sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — I pensionshänseende räknas utbildningsbidrag för doktorander som inkomst av anställning.69 Utbildningsbidrag är således pensionsgrun- dande i fråga om den allmänna ålderspensionen. Däremot omfattas inte doktorander med utbildningsbidrag av tjänstepension eftersom doktoranden inte är anställd. Skillnaden när det gäller pension jäm- 69 59 kap. 13 § SFB. Trygga villkor för doktorander fört med en anställd doktorand blir inte så stor eftersom en doktorand i normalfallet endast får ha utbildningsbidrag . Pension för doktorander med stipendier Stipendier är inte pensionsgrundande (exkl. ) vare sig när det gäller den allmänna pensionen eller tjänstepensionen. Det innebär att kompensationen för pension för en doktorand som har stipendier uteblir. Det kan enligt beräk- ningar av resul- tera i en pension som är lägre och närmare 3 000 kro- nor mindre i ersättning per månad.71 Arbetslöshetsförsäkringen syftar till att ge ekonomiskt skydd vid arbetslöshet genom att kompensera den sökande för en del av dennes inkomstbortfall. Arbetslöshetsförsäkringen består av två delar: en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring.72 Sökande har rätt till ersättning enligt grundförsäkringen från och med . Villkor för rätt till arbetslöshetsförsäkring För att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen krävs att de all- männa villkoren och ett s.k. arbetsvillkor är uppfyllda. De allmänna villkoren innebär att personen ska vara arbetsför, anmäld hos och stå till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsvill- koret innebär att den sökande innan arbetslösheten, den s.k. ramtiden, ska ha arbetat minst eller minst fördelat på 70Marie är pensionsgrundande enligt 59 kap. 12 § SFB. Av bestämmelsen framgår att som inkomst av anställning räknas stipendium () som en- ligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Detta gäller dock endast om stipendiet har betalats ut av en fysisk person bosatt i , eller en svensk juridisk person. Den som har betalat ut ett sådant stipendium anses som arbets- givare. 71Universitetsläraren 12-14, Doktorander måste tänka på pensionen. 724 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Trygga villkor för doktorander sex sammanhängande månader. Arbetets omfattning ska i det senare fallet ha varit minst . Syftet är att säkerställa att den sökande är förankrad på arbetsmarkna- den.73 När ramtiden för att uppfylla arbetsvillkoret fastställs räknas inte tid då den sökande inte har kunnat arbeta t.ex. på grund av sjukdom, totalförsvarstjänstgöring, heltidsstudier eller vård av eget barn.74 Denna tid kallas överhoppningsbar tid. Det innebär att ram- tiden förlängs. Högst utöver får utgöra överhoppningsbar tid.75 Ett arbetsvillkor kan alltså som längst ligga , t.ex. vid studier för utbildning på forskar- nivå. Som tidigare nämnts består arbetslöshetsförsäkringen av en grund- försäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Ersättning enligt grund- försäkringen kan lämnas till den som utöver de allmänna villkoren uppfyller ett arbetsvillkor men som inte är medlem i en arbetslöshets- kassa eller vars tid som medlem är kortare än . Ersätt- ning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som utöver de allmänna villkoren uppfyller ett arbetsvillkor och som dessutom uppfyller medlemsvillkoret, vilket kräver medlemskap i en arbets- löshetskassa. För rätt att uppfylla medlemsvillkoret för att bli medlem i en arbetslöshetskassa krävs att sökande vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde.76 Även den sökande som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem om hen upp- fyllde villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksam- hetsområde när sökande senast arbetade. Det innebär således att en arbetslös kan bli medlem i en arbetslöshetskassa.77 Den som är medlem i annan arbetslöshetskassa eller har fyllt har inte rätt att bli medlem. Utöver de allmänna villkoren, arbetsvillkoret och medlemsvill- koret ställs även krav på att den sökande ska medverka till att bl.a. upprätta en individuell handlingsplan och söka anvisade lämpliga arbeten.78 Mer trygghet och bättre försäkring, s. 722. 