sou · H4B336 · 2016-05-16 00:00:00 — I detta avseende har utredningen särskilt beaktat att statens kostnader inte får öka, att den sökandes kostnad ska vara rimlig och att tjänsteleverantören ska finna det intressant att samarbeta och dessutom utveckla verksamheten och t.ex. erbjuda service på flera orter i samma land. Kapitel 18 innehåller förslag på ändringar i UtlL och UtlF som inte direkt hör samman med de frågor som behandlats i betänkandets tidigare kapitel. I kapitel 19 redovisas när utredningens förslag skulle kunna träda i kraft. Kapitel 20 innehåller en beskrivning av konsekvenserna av utredningens förslag. I kapitel 21 följer slutligen en författningskommentar. 4Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd De grundläggande förutsättningarna för att en utlänning ska få resa in i samt uppehålla sig och arbeta här finns i UtlL och UtlF. Av bestämmelserna framgår bl.a. att det som huvudregel krävs ett uppehållstillstånd för en utlänning som ska vistas i . Med uppehållstillstånd avses enligt 2 kap. 4 § UtlL ett tillstånd att vistas i (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Medborgare i de nordiska länderna är undantagna från kravet på uppehållstillstånd. De som har uppehållsrätt eller visering än är också undantagna från kravet på uppehållstillstånd. Med uppehållsrätt avses en rätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar att vistas i utan uppehållstillstånd. Förutsättningarna för uppehållsrätt regleras i 3 a kap. UtlL. De materiella bestämmelserna om uppehållstillstånd samt närmare bestämmelser om beviljande av uppehållstillstånd och beslutande myndigheter finns i 4 och 5 kap. UtlL och 4 kap. UtlF. I detta kapitel lämnas en kortfattad beskrivning av dessa bestämmelser. Uppehållstillstånd kan beviljas av flera olika skäl, t.ex. för besök, arbete eller studier. Uppehållstillstånd kan också beviljas på grund av asylrelaterade skäl, anknytning eller synnerligen/särskilt ömmande omständigheter. Ett uppehållstillstånd kan beviljas för en tillfällig vistelse eller för bosättning. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd 4.2.2Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande Av 5 kap. 1 § första stycket UtlL följer att flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i som huvudregel har rätt till uppehållstillstånd här. Uppehållstillståndet ska vara permanent eller gälla . Med flykting avses en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av religiös eller politisk uppfattning annan tillhörighet till viss samhällsgrupp. Förföljelsen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndigheterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot förföljelse från enskilda personer eller grupper (se 4 kap. 1 § UtlL). Den som inte är flykting kan i stället ha rätt till uppehållstillstånd som skyddsbehövande. Det finns två kategorier av skyddsbehövande i utlänningslagen, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande (se 4 kap. 2 och 2 a §§ UtlL). Som alternativt skyddsbehövande anses den som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1.det finns grundad anledning att anta att han eller hon vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt 2.utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i punkten 1 inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd Den skyddsgrundande behandlingen eller bestraffningen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndigheterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot sådan behandling eller bestraffning från enskilda personer eller grupper. En utlänning som inte uppfyller kraven för att anses som flykting eller alternativt skyddsbehövande kan i stället beviljas uppehållstillstånd som övrig skyddsbehövande. Det förutsätts då att han eller hon befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon 1.behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp 2.inte kan återvända till hemlandet på grund av miljökatastrof. De allvarliga övergreppen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndigheterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot sådana övergrepp från enskilda personer eller grupper. I vissa fall finns förutsättningar för att utesluta en utlänning från att anses som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. Det gäller bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till brott mot freden, krigsförbrytelse eller brott mot mänskligheten (4 kap. 2 b och 2 c §§ UtlL). Uppehållstillstånd får vägras om en flykting genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i . Detsamma gäller om flyktingen har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här (5 kap. 1 § andra stycket UtlL). En utlänning som omfattas av definitionen för att vara flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande ska som huvudregel beviljas en statusförklaring (4 kap. 3 och 3 a §§ UtlL). Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd 4.2.3Uppehållstillstånd på grund av anknytning Regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning finns främst i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. I 5 kap. 3 § UtlL finns bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning vilka grundar sig på EG- direktivet om rätt till familjeåterförening (Rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening). I bestämmelsens första stycke anges när medlemmar ur en kärnfamilj ska beviljas uppehållstillstånd. Med kärnfamilj avses make/maka, sambo, minderåriga barn och deras föräldrar. I första stycket 1 föreskrivs att make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , ska ha rätt till uppehållstillstånd. Om ett äktenskap ingåtts eller ett samboförhållande inletts uteslutande i syfte att ge utlänningen rätt till uppehållstillstånd får emellertid uppehållstillstånd vägras (se 5 kap. 17 a § UtlL). Av första stycket 2 följer vidare att utländska ogifta barn ska beviljas uppehållstillstånd om barnet antingen har en förälder som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd i , eller har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här. I första stycket 3 regleras rätten till uppehållstillstånd för barn som är eller som avses bli adopterade. Innebörden av bestämmelsen är att dessa barn ska jämställas med biologiska barn. Om en utlänning har adopterats uteslutande i syfte att ge utlänningen rätt till uppehållstillstånd får emellertid uppehållstillstånd vägras (se 5 kap. 17 a § UtlL). Ensamkommande barn som är flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande har även de en rätt till återförening med sina föräldrar (första stycket 4). Med ensamkommande barn avses ett barn som vid ankomsten till var skilt från sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. Bestämmelsen tar sikte på både barn som rest in själva utan vuxen och barn som blivit lämnade efter inresan. Av första stycket 5 följer vidare att föräldrar till barn som är flyktingar eller skyddsbehövande eller en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe har rätt till uppehållstillstånd, om de befinner sig i . För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs dock att barnet och den vuxne har någorlunda samtidiga asylprocesser i och att beslut om deras respektive asylansökningar fattas i nära anslutning till varandra. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd I 5 kap. 3 a § UtlL regleras i vilka övriga situationer som uppehållstillstånd kan beviljas på grund av anknytning. Enligt första stycket 1 får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar emot att tillstånd ges. Om en utlänning ges uppehållstillstånd på denna grund ska uppehållstillstånd också ges hans eller hennes ogifta barn (andra stycket). Av första stycket 2 följer att uppehållstillstånd också får ges till en utlänning som på något annat sätt än i 5 kap. 3 § UtlL är nära anhörig till någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som redan fanns i hemlandet. Det kan t.ex. röra sig om hemmavarande ogifta barn eller föräldrar som i hemlandet tagits hand om av något barn (se prop. 1996/97:25 s. 113). Enligt första stycket 3 får uppehållstillstånd vidare ges till en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare för samt sammanbor med ett barn som är bosatt i . Uppehållstillstånd får även ges till en utlänning som ska utöva umgänge – som inte är av begränsad omfattning – med ett barn som är bosatt i (första stycket 4). Enligt första stycket 5 får uppehållstillstånd även ges till en utlänning som har svenskt ursprung eller som har vistats i med uppehållstillstånd. När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd också ges till en utlänning som är adopterad i i vuxen ålder, är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande eller på annat sätt har särskild anknytning till (tredje stycket). 