sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Man ser också ett behov av stöd till civilsamhället som arbetsgivare, som, enligt fackförbun- dens erfarenhet, ofta behöver vara ”hands on”. Ett stöd till civil- samhället som arbetsgivare bör enligt berörda fackföreningar utred- ningen har haft kontakt med kanaliseras genom befintliga arbets- givarorganisationer. Det finns tio studieförbund som får del av det statliga folk- bildningsanslaget som fördelas av : (), , Ibn Rushd, Kulturens Bildningsverksamhet, , bild- ningsverksamhet (NBV), , , . Studie- förbunden genomför folkbildning i form av studiecirklar och arrangerar publika kulturprogram. Studieförbunden finns över hela landet och har tillsammans verksamhet i samtliga kommuner. Studieförbunden har över 370 andra civilsamhällsorganisationer som medlemmar samt samarbetar inom folkbildningsuppdraget med tusentals föreningar, nätverk och grupper. Samarbetet kan handla om att ge råd och stöd till medlemmarna, t.ex. vid bidrags- ansökningar, men också om att utbilda ideella ledare och förenings- funktionärer. Studieförbundens verksamhet och att de finns repre- senterade lokalt i hela landet medför att de kan anses utgöra ett slags infrastruktur för civilsamhället lokalt. I sina kontakter med utredningen har studieförbunden framfört möjligheten att, mot en ersättning från det offentliga, i större utsträckning även stödja organisationer som inte är medlemmar i ett studieförbund i föreningsrollen. Ett studieförbund som får del av det statliga folkbildnings- anslaget men som står utanför är . är idrottens eget studieförbund, och arbetar med bildning och utbildning inom idrotten. har 71 specialidrottsförbund, med i sin tur 20 000 idrottsföreningar, Förslag om administrativt stöd och tre ytterligare organisationer som medlemmar och kan, för- utom genom den egna verksamheten, stödja sina medlemmar genom att i olika frågor lotsa dem vidare till respektive specialförbund. 7.4.3Exempel på lokalt och regionalt stöd i civilsamhällets regi Föreningsrådens roll som stödgivare Föreningsråd finns i ett antal kommuner och kan beskrivas som lokala paraplyorganisationer för civilsamhället på en ort. Förenings- rådens roll varierar något men gemensamt kan sägas att de ofta fungerar som en samlande röst för civilsamhället i relation till kommunen samt att de ger olika typer av stöd till organisationer som är medlemmar i föreningsrådet. Ett föreningsråd kan också underlätta kontakterna mellan olika organisationer i gemensamma frågor. Föreningsråd finns i kommuner som t.ex. , , , , , och . 35 stycken föreningsråd är medlemmar i , som är en natio- nell paraplyorganisation för lokala paraplyorganisationer. Utredningen har också noterat en parallell till föreningsråden vad gäller lokalt stöd till nya och friare former av organisering i civilsamhället. Ett sådant exempel är den ideella föreningen som på sin webbplats anger att föreningen på olika sätt arbetar för att stärka den tredje sektorn i och därigenom för att stärka det lokala civilsamhället i stort.10 föreningscenter – ett exempel på ett föreningsdrivet lokalt stöd I erbjuds de organisationer som är medlemmar i den ideella föreningen föreningscenter (GFC) service av olika slag. GFC bildades och finns i lokaler i . var 98 socialt inriktade organisationer medlemmar. GFC:s syfte är att vara en mötesplats och ett utvecklingscentrum för fri- villigt socialt arbete. Medlemsavgiften är (2013) 10 Information hämtad från , se / Förslag om administrativt stöd för en organisation. GFC får också ett bidrag från kommunen samt stöd för lokalerna för mötesplatsen som är till för alla föreningar och allmänheten. GFC stödjer främst små och nybildade organisationer, bl.a. vid bildandet. Man hyr också ut konferenslokaler och mikrokontor. GFC:s personal var fem heltidsanställda, varav två personer arbetade med kontaktpersonsverksamhet och tre personer med föreningsstöd. Personalen kan hjälpa organisationerna med projektansökningar, ekonomiska frågor som bokföring samt ge stöd vid årsmöten. GFC erbjuder olika utbildningar och man har förhandlat fram en slags företagsförsäkring som medlemmarna kan teckna. I relationen till kommunen kan GFC vara en samlad röst, t.ex. vad gäller att framföra synpunkter på kommunens krav på olika typer av interna dokument och planer för att få kommunala bidrag. Även i andra kommuner finns föreningsdrivna stödverksam- heter, bl.a. under namnet Föreningarnas Hus. Föreningarnas Hus i drivs av Föreningsråd och erbjuder olika verksam- heter, kontor och mötesplatser. Frivilligcentraler – samordnar frivilligt socialt arbete Frivilligcentraler samordnar frivilligt socialt arbete som frivillig- arbetare eller volontärer bedriver. Frivilligcentraler finns i flera kommuner och många drivs i civilsamhällets regi, t.ex. som en ideell förening. De lokala frivilligcentralerna arbetar med att sam- ordna frivilligarbetare, och erbjuder bl.a. stöd, handleding och fort- bildning. De lokala frivilligcentralerna får i sin tur stöd av och , som erbjuder bl.a. utbildningar och konferenser. Ett exempel är Frivilligcentralen som samordnar fri- villigarbetare som t.ex. besöker ensamma äldre för samtal eller promenader, hjälper till i dagverksamheter och läxläsning eller genomför s.k. fixartjänster som byte av glödlampor och gardiner för äldre och personer med funktionsnedsättning. Alla frivilligarbetare erbjuds en grundutbildning , med möjlighet till fortbildning i vissa fall, och handledning vid regelbundna återträffar.11 11 Information hämtad från webbplasterna /, /index.php/startsida, /index.php Förslag om administrativt stöd – arkiveringsmöjlighet på länsnivå I alla län finns s.k. föreningsarkiv eller folkrörelsearkiv, som kan hjälpa till att bevara föreningarnas arkivhandlingar inom respektive län. kan mot en avgift ta hand om arkiv från olika typer av föreningar. ger också kurser i arkivvård och möjliggör för forskare att ta del av de föreningsarkiv som läm- nat sådant medgivande. Utredningen noterar att de möten som utredningen har haft med civilsamhällesorganisationer lokalt och regionalt ofta visar på bristande kunskap om denna möjlighet till arkivering på länsnivå. I några fall har det framförts att arkivering på detta sätt kan innebära problem då det medför att en organisations arkiv geografiskt sett hamnar på en annan ort. Det förefaller i vissa fall finnas en önskan om en större närhet till arkiven än vad länsbaserade arkiv kan erbjuda. Vissa kommuner, som t.ex. kommun, erbjuder också föreningslivet arkivmöjligheter i kommunens regi. Coompanion – regional rådgivning för kooperativa företag Coompanion är företagsrådgivare för de som vill starta koopera- tiva företag och företagsutvecklare för existerande kooperativ. Coompanion erbjuder rådgivning, information och utbildning genom regionala Coompanion-organisationer på 25 platser i hela landet.12 7.4.4Exempel på webbaserad information och stöd i civilsamhällets regi Utredningen noterar också att det finns mycket webbaserad information i civilsamhällets regi. Ett exempel är webbplatsen . Webbplatsen, som drivs av den lokala paraply- organisationen (Ideella föreningars Paraplyorganisa- tion), innehåller bred information om hur man driver en förening. Det finns t.ex. tips på hur man startar en förening, vad stadgarna bör innehålla, var och hur man kan ansöka om bidrag, samt Förslag om administrativt stöd information om att anställa personal. Informationen är fri att användas av alla oavsett om en organisation är medlem i MIP eller inte. Ett annat exempel är webbplatsen som vän- der sig till organisationer som arbetar med att utveckla sin hemort. På webbplatsen finns metoder för att arrangera möten, hitta finan- siering och annat som föreningsaktiva lärt sig genom arbete i lokala utvecklingsgrupper, samhällsföreningar och byalag. Bakom webbplatsen står ska leva, (), Cesam, skolan, Studiefrämjandet och Coompanion. Ett tredje exempel på webbaserat stöd i civilsamhällets regi är olika typer av rekryteringsstöd. Webbplatser som och erbjuder stöd för organisationer som önskar rekrytera såväl volontärer som anställda till ideell sektor. Intresse- organisationen – Idéburna organisationer med social inrikt- ning driver Volontärbyrån och Ideella jobb. 7.5Ett brett och mångfacetterat behov – utredningens analys Utredningen ska enligt sitt uppdrag undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till civilsamhällets organisationer. I detta avsnitt redovisas utredningens analys av behovet. Behovet av stöd har bl.a. diskuterats i utredningens möten med studieförbund, arbetsgivarorganisationer, fackförbund samt med paraplyorganisa- tioner som Föreningar och LSU – Ungdoms- organisationer. Frågan har också återkommande diskuterats med utredningens referensgrupp. Utredningen har och besökt kommuner som , , , och samt och . Vid dessa besök har utredningen bl.a. träffat företrädare för det lokalt och regionalt verksamma civilsamhället (vid besöket i träffade utredningen såväl företrädare för civilsamhället i som företrädare för civilsamhället i regionen). Även vid utredningens besök hos träffade utred- ningen företrädare för organisationer verksamma i länet. Förslag om administrativt stöd besök har utredningen mött en blandning av organisationer, men med viss övervikt för mer etablerade organisationer. Diskussio- nerna har bl.a. handlat om behovet av stöd. Dessutom utgör utredningens enkät till ett urval nystartade organisationer ett underlag för bedömningen av behovet. Enkät- undersökningen genomfördes –genom att en enkät skickade till ett urval organisationer som startat under perio- den 2009−2014. Enkäten skickades till 945 organisationer och 462 svar inkom, något som motsvarar en svarsfrekvens på 49 pro- cent. Enkätens utformning, urval och bortfallsanalys beskrivs när- mare i bilaga 4. 7.5.1Det finns ett behov av administrativt stöd Utredningens material indikerar att det finns ett brett behov av administrativt stöd, som är differentierat och består av många olika delar. Hur behovet ser ut är emellertid inte entydigt i materialet. Utredningens enkät tillmäter t.ex. behovet av information störst vikt, medan utredningens möten med organisationer lokalt och regionalt spontant har fokuserat på ett mer praktiskt stöd utformat efter den enskilda organisationen eller det specifika tillfället. Information och lotsning efterfrågas Utredningens enkätundersökning visar att det hos nystartade orga- nisationer finns ett behov av framför allt information. Enkät- undersökningen (fråga 3 och 8) visar att behovet finns såväl när en organisation ska starta som senare, samt att behovet också ser unge- fär likadant ut vid båda tillfällena. Behovet av information handlar vid starttillfället naturligt nog om sådant som hur man går tillväga för att starta en organisation (anges av som besvarat utredningens enkät). Stöd vid start av en organisation är också något som har efterfrågats vid utredningens möten med civil- samhället lokalt och regionalt. Som beskrivits ovan finns sådan information på vissa kommuners webbplatser. Det finns också vid starten och senare ett stort behov av infor- mation om ekonomiska frågor, dvs. sådant som rör budget, bok- föring och årsredovisning, samt ekonomiska regelverk och skatter Förslag om administrativt stöd (av nystartade organisationer hade detta behov vid starten, och har detta behov ). Två andra områden där det finns ett stort behov är information om olika finansieringsmöjlig- heter, t.ex. vilka bidrag som finns att söka, samt information om arbetsgivarfrågor. av organisationerna hade ett behov av information om finansieringsfrågor vid starttidpunkten och angav ett behov av information om arbets- givarfrågor vid starten. Samma andel anger kvarstående behov på dessa områden efter att man kommit igång. Även vid utredningens besök i olika delar av har det framkommit ett behov av information av olika slag. Vid utred- ningens möten med företrädare för civilsamhället lokalt och regionalt har det lyfts fram ett behov både av information om regelverk som berör eller styr organisationernas verksamhet, och av information om till vilken del i den kommunala förvaltningen som civilsamhället ska vända sig i olika frågor. formuleras behovet som en önskan om en ”lots”-funktion lokalt, dvs. någon form av gemensam ingång i kommunen som sedan kan lotsa organisationen till rätt del av kommunen. Ungefär en fjärdedel () av de organisationer som besvarat utredningens enkät anger att de skulle vara hjälpta av en samlad ingång i kommunen. En sådan samlad ingång för civilsamhället finns t.ex. i och . I , som storleksmässigt är en mindre kom- mun, anser företrädare för föreningsrådet också att en väg in kan underlätta för mindre etablerade organisationers