sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — För upplysning, engagemang och ansvar För upplysning, engagemang och ansvar SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör. Med utgångspunkt i analy- sen ska utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepoli- tiska verktyg. Verkställande direktören förordnades som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Medie- utredningen (Ku 2015:01). Som experter förordnades rättssakkunniga , kanslirådet , kanslirådet , äm- nesrådet och kanslirådet . Den 10 au- gusti 2015 entledigades från uppdraget och i stället förordnades ämnessakkunnige som expert. entledigades från uppdraget och i stället förordnades kanslirådet som expert. entledigades från uppdraget och i stället för- ordnades rättssakkunnige och ämnesrådet som experter i utredningen. En referensgrupp med företrädare för partier har knu- tits till utredningen, liksom en grupp med medieexperter. anställdes som huvud sekreterare i utredningen fr.o.m. . Docenten var anställd som sekreterare och forskningsledare i utred- ningen fr.o.m. t.o.m. . Verkstäl- lande direktören var anställd som sekreterare och kommunikationsansvarig i utredningen fr.o.m. t.o.m. och som kommunikatör fr.o.m. Kommunikationschefen anställdes som sekreterare och kommunikationsansvarig i utred- ningen fr.o.m. . Departementssekreteraren knöts till utredningen som sekreterare fr.o.m. och anställdes som sekreterare fr.o.m. . Verk- samhetsansvariga anställdes som sekreterare fr.o.m. och juristen anställdes som sekreterare fr.o.m. . Utredningen överlämnade delbetänkandet Medie- borgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande En gränsöver- skridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Till statsrådet och chefen för .................... lag om mediestöd..................................................................... förordning med ändring i förordning (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv............. Utgångspunkter för slutbetänkandet.............................. Direktiven och arbetets genomförande.................................. Direktivens två delar................................................ Medieborgare och medborgare............................................... Medieborgare och medborgarjournalister.............. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden................. Dagstidningar: Svensk tidningsmarknad under – strukturförändringar och ekonomisk Offentligt finansierade mediebolag...................... Kommersiell radio och närradio............................ Nyhetsbyråer och bildbyråer................................. Distributörer av papperstidningar........................ Distributörer av bredband..................................... Distributörer av tv och radio................................. Nya aktörer på den svenska marknaden............... Användarintäkter för tidningar och tidskrifter................... Pappersprenumerationer och lösnummer............. Nya intäktsströmmar från användarna................. Annonsintäkter för tidningar och tidskrifter...... Annonsintäkter för tv och radio........................... Nya annonskanaler och utmaningar..................... Kommunikatörer, pr och annonsörers De största investerarna.......................................... Data – den nya valutan........................................................... 3.6.1Applikationsområden med bäring på Om Google och Facebook..................................... Några övriga aktörer.............................................. Data, integritet och förtroende............................. Tillgängliga medier för personer Teknik för tillgängliggörande............................................... 4.3FN:s konvention om rättigheter för personer Det europeiska samarbetet ................................................... Översyn av stödet till taltidningar....................................... Myndigheten för tillgängliga medier.................................... Myndigheten för tillgängliga medier.................... Ökad samordning och kunskapsförmedling........ Ny huvudman för tidningen 8 sidor...................... De offentligt finansierade medierna..................................... Tillgänglighetsfrågorna i ett nytt mediestöd....................... Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna................................... De nationella minoritetsspråkens utbredning..................... Språk och teknik.................................................................... 