4.2.4Uppehållstillstånd för arbete och studier Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges till en utlänning som önskar vistas i på grund av arbete, studier eller för att bedriva näringsverksamhet. Uppehållstillstånd för studier kan beviljas för utomnordiska medborgare och medborgare utanför EU om han eller hon t.ex. avser att studera vid ett svenskt gymnasium eller en folkhögskola Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd eller bedriva akademiska studier vid en högskola eller ett universitet i . Normalt beviljas inte uppehållstillstånd för studier på grundskolenivå. För att uppehållstillstånd för studier ska beviljas krävs bl.a. att utlänningen har blivit antagen till de studier som avses, att han eller hon har sin försörjning tryggad och att studierna bedrivs på heltid. Uppehållstillstånd för studier beviljas i taget om studierna beräknas pågå än . I annat fall beviljas tillstånd för den tid som studierna ska pågå. Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas för besök i . För en viseringsfri utlänning krävs ett sådant uppehållstillstånd, om vistelsen i ska vara mer än . Detsamma gäller en utlänning som har haft en visering vid inresan till som därefter har löpt ut. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för besök kan beviljas om det framstår som klart att det är fråga om en kortare vistelse i och att utlänningen inte kan antas arbeta eller försöka bosätta sig här. Vidare krävs att utlänningens försörjning ska vara tryggad under vistelsen och att han eller hon har en returbiljett eller tillräckliga medel för återresan. Det finns inte någon maximal tid föreskriven vad gäller uppehållstillstånd för besök, men normalt saknas det anledning att ge tillstånd för längre sammanhållen vistelse än (se prop. 1994/95:179 s. 67). 4.2.6Uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter I 5 kap. 6 § UtlL anges att uppehållstillstånd kan beviljas en vuxen utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. För att barn ska beviljas uppehållstillstånd i motsvarande fall krävs i stället att omständigheterna är särskilt ömmande. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd 4.3Permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd Ett uppehållstillstånd kan vara tidsbegränsat eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ger en utlänning rätt att resa in i och vistas i som anges i tillståndet. Däremot ger det inte utlänningen rätt att arbeta i , om inte tillståndet är förenat med ett arbetstillstånd. Ett permanent uppehållstillstånd ger utlänningen rätt att resa in, uppehålla sig och även arbeta i . Enligt huvudregeln ska permanent uppehållstillstånd beviljas när utlänningen har för avsikt att mera varaktigt bosätta sig i , om det inte finns särskilda skäl som talar mot att ett permanent uppehållstillstånd beviljas (se prop. 1983/84:144 s. 88 och prop. 2004/05:170 s. 197). I praktiken gäller det vanligtvis utlänningar som beviljas uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande, utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning och utlänningar som beviljas uppehållstillstånd i på grund av synnerligen/särskilt ömmande omständigheter. Från huvudregeln om permanent uppehållstillstånd finns i 5 kap. 7–15 d §§ UtlL en rad undantag när en utlänning i stället för permanent uppehållstillstånd ska beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Uppräkningen är dock inte uttömmande (se prop. 2004/05:170 s. 197–198). I 5 kap. 17, 17 a och 17 b §§ UtlL anges när uppehållstillstånd ska eller får vägras. Av dessa bestämmelser följer bl.a. att uppehållstillstånd får vägras på grund av utlänningens brottslighet eller oriktiga uppgifter i samband med ansökan. 4.4Förslag om en tidsbegränsad lag som begränsar möjligheterna att få uppehållstillstånd i Regeringen har lämnat förslag till en tidsbegränsad lag som innehåller bestämmelser som begränsar möjligheten till uppehållstillstånd enligt UtlL i vissa fall. Den tidsbegränsade lagen föreslås träda i kraft och ska därefter gälla . Syftet med den tidsbegränsade lagen anges vara att minska antalet asylsökande till genom att anpassa det svenska regelverket till EU:s miniminivå. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd Den tidsbegränsade lagen föreslås innehålla bestämmelser om tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande utom kvotflyktingar, om begränsade möjligheter till anhöriginvandring för flyktingar och alternativt skyddsbehövande med tidsbegränsade tillstånd och om skärpt försörjningskrav. Dessutom föreslås att det inte ska vara möjligt att bevilja uppehållstillstånd till övriga skyddsbehövande och att uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter bara ska få beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa personen. Enligt förslaget ska flyktingar och alternativt skyddsbehövande som beviljas skydd i beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd i stället för permanenta uppehållstillstånd, vilket är huvudregeln . Vid det första prövningstillfället ska de som bedöms ha flyktingskäl få ett uppehållstillstånd . Alternativt skyddsbehövande ska beviljas ett uppehållstillstånd . När tillstånden löper ut ska de förlängas, om det fortfarande finns skyddsskäl. När ett tidsbegränsat uppehållstillstånd löper ut ska ett permanent uppehållstillstånd kunna beviljas, om personen har en anställning eller driver en näringsverksamhet som gör att han eller hon kan försörja sig. En person som inte fyllt ska bara kunna beviljas permanent uppehållstillstånd om han eller hon fullföljt gymnasieutbildning eller motsvarande. Ett barn ska i vissa fall kunna beviljas permanent uppehållstillstånd med hänsyn till barnets hälsotillstånd. Kvotflyktingar ska enligt förslaget fortfarande beviljas permanenta uppehållstillstånd. Enligt förslaget ska asylsökande som bedöms vara alternativt skyddsbehövande inte ha rätt till familjeåterförening, om de inte ansökt om asyl . Om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att neka uppehållstillstånd kan dock en anhörig beviljas uppehållstillstånd. De asylsökande som bedöms som flyktingar och som beviljas tidsbegränsade tillstånd enligt den nya tillfälliga lagen, ska dock ha fortsatt rätt till familjeåterförening. Denna rätt ska dock bara gälla med make, maka, sambo och barn . Återförening mellan makar och sambor avser såväl olikkönade som samkönade par. De barn som är flyktingar ska ha rätt att återförenas med sina föräldrar. Enligt förslaget ska försörjningskravet vid anhöriginvandring utvidgas till att omfatta även ett krav på att anknytningspersonen Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd ska kunna försörja familjemedlemmen som kommer hit. Försörjningskravet gäller inte när anknytningspersonen är en flykting eller en alternativt skyddsbehövande och den anhörige ansöker om uppehållstillstånd efter att den skyddsbehövande beviljats uppehållstillstånd eller statusförklaring. Inte heller ska försörjningskrav gälla om anknytningspersonen är ett barn, eller om den anhörige ansökt om uppehållstillstånd senast dagen då lagen träder i kraft. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska enligt 5 kap. 18 § första stycket UtlL ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får som huvudregel inte bifallas efter inresan. I 5 kap. 18 § andra och tredje stycket och 5 kap. 18 a och 19 §§ UtlL framgår dock att det finns en rad undantag från huvudregeln. utlänningar som har rätt till uppehållstillstånd som flyktingar eller annan skyddsbehövande eller kan beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter vid förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i vissa fall när utlänningen har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att han eller hon reser till ett annat land för att ge in sin ansökan där om utlänningen har beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare i eller är undantagen från kravet på visering, om han eller hon ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett yrke där det råder stor efterfrågan på arbetskraft och arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller det annars finns särskilda skäl. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd är den myndighet som enligt 5 kap. 20 § UtlL beslutar om uppehållstillstånd. Beslut om uppehållstillstånd kan också enligt samma lagrum meddelas av Regeringskansliet.1 Regeringen eller – efter regeringens bemyndigande – får enligt 5 kap. 22 § UtlL meddela föreskrifter om att andra myndigheter har rätt att besluta om uppehållstillstånd. Enligt 4 kap. 25 § UtlF får låta en svensk beskickning (ambassad) eller ett svenskt konsulat bevilja uppehållstillstånd för högst . Med stöd av ovan nämnda bestämmelser har bemyndigat svenska ambassader och karriärkonsulat att bevilja uppehållstillstånd för vissa studerande (10/2014). Beslut om uppehållstillstånd får vidare meddelas av en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen i ett överklagat ärende om avvisning eller utvisning även om frågan om uppehållstillstånd inte tagits upp av utlänningen (5 kap. 21 § och 8 kap. 27 § första stycket UtlL). Ett permanent uppehållstillstånd gäller från beslutet och obegränsat . Permanenta uppehållstillstånd upphör således inte att gälla om de inte återkallas. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd är giltigt som anges i beslutet. Av 4 kap. 23 § UtlF följer att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som huvudregel inte får beviljas än utlänningens pass gäller. Den som beviljas uppehållstillstånd i ska som huvudregel också få ett bevis på att han eller hon har tillstånd att vistas i , ett uppehållstillståndskort. Det kostar ingenting att få ett uppehållstillståndskort utöver ansökningsavgiften för uppehållstillståndet. Uppehållstillståndskortet ska normalt ha samma giltighetstid som uppehållstillståndet. Vid ett permanent uppehållstillstånd ska kortet 1 () beslutar om uppehållstillstånd för diplomater och annan ambassadpersonal. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd ha en giltighetstid . När en person fått ett uppehållstillstånd som inte avser utfärdas inget kort. antog EU en förordning om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland ([EG] nr 1030/2002 av ). beslöt EU om en ändring, genom förordning (EG) nr 380/2008, med innebörden att biometriska kännetecken skulle införas i ett särskilt uppehållstillståndskort. Syftet var att skapa en mer tillförlitlig koppling mellan innehavaren och hans eller hennes uppehållstillstånd. Det syftade i sin tur till att skydda uppehållstillståndskorten mot bedräglig användning samt förebygga och beivra olaglig invandring och bosättning.2 Förfarandet med att samla in de biometriska kännetecknen ska fastställas i enlighet med de nationella rutinerna i respektive medlemsstat. infördes bestämmelser om uppehållstillståndskort i UtlL och UtlF. I 4 kap. 22 § UtlF anges att ett bevis om uppehållstillstånd ska utfärdas i form av en sådan handling som avses i rådets förordning om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd. I uppehållstillståndskortet ska det finnas ett lagringsmedium, ett s.k. datachip, som i sin tur ska innehålla innehavarens ansiktsbild och två fingeravtryck. För ovanstående ändamål ska medlemsstaterna samla in biometriska kännetecken bestående av ett ansiktsfotografi och två fingeravtryck från de tredjelandsmedborgare som ansöker om uppehållstillstånd. Skyldigheten att lämna fingeravtryck omfattar dock inte barn eller personer som av fysiska skäl är förhindrade att lämna fingeravtryck. Uppehållstillståndskortet ska utfärdas med den sökandes underskrift. Kravet på underskrift gäller inte personer som inte är skrivkunniga eller som av annan anledning inte kan teckna sitt namn. Enligt får en tredjelandsmedborgare som innehar en giltig resehandling och ett uppehållstillstånd som har utfärdats av en Schengenstat röra sig fritt inom övriga Schengenstaters territorium , under förutsättning att han eller hon uppfyller vissa i angivna inresevillkor och inte heller finns registrerad på någon av Schengenstaternas spärrlistor (se artikel 21 ). Ett uppehållstillstånd i en Schengenstat och en giltig resehandling kan således ersätta en visering. 2 Se SOU 2009:91 s. 30. Den svenska regleringen avseende uppehållstillstånd Vid de ansökningar om uppehållstillstånd som ges in till en svensk beskickning (ambassad) eller ett svenskt konsulat tillämpas förordningen (1997:691) om avgifter vid utlandsmyndigheterna. Enligt förordningen ska ansökningsavgiften betalas när ansökan ges in. Avgiften ska vidare i regel betalas i verksamhetslandets valuta. För ansökan om uppehållstillstånd ska utlandsmyndigheten ta ut en avgift om för personer som fyllt och för personer som inte fyllt . Gäller ansökan uppehållstillstånd för arbetskraftsinvandring eller för att bedriva näringsverksamhet är avgiften högre, . Vid ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § eller 3 a § UtlL är avgiften för personer som fyllt och för personer som inte fyllt . Alla som ansöker om uppehållstillstånd behöver inte betala ansökningsavgift. Undantagna från avgiftsskyldighet är bland annat utlänningar som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning i vissa fall och utlänningar som ansöker om uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter.