen för rådens funktion och placering i den kommunala organisationen bör tas fram lokalt och antas av fullmäktige. I dessa reglementen bör representativitet vägas in i syfte att säkerställa att funktionshindersrörelsen i sin Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning helhet, så långt det är möjligt, ges möjlighet att utöva inflytande. I de samråd utredningen har haft med organisationer i funktions- hindersrörelsen framkom det att möjligheterna för yngre rep- resentanter från funktionshindersorganisationerna att delta i dessa försvåras av olika skäl.