5.4Det samiska folkets och de nationella minoriteternas 5.5Europarådets konventioner om nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk............................................. 5.6Presstöd till dagstidningar på nationella Stöd till tidskrifter på nationella minoritetsspråk............... De offentligt finansierade medierna..................................... Ny inriktning på mediepolitiken................................... Det nya medielandskapet...................................................... Statens roll och ansvar........................................................... Mediepolitikens hemvist i ...... Åtgärder i två tempon............................................ Behovet av nya mediepolitiska mål....................................... Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier............... Det nuvarande presstödets begränsningar........... Mediestödssystem i våra grannländer................... 7.1.4Dialoger med aktörer i det svenska En lag och en förordning för mediestödet............ 7.2 Mediestödslagens innehåll.................................................... Krav på juridisk person som huvudman............... Oavsett innehålls- eller spridningsform............... 7.2.4Allmänna nyhetsmedier som inte kan få 7.3 Mediestödsförordningens innehåll....................................... Trösklar för inträde i stödsystemet....................... 7.3.2Lägre trösklar för grupper av allmänna Sammanfattning av förordningens trösklar......... Innovations- och utvecklingsstöd......................... Fördjupad prövning och återbetalning................. 7.4 Närmare om mediestödsnämnden....................................... Mediestödets förenlighet med statsstödsreglerna .............. Ett stärkt medialt civilförsvar............................................... Informationspåverkan från offentliga verksamheter.......... 8.4En nationell kraftsamling för medie- och informationskunnighet...................................... Skärpta straff för hot mot journalister................................. Samdistribution av post och tidningar................................. Finansiering av den nya mediepolitiken............................... Konsekvenser av förslagen.......................................... Konsekvenser för medieföretagen........................................ Konsekvenser för staten........................................................ Konsekvenser för medborgarna............................................ Förslag till lag om mediestöd................................................ Bilaga 3 De offentligt finansierade medierna – frågeställningar som bör utredas inför nästa Med tryckfrihet förstås varje svensk medborgares rätt att, utan några av myn- dighet eller annat allmänt organ i förväg lagda hinder, utgiva skrifter, att seder- mera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna straffas därför, än om detta innehåll strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning. Så inleds den svenska Tryckfrihetsförordningen, den av våra grundla- gar som firar ett kvarts millennium, betraktad som världens äldsta pressfrihetslagstiftning. Ett för dåtiden oerhört visionärt ini- tiativ, som tillkom i en kontext av kungamakt, statlig censur och med enorma samhälleliga klyftor mellan en utbildad elit och ett ligen läskunnigt men ofta inte skrivkunnigt folk. Då var spridning av information och åsikter tätt sammanknuten med det skrivna ordet, förmedlat via mångfaldigande av papper: vårt första egentliga massmedium. Principerna som denna vår grundläg- gande frihet vilar på bygger än på rätten att yttra sig via mass- medier: tryckta skrifter, marksänd radio eller tv. , i den digitaliserade eran, har enorma demokratiska möjlig- heter öppnat sig, mobiler och sociala medier sänker trösklarna för var och en att uttrycka sig och att påverka. Trots denna positiva ut- veckling, existerar paradoxalt nog ännu hoten om en tystad befolk- ning. Om olika typer av inskränkningar av våra friheter. Och om klyftorna. Men de har skiftat karaktär. ”Kungen” som kan stryka våra friheter har inte längre ett natio- nellt kungarike och en tron eller makten att stänga ett tryckeri. Men dessa nya makthavare kan med en armada hackare eller försåtliga algoritmer åstadkomma lika stor skada, eller värre. För kan dessa ingrepp mot de konstitutionella rättigheterna ske i det för- dolda. Huvuduppdraget var att stärka medborgarnas tillgång till allsidig nyhetsförmedling och kritisk granskning; men det skedde mot en mörk fond: minskad användning av traditionella medier, nedmontering av journalistiken, på ort efter ort, och en likriktning av innehållet, i klickjaktens köl- vatten. De fria, oberoende medieföretagen slet med omställningen: kom- petensväxling, effektivisering, teknikskiften och en intensifierad jakt på intäkter och nya, fungerande affärsmodeller. 19 månader har gått och utvecklingen har bara accelererat. Medierna kämpar allt intensivare med att försvara sitt värde. användarna såväl som inför marknaden. Och samhällseffekterna blir allt tydligare: ––Polariseringen och desinformationen ökar – det är allt svårare att skilja sant från falskt. ––Fler och fler attraheras av förenklade politiska budskap, halvsan- ningar och ibland rena lögner. ––Allt färre kommuner saknar journalistisk närvaro. ––Några medieföretag befinner sig på obestånd. Andra ser att de drastiska åtgärder som redan vidtagits inte kommer att räcka. Jag har haft privilegiet att få avsätta tid för att studera det som håller på att hända. Bilden som tonar fram är mer komplex än vad debatten gör gällande. Digitaliseringen har visserligen öppnat möjligheter för en mängd röster att göra sig hörda, mångfalden har aldrig i historien varit större. Men det är inte enbart det seriösa, ansvarstagande och analy- serande innehållet som fyller de nya arenorna. Den dyra journalisti- ken har fått konkurrens av innehållets snabbmat, med följdverk- ningen att allt färre har tid eller lust att betala för innehållets morötter och rågbröd. Resultatet är välkänt: de ansvarstagande medieaktörer som ägnar sig åt uthållig bevakning av demokratins processer och kritisk granskning av makten har svårt att finansiera denna självpåtagna uppgift i allmänhetens tjänst. Därför har valt att fokusera insatserna på denna specifika del av medielandskapet. Även i det här segmentet går det att skönja nyanser. Det finns enstaka företag som ser stabila ut. Det finns driv och energi. Ny kom- petens strömmar till och utvecklingen ser på vissa håll positiv ut. Men den samlade bedömningen är ändå att läget är utomordentligt allvarligt. Marknaden ser i historien inte ut som om den på egen hand kommer att klara av att finansiera journalistiken framgent. En utmaning som medieutredare under kulturministern har varit att arbetet antas begränsa sig till den kulturpolitiska delen av regering- ens nuvarande silostruktur. Samtliga förslag som läggs måste dess- utom vara fullt finansierade, det budgetår då förändringarna avser träda i kraft. Mediepolitiken är emellertid inget isolerat område. Medier och mediernas roll i demokratin är frågor som skär på tvärs igenom en lång rad politikområden. Mediepolitikens framgång borde stå högt upp på hela regeringens agenda. Om vi inte lyckas stärka medielandskapet är det inte bara kultur- och medieområdet som drabbas. Det är hela den svenska demokratin. Om vi inte avsätter medel , riskerar vi ändå att få betala fram över, i form av skattemedel som försvinner i vanstyre och korruption. Ett illavarslande tecken märks redan: halkar nedåt i interna- korruptionsindex.1 Åtgärder i två tempon Vissa åtgärder brådskar. Andra kräver mer tid för att utarbetas och implementeras. Utredningen lägger därför fram insatser som kan in- delas i två kategorier: ––detaljerade förslag, med författningsändringar som kan imple- menteras på kortare sikt 1 korruptionsindex var i genomsnitt 91,62 , enligt . märks ett trendbrott med en bottennotering 2014 på 87. ––visionära, mer långsiktiga tankar, där det krävs kompletterande beredningsarbete och vidare utredning, ibland inom ramen för andra departement än . En ny era kräver nya mediepolitiska verktyg, somliga som aldrig prö- vats förut. Därför behövs juridiska konstruktioner som tillåter flexi- bilitet, där detaljerna utarbetas så nära verksamhetsstyrningen som möjligt. Utredningen lägger även fram tankar om behovet av att utreda möjliga vägar för en förstärkt finansiering av medieområdet. De nya stödformerna innebär en reform av svensk mediepolitik, men för att denna ska få önskvärd effekt krävs även reformer vad gäller finansieringen. Reformer som kräver politisk handlingskraft. Förslaget till nytt mediestöd bygger på en ökning av ramen. Fler aktörer blir stödberättigade och för att inte de enskilda stödbelop- pen ska förlora sin verkan krävs sålunda en tyngre finansiering. Det finns även en principiell bevekelsegrund som kopplar till ba- lansen mellan granskare och granskade. De politiska partierna tar emot olika typer av partistöd som totalt uppgår till . Medierna vars uppgift bl.a. är att granska den politiska mak- ten bör, för balansens skull, ur ett långsiktigt perspektiv, finansieras i samma höjd. Gamla beprövade lösningar kan inte appliceras när en så vital del av den svenska demokratin befinner sig i ett så utomordentligt svårt läge. Det krävs visioner och handlingskraft. Extraordinära lägen krä- ver extraordinära insatser. En mediepolitik för framtiden kräver mod. Jag önskar att ska våga. Jag hoppas att vi, när vi ser tillbaka på , är stolta över de beslut som fattades. Och jag är övertygad om att vi har möjligheten att ta de steg som krävs för att den svenska mediepolitiken återigen ska bli en interna- tionell förebild. En mediepolitik för framtiden, som översatt de demokratiska värden vi utvecklat under till den digitala eran. En mediepolitik för framtiden som bidrar till en mångfald av obe- roende medier, som värnar öppenhet och saklighet, som medverkar till att designa ett medielandskap och en demokrati, med upplysning, engagemang och ansvarstagande. redovisar i detta slutbetänkande en analys av den svenska mediemarknaden, med tyngdvikt lagd vid de medier som i hög utsträckning producerar och levererar oberoende nyhetsrappor- tering till medborgarna. Därutöver redovisas utredningens förslag, bedömningar och övriga slutsatser om innehållet i den mediepolitiska verktygslådan. Slutbetänkandet inleds och avslutas med ett förord respektive ett efterord av utredaren. Däremellan omfattar betänkan- det 8 kapitel samt författningsförslag (kapitel 1) och författnings kommentarer (kapitel 10). Innehållet i förord, kapitel 2–9 och efter- ord redovisas kortfattat nedan. Smarta mobiltelefoner och sociala medier har sänkt trösklarna för medborgarna att föra fram olika perspektiv, en demokratisk möjlig- het. har nya, delvis dolda, hot mot yttrandefriheten upp- stått. Utvecklingen går mot minskad användning av traditionella me- dier, journalistiken monteras ner. De traditionella medierna kämpar med att försvara sitt värde, polarisering och desinformation ökar, medborgare attraheras av förenklade politiska budskap. Några med- ieföretag befinner sig på obestånd, andra märker att insatserna för att skapa en hållbar verksamhet inte räcker. De ansvarstagande medieak- törer som bevakar demokratin och granskar makten har svårt att fi- nansiera denna uppgift i allmänhetens tjänst. Behovet av statliga stöd kommer att öka. Att stödet behöver vidgas motiveras också av balan- sen mellan granskare och granskade: de politiska partierna tar emot i olika typer av partistöd. De fria oberoende medierna, vars uppgift bl.a. är att granska den politiska makten, bör finansieras i samma höjd. Mot denna bakgrund diskuterar utredaren behovet av en bredare och tyngre mediepolitisk ansats och presenterar den struktur som slutbetänkandet bygger på. Åtgärderna har indelats i två kategorier: detaljerade förslag med författningsändringar samt mer långsiktiga visionära tankar som kräver vidare utredning och beredning. En ny era kräver nya verktyg. En mediepolitik för framtiden medverkar till att designa ett med- ielandskap och en demokrati som främjar upplysning, engagemang och ansvarstagande. Kapitel 2 Utgångspunkter för slutbetänkandet har två delar – en analysdel och en för- slagsdel. I kapitlet redovisas hur arbete har be- drivits i dessa två faser. Ett stort antal dialoger och rundabordssamtal har hållits och för att diskutera olika mediepolitika verktyg, vilka har resulterat i viktiga inspel till utredningsarbetet. Utredaren har deltagit i flera panelsam- tal och konferenser. har därtill haft samarbets- partners och andra kontakter till hjälp för att samla in uppgifter och producera underlag till slutbetänkandet. Det medborgarperspektiv som varit en utgångspunkt för utred- ningens arbete både i första och andra fasen beskrivs i kapitlet. Där- till har gett i uppdrag att genomföra en omfattande medborgarundersökning. Några av de centrala resultaten redovisas. Medborgarna har t.ex. ett högt förtro- ende för de medier som ingår i den kategori som kan komma ifråga för mediestöd. En av fyra svarade att de ibland eller ofta upplever att det sker förändringar i närmiljön utan att de har blivit tillräckligt in- formerade för att ha en chans att påverka. Fyra av tio tar själva reda på vad som händer i den egna kommunen eller regionen . De som bor i en kommun som har nyhetsredaktion gör det i större ut- sträckning än de som bor i en kommun som saknar nyhetsredaktion. Kapitel 3 Strukturella förskjutningar i mediemarknaden I detta kapitel redovisas analys av den svenska mediemarknaden och dess förskjutningar, samt ett avsnitt fokuserat på hållbarhet. Ett hållbart framtida medielandskap har all anledning att utöver ekonomiska och sociala hållbarhetsfaktorer även väga in de miljömässiga. Analysen visar att dagstidningsföretagen, som visat sig i hög ut- sträckning stå för produktionen av oberoende nyhetsrapportering, pressas från flera håll, såväl av nationella som internationella