sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — Därutöver finns det ett tiotal aktörer av varierande storlek som tillhandahåller individuella person- försäkringar av olika slag, och som inte ingår i de större bank- och försäkringskoncernerna. Allmänt kan sägas att de större bolag/bolagskoncerner som be- rörs av förslagen har mellan 1 500 och drygt 2 000 anställda, medan de flesta andra aktörer ligger på mellan 50 och 400 anställda. I sammanhanget har det också betydelse att de bolag och bolags- koncerner som tillhandahåller sådana personförsäkringar som om- fattas av kontraheringsplikten, oftast även har ett brett utbud av andra försäkringar i sitt produktsortiment. De aktuella person- försäkringarna utgör alltså i regel bara en del av verksamheterna hos dessa bolag/bolagsgrupper. Mot bakgrund av det nu angivna, är det inte möjligt att ange exakt hur många försäkringsbolag som berörs av utredningens för- slag, eller hur stora dessa bolag är. Med hjälp av uppgifter och statistik från Svensk Försäkring och Finansinspektionen8, och med beak- tande av information som utredningen tagit reda på om försäk- ringsbolagen inför sin enkätundersökning, är emellertid en grov uppskattning att det handlar om ett knappt tiotal större bolags- grupper och därutöver omkring ett tiotal andra försäkringsbolag av varierande storlek. Det skulle alltså uppskattningsvis handla om cirka 20 bolag/bolagsgrupper som påverkas av förslagen. 8 Se bl.a. Svensk Försäkrings broschyrer, Försäkringar i , statistik 2014 samt Svensk Försäkrings branschstatistik –2015. Uppgifter har också inhämtats från Finans- inspektionen angående försäkringsföretag som rapporterat in premieintänker i verksamhets- grenarna sjuk- och olycksfallsförsäkring samt traditionell livförsäkring. 17.6.2Förslagen kommer att få ekonomiska konsekvenser för berörda försäkringsbolag Även om de föreslagna lagändringarna inte innebär någon väsentlig ändring av kontraheringspliktens innebörd, är syftet med förslagen att försäkringsbolagen ska tillämpa plikten på ett delvis annat sätt än vad som görs . Förslagen kommer därför i prakti- ken att få effekt på försäkringsbolagens verksamheter och därmed medföra vissa ekonomiska konsekvenser för de försäkringsbolag som berörs. Den föreslagna regleringen syftar till att delvis förändra försäk- ringsbolagens hantering av försäkringsansökningar i främst tre avse- enden. Ett tydligare utredningsansvar för försäkringsbolagen med avse- ende på den försäkringssökandes hälsotillstånd (bolaget ska klar- göra och ta reda på de hälsofaktorer som kan inverka på bedöm- ningen av ansökan). Ett tydligare krav på kvalitetssäkring av beslutsunderlag (krav på att beslut ska baseras på medicinsk vetenskap och beprövad erfarenhet). Ett tydligare krav vad gäller innehållet i och utformningen av beslutsmotiveringar i samband med beslut att neka försäkring (det ska genom motiveringen bli begripligt för den ordinäre försäkringssökande varför en sökt personförsäkring inte kan beviljas.) Till följd av den föreslagna regleringen kommer försäkringsbolagen att behöva vidta vissa åtgärder. För att leva upp till det utredningsansvar med avseende på den försäkringssökandes hälsotillstånd som klargörs genom lagändring- arna, kommer försäkringsbolagen att behöva se över och eventuellt förändra rutinerna för riskbedömningen. För att säkerställa att de försäkringsmedicinska riktlinjer som används som en viktig del av beslutsunderlaget vid riskbedömningen, håller tillräckligt hög kvalitet, kommer det också att bli nödvändigt för bolagen att se över och eventuellt ändra dessa. Kravet på tydliga och begripliga beslutsmoti- veringar i samband med ett beslut att neka försäkring, kommer också att innebära att försäkringsbolagen i allmänhet måste lägga ökade resurser på att utforma beslutmotiveringarna i de fall försäk- ring nekas. öppnas för tvister rörande kontra- heringsplikten, kommer även detta att kräva vissa åtgärder från för- säkringsbolagens sida och innebära ökade utgifter för bolagen. 17.6.3Kostnader för försäkringsbolagen till följd av förslagen Bedömning: De totala administrativa kostnaderna för de för- säkringsbolag som berörs kan förväntas öka med som mest till följd av den föreslagna regleringen. Kostnadsökningen kan förväntas bestå efter ikraft- trädandet, och därefter successivt minska något. Försäkringsbolagens branschorganisation , har som nämnts haft en referensgrupp bestående av bl.a. jurister, risk- bedömare och produktansvariga från de flesta av de försäkrings- bolag/bolagsgrupper som berörs av lagförslagen. Referensgruppen har gjort beräkningar angående vilka administrativa kostnader och andra kostnader som kan uppstå för bolagen till följd av lagförslagen. Enligt referensgruppens beräkningar kommer de bolag som be- rörs, i vart fall initialt, behöva lägga i genomsnitt än på varje ansökningsärende där försäkring nekas helt eller delvis, för att säkerställa att de krav som för- tydligas i lagstiftningen uppfylls. Det handlar om åtgärder för att klargöra, reda på och beakta hälsouppgifter samt tidsåtgång för att formulera en tydlig och begriplig beslutsmotivering. Timkostnaden för de nämnda åtgärderna är enligt försäkringsbolagen i genomsnitt . Den genomsnittliga kostnadsökningen för varje ärende där försäkring nekas helt eller delvis blir därmed (0,× 900 = 45). Enligt den statistik som utredningen har tagit fram kom det in 97 586 ansökningar om barnförsäkring, 38 116 ansök- ningar om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna och 2 942 ansök- ningar om sjukförsäkring för vuxna. Enligt uppgifter från branschen ligger antalet ansökningar avseende dessa försäkringsprodukter fortfarande kvar på ungefär samma nivåer. Det innebär att försäk- ringsbolagen får in knappt 140 000 ansökningar avseende dessa försäkringar. Utredningens kartläggning visar att det 2013 var totalt 24 753 ansökningar om sådana personförsäkringar som neka- des helt eller delvis. Även andelen försäkringar som nekas helt eller delvis ligger enligt försäkringsbolagen i princip kvar på 2013-års nivå. Den totala ökningen av bolagens administrativa kostnader med avseende på de försäkringstyper som har ingått i utredningens kart- läggning, blir med hänsyn till det ovan angivna initialt (24 753 × 45 = 1 111 389). Därutöver träffar förslagen också bolagens hantering av andra personförsäkringsprodukter, dvs. även individuella dödsfallsförsäk- ringar och vissa andra produkter, såsom sjukvårdsförsäkring och s.k. diagnosförsäkring (försäkringar som betalar ut ett engångs- belopp vid vissa allvarliga sjukdomar), av förslagen. Dessa försäk- ringar har som framgått ovan inte ingått i utredningens kartlägg- ning, och vi har därför inga uppgifter om hur många sådana ansök- ningar som kommer in till bolagen . Inte heller Finansinspek- tionen eller Svensk Försäkring har sådan statistik. Det beror på att försäkringsbolagen inte har någon skyldighet att rapportera in an- talet försäkringsansökningar, eller antal nytecknade försäkringar, till inspektionen. Detta är alltså uppgifter som behöver inhämtas från varje försäkringsbolag, vilket också har gjorts inom ramen för utredningens enkätundersökning angående sjuk- och olycksfalls- försäkringarna. Det skulle innebära ett omfattande insamlingsarbete för utredningen, och vara arbetskrävande för de aktuella försäk- ringsbolagen att ta fram uppgifter om antalet ansökningar om de försäkringar som inte ingått i enkätundersökningen. En uppskattning måste därför göras avseende ungefär hur många ansökningar som görs avseende de personförsäkringar som träffas av utredningens förslag, men som inte ingått i kartläggningen. Här kan det till att börja med noteras att barnförsäkringen, som ju har omfattats av kartläggningen, är en personförsäkringsprodukt som är mycket populär. Antalet ansökningar om barnförsäkring 2013 var mer än det dubbla jämfört med den kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringen för vuxna, och översteg vida antalet ansökningar om sjukförsäkring för vuxna. Vi vet också att många dödsfallsförsäkringar och sjukvårdsförsäkringar tecknas som grupp- försäkring, alternativt är kollektivavtalsgrundade, och därför faller utanför kontraheringspliktens tillämpningsområde. De s.k. diagnos- försäkringarna är vidare en relativt ny försäkringsprodukt och har ännu inte sådan spridning på marknaden som övriga personförsäk- ringar. Mot den bakgrunden uppskattar utredningen att antalet an- sökningar avseende övriga individuellt tecknade personför- säkringar sannolikt inte överstiger det totala antalet ansökningar gällande de försäkringsprodukter som ingått i utredningens enkät- undersökning, dvs. barnförsäkring samt sjuk- och olycksfallsför- säkring och sjukförsäkring för vuxna. Eftersom det vid samtliga personförsäkringar handlar om riskbedömning avseende personers hälsotillstånd, kan vidare antalet ansökningar om övriga individu- ella personförsäkringar som nekas , också antas ungefär mot- svara antalet nekade ansökningar totalt för de försäkringar som har ingått i undersökningen. Med hänsyn till vad som har angetts, menar utredningen att de ökade administrativa kostnaderna för de försäkringsbolag som tillhandhåller sådana personförsäkringar som inte ingått i utred- ningens kartläggning, uppskattningsvis kan antas uppgå till högst den ökning som uppstår vid hanteringen av ansökningar om barn- försäkring samt sjuk- och olycksfallsförsäkring och sjukförsäkring för vuxna. Det skulle då, enlighet med det ovan angivna, vara fråga om en ökning med högst för övriga personförsäkringar. Den totala ökningen av administrativa kostnader för försäkrings- bolagens hantering av individuella personförsäkringar kan alltså uppskattas till till följd av den föreslagna regleringen. Försäkringsbranschen har fram- hållit att ökningen av administrativa kostnader kan antas minska successivt efter att lagändringarna har varit i kraft , allt- eftersom bolagen blir vana vid de delvis nya rutiner som krävs. Här ska nämnas att antalet fall där ett försäkringsbolag nekar, eller överväger att neka, någon förnyelse av en redan tecknad för- säkring (11 kap. 3 och 4 §§) är så få i förhållande till antalet ansök- ningar om nyteckning, så att dessa får anses omfattas av de kostnads- ökningar som beaktas för bolagens hantering av nyansökningar. Bedömning: Den föreslagna regleringen kommer att leda till initiala kostnader om per försäkrings- bolag/bolagskoncern som berörs – totalt för de omkring 20 bolag/bolagskoncerner som berörs. Kostna- derna avser främst utbildning av personal och översyn av rutiner och riskbedömningsriktlinjer. öppnas för tvister rörande kontraheringsplikten, kommer de försäkringsbolag som är an- slutna till nämnden också att belastas med vissa kostnader. Det skulle då handla dels om bolagens interna kostnader för att admi- nistrera anmälda tvister, dels om kostnader för nämndförfarandet, som finanseras av anslutna försäkringsbolag grundat på antal ärenden som anmäls mot respektive bolag. Eftersom det inte är möjligt att förutse antalet tvister som kan komma att anmälas till , måste eventuella kostnader för bola- gen uppskattas. Högt räknat skulle det kunna bli fråga om kostna- der för anslutna bolag om totalt för intern administration och totalt (plus moms) för nämndprövningen. De föreslagna lagändringarna kommer att innebära att försäkrings- bolagen måste lägga på att utbilda personal och allmänt se över de riskbedömningsriktlinjer som används vid prövning av ansökningar om personförsäkring. Ungefärlig tidsåtgång har av Svensk Försäkrings referensgrupp beräknats per försäkringsbolag/bolagskoncern som berörs, till en timkostnad om . I genomsnitt kommer alltså de totala kostnaderna för sådana åtgärder uppgå till per försäkrings- bolag/bolagskoncern. Med hänsyn till att det handlar om cirka 20 bolag/bolagskoncerner som berörs, kommer dessa kostnader att uppgå till totalt för branschen. öppnas för tvister rörande kontra- heringsplikten, kommer de bolag som eventuellt anmäls till nämnden också att belastas med kostnader förfarandet där. Det är inte lag- stiftaren som styr över om öppnas för sådana tvister eller inte, utan det är Svensk Försäkring som driver nämnden och som beslutar de stadgar som styr nämndens verksam- het och kompetensområde. har utredningen rekommen- derat att nämnden ska pröva tvister rörande kontraheringsplikten för personförsäkringar. Vi har också föreslagit lagstiftande åtgärder som syftar till att underlätta för konsumenter att i förekommande fall utnyttja en möjlighet till prövning i vid missnöje med ett beslut från ett försäkringsbolag om att neka en sökt personförsäkring. De kostnader som branschen sannolikt kommer att ha för att inrätta en sådan prövningsmöjlighet kan mot den bakgrunden anses vara föranledda av utredningens förslag. Kostnaderna för verksamhet för- delas som nämnts mellan de till nämnden anslutna försäkrings- bolagen, i förhållande till antalet ärenden från respektive bolag (de flesta bolag/bolaggrupper som berörs av utredningens förslag är anslutna till ). De bolag som eventuellt anmäls till nämnden i ärenden rörande kontraheringsplikten kom- mer därför att belastas med kostnader för nämndförfarandet i dessa ärenden. Enligt uppgifter från Svensk Försäkring och ansvarig för verksamheten vid beräknas ett ärende hos kosta det berörda försäkringsbola- get i genomsnitt . Eftersom verksamheten vid är momspliktig tillkommer moms på den kostnaden. Även momsen blir en tillkommande kostnad för försäkringsbolagen, eftersom bolagens verksamhet till övervägande del inte är momspliktig. Kostnaderna för nämndverksamheten inklu- derar bl.a. administration vid nämndens kansli och arvode till nämnd- ledamöterna. Ett försäkringsbolag som får ett ärende anmält till kommer därutöver att ha kostnader för den tid som internt går åt för att administrera varje anmälning. Åtgär- derna omfattar bl.a. registrering av anmälan, genomgång av ärendet, sammanställning av underlag till nämnden samt registrering och övrig administration när ärendet kommer tillbaka. Enligt uppgifter från branschen skulle en genomsnittlig intern handläggningstid för ett ärende vara . Även i detta fall kan timkostnaden för försäkringsbolagen antas vara (kostnaden skulle alltså uppgå till per anmält ärende). Det är, som redan sagts, inte möjligt att förutse hur många ären- den rörande kontraheringsplikten som eventuellt kommer att anmä- las till , om den öppnas för tvisterna i Därför är det inte heller möjligt att ange hur stora kostnader som i så fall skulle uppkomma för försäkringsbolagen på grund av nämndprövningen. En uppskattning skulle dock kunna vara att tvisterna rörande kontraheringsplikten i vart fall inte skulle bli fler än de tvister som nämnden redan prövar, eftersom dessa – främst tvister rörande skadeersättning – också rör personförsäkringar och försäkringsmedicinska bedömningar. prövar nämnden cirka 1 200 ärenden , och som mest skulle man då alltså kunna räkna med en fördubbling av antalet ärenden om även kontrahe- ringsplikten kunde prövas i nämnden. Å andra sidan skulle det också kunna tänkas att mycket få tvister rörande kontraherings- plikten skulle komma att anmälas till . Något som talar för att det skulle kunna bli så, är att de allra flesta försäkringsbolag anger att de prövar mycket få sådana ären- den i sina bolagsinterna prövningsnämnder. Utredningen anser mot den bakgrunden att det är rimligt att förvänta sig att upp till 1 200, men sannolikt betydligt färre, ärenden rörande kontraheringsplikten skulle anmälas till . Om 1 200 ärenden rörande kontraheringsplikten skulle anmälas till , skulle försäkringsbolagens kost- nader för interna förberedelser uppgå till totalt cirka 2 000 000 kro- nor (1 800 × 1 200) . Därtill skulle kostnader för anslutna försäkringsbolag för själva nämndprövningen tillkomma med totalt cirka 10 200 000 (8 500 × 1 200) kronor . Även om inga tvister rörande kontraheringsplikten anmäls till kommer det, enligt uppgift från ansvarig för nämnden, ändå vara nödvändigt att vidta vissa kostnadskrävande åtgärder för att hålla nämndens kansli i beredskap för att kunna ta emot sådana tvister. Även den kostnaden skulle då belasta anslutna bolag, men har inte varit möjlig att uppskatta . 17.6.4Positiva effekter för försäkringsbolagen Bedömning: Förtydligandena när det gäller innebörden av kontra- heringsplikten kan förväntas leda till att försäkringsbolagen kan uppnå bättre kundnöjdhet, även i de fall försäkring nekas helt eller delvis. kan detta antas medföra ökad goodwill för försäkringsbolagen. Att lagregleringen rörande kontraheringsplikten förtydligas kommer inte bara att medföra ökade kostnader för försäkringsbolagen, utan kommer också att gagna dessa. Förtydligandena av kontraherings- pliktens innebörd kommer att underlätta försäkringsbolagens prak- tiska tillämpning av plikten. En tydligare reglering kommer också att underlätta försäkringsbolagens kommunikation med konsumen- terna, även i de fall en sökt personförsäkring inte kan beviljas full ut. kommer därför sannolikt den föreslagna regleringen leda till att försäkringsbolagen kan uppnå bättre kundnöjdhet, även i de fall försäkring nekas helt eller delvis. I förlängningen bör detta kunna leda till ökad goodwill för bolagen. Om Svensk Försäkring enligt, utredningens rekommendation, öppnar rörande kontrahe- ringsplikten, kommer även detta att medföra att nämnden utveck- lar praxis när det gäller tillämpningen av plikten. Även detta bör gagna försäkringsbolagen, eftersom försäkringsbolagen kommer att kunna hänvisa till nämndens praxis i dialogen med kunderna. 17.6.5Ingen påverkan på mindre försäkringsbolag eller konkurrensförhållandena på marknaden Bedömning: Mindre försäkringsbolag kommer inte att påverkas på ett annat sätt än större försäkringsbolag av utredningens lag- förslag. Den föreslagna regleringen kommer inte heller att på- verka små försäkringsbolags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större bolags, eller i övrigt inverka på konkurrensförhållandena för försäkrings- bolagen på personförsäkringsmarknaden. Den föreslagna regleringen kommer att gälla likadant för alla för- säkringsbolag som tillhandahåller individuella personförsäkringar. Enligt utredningens bedömning, som också har bekräftats av Svensk Försäkrings referensgrupp, kommer alla berörda bolag att påverkas i samma mån. Att införa delvis nya rutiner och se över riskbedöm- ningsriktlinjer kommer, enligt referensgruppen, inte att vara mera belastande för mindre bolag än för större. Utredningen bedömer vidare, vilket även det har bekräftats av Svensk Försäkrings referensgrupp, att den föreslagna regleringen inte kommer att påverka små försäkringsbolags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större bolags, och inte heller konkurrensförhållandena i övrigt på marknaden. 17.6.6Sammanfattning angående effekterna för försäkringsbolagen Sammafattningsvis kommer utredningens förslag att leda till en ökning av försäkringsbolagens administrativa kostnader med maxi- malt . Den förväntade ökningen kommer att minska successivt efter förslagens genomförande. Den föreslagna regleringen kommer även att leda till initiala kostnader om i genomsnitt per försäkringsbolag – totalt för berörda bolag/bolagsgrupper – för utbildning av personal och översyn av rutiner och riskbedöm- ningsriktlinjer. Kostnader om uppskattningsvis kom- mer också att belasta de försäkringsbolag som är anslutna till , om nämnden öppnas för tvister rörande kontra- heringsplikten för personförsäkring, och ärendetillströmningen där- med fördubblas jämfört med (dvs. om nämnden skulle ta emot 1 200 ärenden rörande plikten). Utredningens förslag till förtydliganden i lagen av kontrahe- ringspliktens innebörd, kan också förväntas leda till positiva effek- ter för försäkringsbolagen. En tydligare och mer lättillämpad regle- ring innebär att försäkringsbolagen lättare kommer att kunna för- klara sina beslut, i de