7416–17 a §§ i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 7517 a § . 7634 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 2008/09:127. Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshetsförsäkringen, s. 59. 7843–43 b §§ . Trygga villkor för doktorander Arbetslöshetsersättningens längd och storlek Arbetslöshetsersättning från arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form av dagpenning. Ersättningen betalas ut för som mest och är skattepliktig. Karenstiden i arbetslöshetsersättningen är . Ersättningsperioden är som längst eller om den arbetslöse när dag 300 i ersättningsperioden nås är förälder till barn . För att få en ny ersättningsperiod måste ett nytt arbetsvillkor uppfyllas. Ersättning enligt grundförsäkringen betalas ut med ett grund- belopp som uppgår till högst per dag oavsett tidigare inkomst. För den som har arbetat deltid minskas grundbeloppet proportionerligt med arbetstiden. Ersättningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen beräknas på den inkomst som den sökande hade under de tolv månaderna närmast innan arbetslösheten. Ersättningen uppgår till av tidigare inkomst. Från dag 201 är ersättningen 70 pro- cent av tidigare inkomst. Den högsta dagpenningen under ersätt- ningsperioden dag 1–100 är per dag och där- efter. Den lägsta dagpenningen är, för den som har arbetat heltid, per dag. Vissa sanktionsregler finns om den sökande inte uppfyller de andra krav som finns utöver grundvillkoren, arbetsvillkoret och med- lemsvillkoret. Sanktionerna kan innebära att den sökande kan bli varnad eller stängas av från ersättning under viss tid.79 Arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom arbetsmarknadsavgifter från arbetsgivare och finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor- na. Arbetsmarknadsavgiften tas in av arbetsgivare via arbetsgivar- avgifterna.80 Arbetsmarknadsavgiften uppgår till av av- giftsunderlaget för anställda (2015).81 Mer trygghet och bättre försäkring, s. 724. Se även 43–43 b §§. 80För egenföretagare motsvaras det av egenavgifter. 812 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980). Trygga villkor för doktorander Det statliga omställningsavtalet ger omställningsstöd vid uppsägning på grund av arbetsbrist eller om en tidsbegränsad anställning löper ut. Enligt avtalet finns en a-kasseförstärkning som kompletterar er- sättningen från a-kassan. A-kasseförstärkningen innebär att den som är utan arbete kan få ut av den tidigare inkomsten. Kvalifikationstiderna skiljer sig dock åt beroende på hur länge en person varit anställd. För den som sägs upp p.g.a. arbetsbrist är kvali- fikationstiden för att få denna a-kasseförstärkning. Om en tidsbegränsad anställning löper ut finns olika kvalifikationstider. En anställd doktorand har rätt till 44 dagars a-kasseförstärkning. Det förutsätter att doktoranden har varit anställd i mer är men mindre än i en följd.82 Avtalet gäller på varandra följande an- ställningar hos en och samma statliga arbetsgivare.83 Arbetslöshetsförsäkring för doktorander med utbildningsbidrag Doktorander med utbildningsbidrag omfattas inte av arbetslöshets- försäkringen. Det beror på att studierna inte anses vara förvärvs- arbete vilket medför att doktoranden således inte uppfyller arbets- villkoret. Vidare kan en doktorand som har utbildningsbidrag som studiefinansiering inte gå med i en arbetslöshetskassa (om doktoran- den inte arbetat innan sina studier). Studietiden (i detta fall tiden för studier på forskarnivå) är dock överhoppningsbar.84 Det innebär att om en doktorand med utbild- ningsbidrag som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen innan påbörjad forskarutbildning och av olika skäl väljer att avbryta sina studier innan anställning som doktorand kan uppfylla arbetsvillkoret i arbets- löshetsförsäkringen. Då utbildningsbidraget ska övergå i en dok- torandanställning när anställning på heltid återstår uppstår problemet endast som studierna finansieras med utbild- ningsbidrag. 