konkur- renter. Såväl av sjunkande användarintäkter som av att annonsörerna väljer andra vägar för att nå sina målgrupper. Det är dessutom en komplex bild: vissa aktörer som har differentierat sina intäktsström- mar framstår starkare än de som inte har gjort det. står ett antal aktörer som satsat allt på tidningsrörelsen ännu starka, medan andra, som försökt differentiera intäkterna, är kraftigt försvagade. Om det ändå generellt kan sägas att innehållsproducenterna tap- par mark har andra aktörer på medieområdet tagit ett allt större grepp om medborgarnas mediebudgetar, distributörerna: allt från bredbands- och telekomoperatörer till sociala medieplattformar. Den senare kategorin har huggit en stor bit av annonskakan. bygger de sin affär på innehåll andra producerar, något som i längden är ohållbart då alla aktörer beror av varandra i medieekologin. Tidningsföretagen har länge kämpat med omställningen, via ned- skärningar och andra rationaliseringar samt genom höjda prenumera- tionspriser. även via försök att skapa nya intäktsström- mar, ofta via initiativ som närmar sig upplevelseindustrins verksamhet. Strategin många valt är inriktad på att konvertera pap- perstidningsprenumeranter till digitala abonnenter. Men satsningarna har gått trögare än planerat, vissa har redan gett upp dem. Digitala användarintäkter verkar emellertid inte väga upp de förlorade abonnemangsintäkterna. Pappersutgivningen torde upphöra inom en överskådlig tid, troligen via inledande frekvensnedgångar, en del ak- törer sneglar mot en övergång till en gratismodell. Till detta ska läggas det faktum att de sociala mediernas betydelse som samlande arena har tvingat nyhetsmedierna att i allt högre ut- sträckning dela sitt innehåll där, vilket resulterat i att de delvis förlo- rat kontrollen över sin egen distribution. Ytterligare ett faktum som omkullkastar gamla sanningar är den nya valutan som användardata i olika former utgör. Flera aspekter på detta vida området behandlas i kapitlet, allt från hur data bygger värde för medieföretag och andra till problematiseringar gällande al- goritmers påverkan och integritetsaspekter. Framtiden ser mörk ut, även om det inte går att säga något gene- rellt. De svenska tidningarna befinner sig i olika grad av svårigheter beroende på om de ännu är lönsamma eller inte och om de har en ägare med stark ekonomisk ställning eller inte. Det dessa företag er- bjuder i form av tillförlitligt innehåll, starkt förtroende hos använ- darna, samlande arenor och en demokratisk värdegrund torde emel- lertid utgöra tillgångar i det fortsätta omställningsarbetet. Kapitel 4 Tillgängligare medier för personer med funktionsnedsättning I kapitlet beskrivs hur alltför få medier är tillgängliggjorda på ett så- dant sätt att alla medborgare kan ta del av dem. Detta trots att tek- nikutvecklingen skapat en mängd nya möjligheter vad gäller automa- tisering, t.ex. olika tjänster som omvandlar text till tal, eller tal till text. skapar tekniken nya hinder, exempelvis har den starka utvecklingen mot fler webb-tv-sändningar inte åtföljts av en lika stor ökning när det gäller textning av programmen. Avsaknaden av stan- darder kan också skapa hinder, då olika tekniker inte alltid är kompa- tibla. Den största mediepolitiska satsningen på området, taltidningen, fungerar väl men tillgängliggör enbart fysiska dagstidningar och an- vändningen minskar. pekar på att det statliga stö- det till taltidningar behöver ses över. Även verksamheten vid Myn- digheten för tillgängliga medier bör utvecklas och tydligare inkludera den digitala och sociala medieanvändningen i verksamheten till gagn för såväl medborgare som nyhetsmedieaktörer. Ett nytt mediestöd ska inte konservera beroenden av tekniska spridningsformer, utan främja en generellt positiv utveckling i med- iebranschen – i linje med vad aktuell teknik medger. Alla innehålls- och spridningsformer ska vara tillgängliggjorda för en så stor andel av befolkningen som möjligt. Kapitel 5 Mediesituationen för det samiska folket och de nationella minoriteterna utgångspunkt är att mediepolitiken ska upp- muntra en mängd röster och initiativ – nya och gamla – till att ta plats och skapa oberoende nyhetsrapportering med nationellt minoritets- perspektiv, på de nationella minoritetsspråken samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib eller på svenska, i de kanaler mål- grupperna väljer. Av kapitlet framgår att tillgången till medier på nationella minori- tetsspråk är svag, många av dessa verksamheter visar inte heller upp en sammanhållen leverans. En orsak som lyfts är bristen på jour- nalister som behärskar de nationella minoritetsspråken.