fall försäkring inte kan beviljas fullt ut. Där- med bör försäkringsbolagen kunna uppnå bättre kundnöjdhet, även i de fall försäkring nekas helt eller delvis, vilket borde leda till ökad goodwill för bolagen. Mindre försäkringsbolag kommer inte att påverkas på ett annat sätt än större försäkringsbolag av utredningens lagförslag. Den före- slagna regleringen kommer inte heller att påverka små försäkrings- bolags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större bolags, eller i övrigt inverka på konkurrens- förhållandena för försäkringsbolagen på personförsäkringsmarknaden. Bedömning: En tydligare och mer lättillämpad reglering avseende kontraheringsplikt för personförsäkringar kommer att stärka konsumenternas ställning på personförsäkringsmarknaden, efter- som det blir enklare för konsumenterna att bedöma och ta till vara sina rättigheter i förhållande till försäkringsbolagen. Om Svensk Försäkring, enligt utredningens rekommendation, öppnar rörande kontrahe- ringsplikten, kommer även detta att medföra en viktig förstärk- ning av konsumenters ställning i förhållande till försäkrings- bolagen. Eftersom våra förslag till lagändringar syftar till att förtydliga vad försäkringsbolagen måste göra för att leva upp till kraven enligt kontraheringsplikten, kommer förslagen att innebära att det blir enklare för konsumenter att bedöma och ta till vara sina rättigheter när det gäller att teckna en individuell personförsäkring. Om Svensk Försäkring enligt utredningens rekommendation, öppnar rörande kontrahe- ringsplikten, kommer även detta att medföra en viktig förstärkning av konsumenters ställning i förhållande till försäkringsbolagen. Som nämnts ovan, har utredningen också lagt lagförslag som syftar till att skapa goda förutsättningar för konsumentar att i sådana fall utnyttja möjligheten till en objektiv och rättssäker med ändå effektiv tvistlösning. Tillgång till sådan tvistlösning utanför domstol kommer att stärka konsumenternas ställning i förhållande till försäk- ringsbolagen. Därutöver, bör ökat fokus på tvistlösning när det gäller rätten till en personförsäkring, och utveckling av praxis från på det området, också leda till den posi- tiva effekten att försäkringsbolag generellt blir bättre på att tillämpa plikten korrekt och även på att hantera klagomål från de som ansö- ker om en personförsäkring. 17.8Inga ökade kostnader för det allmänna Bedömning: Utredningens lagförslag kommer inte att innebära några ökade kostnader för det allmänna. Som framgår av utredningens överväganden i avsnitt 16.6.9, anser vi att det inte behövs något utökat tillsynsuppdrag till någon myndig- het till följd av våra lagförslag. Främst är det och som hade kunnat komma i fråga för ett utökat uppdrag. Här ska det framhållas att försäkringsbolagens tillämpning av kontraheringsplikten enligt 11 kap. 1 § FAL redan omfattas av tillsynsområde, eftersom bolagens uppfyllande av plikten ingår i kravet på god försäkringsstandard enligt 4 kap. 3 § försäkringsrörelselagen (2010:2043) (se avsnitt 16.6.9 ovan). De föreslagna lagändringarna kommer bara att innebära en viss utök- ning av tillsynsansvar vad gäller den standar- den, genom att den nya skyldigheten för försäkringsbolagen att motivera ett beslut att neka försäkring i samband med beslutet, också införs i 11 kap. 1 § FAL. tillsyn över bolagens tillämpning av kontra- heringsplikten, inklusive bolagens beslutmotiveringar, kommer i normala fall inte innebära någon granskning av beslut eller besluts- motiveringar i enskilda fall. Tillsynen kommer, liksom tillsynen i övrigt när det gäller god försäkringsstandard, i stället gå ut på att , vid indikationer på brister hos enskilda försäk- ringsbolag, mer allmänt undersöker det försäkringsbolagets opera- tiva processer och företagsstyrning i relevanta delar. Tillsynen kom- mer därmed i förekommande fall att fokuseras på att identifiera, och med generella åtgärder motverka, eventuella systematiska bris- ter i försäkringsbolagens hantering.