82Avtalet särskiljer anställningstid som doktorand från annan tid som tidsbegränsad anställd vilket påverkar hur kvalifikationstid räknas i vissa fall. 83Det innebär att om en anställd byter lärosäte (statligt) påbörjas en ny period. 8416–17 a §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Trygga villkor för doktorander Arbetslöshetsförsäkring för doktorander med stipendier För doktorander med stipendier gäller samma förutsättningar som för doktorander med utbildningsbidrag, dvs. dessa omfattas inte av arbetslöshetsförsäkring. I de fall en sådan doktorand har hunnit arbeta innan sin forskarutbildning är tiden överhoppningsbar precis som för doktorander med utbildningsbidrag. Det är dock vanligare att utländska doktorander har stipendier jämfört med svenska dok- torander. Därför är det färre i denna grupp som innan påbörjade studier har arbetat i och på så sätt har kvalificerat sig för arbetslöshetsförsäkring. 4.4.9Studiesociala villkor för doktorander från EU/EES och tredjeland EU-förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen Syftet med att samordna de sociala trygghetssystemen är att ingen ska stå utan social trygghet, men heller inte omfattas av fler än ett lands sociala trygghetssystem.85 Det är förordning 883/2004 om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen som är av betydelse för att samordna medlemsstaternas sociala trygghetssystem. Den person- krets som omfattas av nämnda förordning är alla som är medbor- gare i en EU-medlemsstat, statslösa och flyktingar som är bosatta i en medlemsstat och som omfattas eller har omfattats av trygghets- lagstiftningen i en eller flera medlemsstater. Förordningen ska även tillämpas på dessa personers familjemedlemmar och efterlevande. Under vissa förutsättningar omfattas också tredjelandsmedborgare av regelverket, när personen flyttar mellan två EU-medlemsstater.86 Förmåner som ingår i förordningens sakområde är de mer traditio- nella sociala trygghetsförmånerna, bl.a. förmåner vid sjukdom, vid föräldraskap samt förmåner vid invaliditet och ålderdom, sjukdom samt arbetslöshetsförmåner. Däremot omfattar förordningen inte 85De nationella systemen ersätts emellertid inte med ett gemensamt europeiskt system. Det är upp till varje land att bestämma vem som är socialförsäkrad enligt landets lagstiftning, vem som har rätt till förmåner och på vilka villkor. 86Förordning 1231/2010 har utvidgat förordning 883/2004:s personkrets till att under vissa förutsättningar även omfatta tredjelandsmedborgare. Förordningen gäller inte och . Trygga villkor för doktorander socialt bistånd och underhållsstöd. Enligt förordningen om samord- ning av de sociala trygghetssystemen 883/2004 kan en person endast omfattas av ett medlemslands lagstiftning. Förordningen innehåller regler som pekar ut vilket lands lagstiftning som är tillämplig på en person i olika gränsöverskridande situationer. En person som är an- ställd är som huvudregel omfattad av arbetslandets lagstiftning. För en doktorand som omfattas av förordningen och som har en anställning vid ett svenskt universitet eller en svensk högskola bör enligt huvudregeln vara det land som är behörig stat. Det innebär bl.a. att doktoranden kan ha rätt till svenska arbetsbaserade och bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner. För att kunna få rätt till arbetsbaserade förmåner i krävs som huvudregel att man arbetar i , eftersom den arbetsbaserade förmånen baseras på en sjukpenninggrundande inkomst. Utbildningsbidrag eller stipendier kan däremot inte ligga till grund för arbetsbaserade för- måner. Utländska doktorander som har utbildningsbidrag som för- sörjning kan i stället bedömas som bosatta enligt förordning 883/2004 och även i denna situation blir därför kompetent stat.87 Det kan innebära att personen kan ha rätt till bosättningsbaserade trygg- hetsförmåner som t.ex. barnbidrag och bostadsbidrag. När det gäller utländska doktorander som har stipendier så anses dessa personer vara studerande. Enligt förordningen bedöms dessa personer således inte förvärvsarbeta. Liksom utländska doktorander med utbildnings- bidrag kan personen ha rätt till bosättningsbaserade socialförsäk- ringsförmåner. är det först när en person ansöker om ersättning från som det prövas om en person uppfyller villkoren, det vill säga att man är bosatt i för att få rätt till en bosätt- ningsbaserad förmån eller en arbetsbaserad förmån. När det gäller doktorander med stipendier som inte omfattas av berörd EU-för- ordning betraktas dessa som studerande och anses därmed inte vara bosatta i . Det innebär att dessa inte kan få bosättnings- baserade förmåner. 87 Att vara socialförsäkringsrättsligt bosatt i är inte detsamma som att vara folkbok- förd i enlighet med folkbokföringslagen. Folkbokföringen är enbart vägledande för bedöm- ningen om bosättning enligt socialförsäkringsrätten. Trygga villkor för doktorander 4.4.10Försäkring för doktorander med stipendier För att förbättra villkoren för doktorander med stipendier infördes en bestämmelse i 1 kap. 11 c § högskoleförordningen om att statliga universitet och högskolor genom en överenskommelse med Kammarkollegiet ska teckna en försäkring för doktorander vars studiefinansiering består av stipendium. Försäkringen ska gälla då doktorandens stipendium bortfaller på grund av frånvaro från studier- na vid sjukdom eller föräldraledighet. Enligt uppgifter från Kammar- kollegiet är totalt 820 doktorander med stipendier försäkrade 2015 genom överenskommelsen. 4.5Utredningens lärosätesenkät om stipendiefinansierade doktorander Utredningen har haft tillgång till uppgifter från Kammarkollegiet om hur många stipendiater som lärosätena inrapporterat i försäkrings- syfte. I dessa uppgifter om antal stipendiater visas dock inte finan- sieringsgrad varför de inte kan omvandlas till heltidsekvivalenter. I uppgifterna ingår sannolikt även ett antal Sida-doktorander vilka ska försäkras på annat sätt.88 Utredningen har även tagit del av uppgifter från UKÄ och SCB om antal stipendiefinansierade doktorander. I syfte att närmare undersöka stipendiefinansieringen av doktoran- der har utredningen även skickat ut en enkät till de lärosäten som har antagit doktorander med stipendier.89 För vissa lärosäten har det dock varit svårt att få fram fullständiga uppgifter.90 Det finns för dessa lärosäten normalt ingen uppföljning centralt och det har dess- utom visat sig svårt att få fram uppgifter från de egna institutioner- na eller motsvarande. Även beträffande några av de lärosäten som har skickat in fullständiga uppgifter till utredningen finns en viss diskrepans mellan dessa uppgifter jämfört med uppgifterna från UKÄ 88Sandwich-doktorander har en personförsäkring (Statens grupp- och individförsäkring–GIF) via Kammarkollegiet. International Science programmes hanterar detta. 89Se bilaga 5. En sammanställning av svaren finns i bilaga 6. 90Uppsala universitet har t.ex. inte uppgifter om samtliga stipendiedoktorander. Här antas dock att den genomsnittliga stipendienivån är densamma som för de redovisade. har inte heller uppgifter om samtliga stipendier utan har gjort en beräkning för att få fram stipendienivåerna och därvid använt sig av uppgifter i stället . Tekniska högskolan har inte tagit med doktorander som endast varit stipendiefinansierade delar av året. Trygga villkor för doktorander Även om utredningen på grund av dessa förhållanden inte kan presentera en komplett eller exakt bild av stipendiefinansiering- en i landet är det möjligt att visa på flera intressanta förhållanden. Det står klart att det behövs en enhetlig och kontinuerlig uppföljning av doktoranders stipendiefinansiering. En kortfattad sammanställning av inkomna uppgifter presenteras i bilaga 6. Nedan sammanställs och kommenteras uppgifter från sju lärosäten som sammantaget har flertalet stipendiater. En första iakttagelse är att Kungl. Tekniska högskolan (KTH) sticker ut genom att ha klart flest stipendiater – i helårsekvivalenter omkring dubbelt så många som , in- stitutet och samt fyra till fem gånger så många som , och . KTH utmärker sig också genom att den sammantagna summan av stipen- dier i förhållande till lärosätets totala forskningsanslag är större än för de övriga sex nämnda lärosätena. Följdriktigt blir kostnaden för KTH att ge samtliga stipendiater anställning betydligt högre pro- centuellt sätt av lärosätets totala forskningsanslag jämfört med övriga lärosäten. Även ligger högt sett till lärosätets totala forskningsanslag, men betydligt lägre än KTH. En ytterligare slående iakttagelse är att stipendiernas andel av lärosätenas (exklusive KTH och ) totala forsk- ningsanslag ligger på ungefär samma nivå, . Sammantaget kan konstateras att stipendiemedel utgör en mycket liten del av lärosätenas totala forskningsresurser, omkring 0,4 pro- cent. För att illustrera konsekvenserna av att stipendiefinansiering för doktorander helt skulle tas bort har kostnaden för att anställa motsvarande antal heltidsekvivalenter ställt i relation till de totala forskningsanslagen även redovisats, (0,exkl. KTH). Det bör vidare uppmärksammas att några av lärosätena har kostnader för att tilläggsfinansiera stipendier upp till respektive lärosätes lägstanivå. Eftersom dessa lägstanivåer skiljer sig åt mellan lärosätena och då dessutom uppgifterna som inkommit till utred- ningen inte är kompletta, har dessa uppgifter inte tagits med i sam- manställningen. Dessa kostnader skulle dock ytterligare reducera kostnaden för att anställa stipendiaterna. En ytterligare kostnad för Trygga villkor för doktorander stipendiater är Kammarkollegiets försäkringspremie.91 Slutligen och viktigast bör påpekas att utredningens förslag beträffande stipen- diefinansiering, som presenteras i nästa avsnitt, dels ger möjlighet att stipendiefinansiera doktorander dels ger möjlighet för stipendiefinansiering under hela utbildningen för bistånd- och kapacitetsutbyggnad samt för EU-samarbeten. Det är inte möjligt att kvantifiera hur stor del av lärosätenas tänkta kostnad för att an- ställa samtliga stipendiater skulle minskas om kostnaden för tilläggs- finansiering respektive de föreslagna möjligheterna att använda stipendiefinansiering tas med. Därtill är det naturligtvis inte säkert att lärosätena skulle anställa lika många doktorander om dessa inte är så ekonomiskt fördelaktiga som stipendiater är. Kostnad för % av totala Utredningens enkät visar att det på flera lärosäten finns bristfällig kunskap om doktorander med stipendiefinansiering. Denna bild för- stärks ytterligare i Universitets- och högskoleförbunds 91Försäkringspremien är per doktorand med stipendiefinansiering på 100 pro- cent. Premien justeras nedåt vid ett skadeutfall som understiger pre- mierna för lärosätet. För det lärosäte som haft ett sådant utfall –2015 är premien per doktorand och år. 92Uppgifter från UKÄ/SCB 93Uppgift från Sida. Antalet har dividerats med 2 för att få fram heltidsekvivalenter. 94Uppgift från lärosätena. 95Här antas en genomsnittsdoktorand kosta . Se vidare kapitel 9 för kostnadsberäkningar av våra förslag. Trygga villkor för doktorander (SUHF) rapport forskarutbildning96 i vilken det framgår att lärosätena också har mycket lite kunskap om de villkor som uppställs av stipendiegivare i relation till stipendiaterna. I följan- de avsnitt föreslår utredningen en betydande begränsning av möjlig- heterna att anta doktorander med stipendiefinansiering och en kon- tinuerlig uppföljning av stipendiefinansierade doktorander. 4.6Bättre villkor för doktorander – utredningens förslag och överväganden Utredningens utgångspunkter är att likvärdiga och trygga villkor för doktorander ökar förutsättningarna för svenska universitet och högskolor att attrahera fler unga forskartalanger att välja forskar- karriären framför andra karriärvägar. Det innebär i förlängningen att kvaliteten i både utbildningen och forskningen kommer att öka. Trygga och goda villkor ökar förutsättningarna för doktoranderna att kunna genomföra forskarutbildningen inom utsatt tid. förslag: Utbildningsbidraget för doktorander tas bort. Förordningen om utbildningsbidrag för doktorander upphävs. Utbildningsbidrag för doktorander regleras i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, se avsnitt 4.3.3. Användandet av utbildningsbidrag som studiefinansiering för dok- torander har varit omdiskuterat sedan det återinfördes . Bakgrun- den har varit att utbildningsbidraget ger ett sämre socialt skyddsnät och betydligt lägre ersättning jämfört med en doktorandanställning. 96 Stipendiefinansierad forskarutbildning – kartläggning och förslag till rekommendationer. SUHF, REV, Dnr 14/077. Trygga villkor för doktorander I syfte att begränsa användandet av utbildningsbidrag kortades tiden som en doktorand kan få utbildningsbidrag genom forskarutbild- ningsreformen 1998. Då infördes nämligen regeln att en doktorand med utbildningsbidrag ska anställas av sin forskar- utbildning. lämnades utbildningsbidrag för hela utbild- ningstiden. Genom beslut efter bedömningar i forskningspropo- sitionen 2012 kortades tiden ner ytterligare med innebörden att den som fått utbildningsbidrag för doktorander efter ansökan ska anställas som doktorand senast när det enligt den individuella studie- planen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen. Skälen till ändringen var att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag genom att doktoranden anställs under ut- bildningen. Av förarbetena97 framgår att den nerkortade tiden med utbildningsbidrag var ett delmål och att ”en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställ- ning som doktorand”. har statliga universitet och högskolor agerat i överensstämmelse med regeringens långsiktiga ambition och har samtliga statliga lärosäten antingen avskaffat eller beslutat om att avveckla utbildningsbidraget till förmån för anställning som dok- torand. 2014 fanns totalt 651 doktorander, omräknat i heltid, vid åtta statliga lärosäten som hade utbildningsbidrag som studiefinan- siering för utbildning på forskarnivå. Vid flera av dessa lärosäten hade inte beslut om avskaffande av utbildningsbidrag hunnit träda i kraft . Vid t.ex. avskaffas utbildnings- bidraget först fr.o.m. . Det innebär att det kommer att finnas ett antal doktorander som har utbildningsbidrag som studie- finansiering för sin utbildning på forskarnivå till. Med hänvisning till denna utveckling, som i det närmaste har inneburit att utbildningsbidrag i praktiken har avskaffats, anser ut- redningen att det är naturligt att helt utmönstra utbildningsbidraget som finansieringsform vid studier på forskarnivå. Skälen för ett sådant förslag är att förbättra doktorandernas ekonomiska och sociala villkor. Enligt utredningens mening kommer effektiviteten och kva- liteten i fråga om utbildning på forskarnivå att öka om fler dok- torander kan finansiera sina studier genom anställning i stället för 2012/13:30. Forskning och innovation, s. 172. Trygga villkor för doktorander att få utbildningsbidrag eller stipendier (se mer om utredningens förslag om stipendier i avsnitt 4.6.2). Genom att anställa doktoran- der med goda och konkurrensmässiga villkor ökar förutsättningarna för lärosätena att attrahera och behålla de främsta doktoranderna. Otydliga och otrygga villkor kan medföra att presumtiva doktoran- der väljer att fortsätta sin karriär utanför högskolan, där villkoren upplevs som attraktivare och tryggare. Argument som förts fram mot ett avskaffande av utbildnings- bidraget, bl.a. att det skulle innebära en ökad ekonomisk belastning, särskilt för små forskningsmiljöer, är alltså inte längre aktuella. De ekonomiska konsekvenserna av ett avskaffande av utbildningsbidrag kommer inte att bli kännbara för universitet och högskolor efter- som de själva redan beslutat om att inte använda utbildningsbidrag för doktorander. Förslaget ska även gälla i