kontakter med kommunen. Utredningen konstaterar mot bakgrund av enkät- resultaten och genomförda kommunbesök att behovet av ”en väg in” eller en lots-funktion således är relativt spritt och kan finnas oavsett storleken på kommunen. Utredningen noterar också att enkätundersökningen indikerar att behovet av information om samt stöd och rådgivning vid del- tagande i offentlig upphandling och valfrihetssystem tycks öka något med en organisations ”ålder” samt att det behovet finns hos av organisationerna. Förslag om administrativt stöd Stöd i praktiska frågor och i utformningen av ansökningar Det finns många gemensamma drag i de behov av administrativt stöd som man från organisationshåll har framfört till utredningen i samband med möten lokalt och regionalt. Vissa typer av praktiska frågor har framförts vid utredningens besök, som tillgången till lokaler (till låg kostnad), hjälp med ekonomihantering, post, arki- vering och liknande. En konkret fråga som utredningen hört vid flertalet möten med lokala och regionala representanter för civil- samhället är att man som organisation ofta behöver hjälp med att ta fram och formulera ansökningar om bidrag på rätt sätt. Även stöd att i efterhand redovisa beviljade bidrag efterfrågas. Det behovet gäller för såväl statliga som kommunala bidrag. Ett exempel på att samla ett sådant praktiskt inriktat stöd är föreningsdrivna föreningscenter (se avsnitt 7.4.3). Även utredningens enkätundersökning pekar på ett visst behov av stöd och rådgivning när det gäller hantering av bidrag, ett behov som ungefär tre av tio nystartade organisationer anger. En lägre andel anger att de har behov av praktiskt stöd i form av lokal och för att hantera det administrativa runt en organisation (utskick, medlemsregister, löne- och fakturahantering, arkivering m.m.). Det efterfrågas av en lika stor andel av organisationer vid start som senare (). I viss mån har också behovet av kompetensutveckling för före- ningsfunktionärer lyfts fram i utredningens diskussioner med lokala och regionala företrädare för civilsamhället samt i enkät- svaren. Av enkäten framgår att ungefär en femtedel () skulle vara hjälpta av utbildningar i föreningskunskap, ekonomi- hantering och olika funktionärsroller. Vid utredningens möten med lokalt och regionalt aktiva företrädare för civilsamhället är det fram- för allt rollen som kassör som förefaller vara problematisk och där det lokalt ofta finns problem att rekrytera till just det uppdraget. Vart vänder sig civilsamhället för information och stöd? Utredningen har i enkäten ställt frågor om varifrån organisationer hämtar sin information vid starttillfället och . Vid starttillfället (fråga 4) är den vanligaste informations- och stödkällan andra organisationer som man har kontakt med (), tätt Förslag om administrativt stöd följt av statliga myndigheter (). Fritextsvaren visar att är den statliga myndighet som flest söker information från. Även och är exempel på ofta an- givna myndigheter. Cirka en fjärdedel av organisationerna hämtade information från privata aktörer, t.ex. revisionsbyråer (), från kommunen () eller från riks- eller paraplyorganisa- tion som organisationen tillhör (). Ungefär lika många () anger ”annat” och av fritextsvaren framgår att man bl.a. söker information på internet eller att man använder sig av erfarenheterna i det personliga nätverket. av organisa- tionerna har vid starten hämtat information och/eller stöd från en arbetsgivarorganisation. Av enkätsvaren (fråga 9) är det tydligt att civilsamhällets organi- sationer efter starten främst hämtar sin information och sitt stöd från civilsamhället. Ungefär fyra av tio organisationer får informa- tion från andra organisationer som man har kontakt med (39 pro- cent) och från riks- eller paraplyorganisationer som man tillhör (). Även privata aktörer, som revisionsbyråer, är en viktig informationskälla, som anges av lika stor andel (). Därefter kommer kommunen och statliga myndigheter (30 respek- tive ) samt arbetsgivarorganisationer (). En jämförelse av svaren visar således att civilsamhällets organisa- tioner hämtar information och stöd från samma källor när organi- sationen startas som . I vilken utsträckning som olika källor används skiljer sig däremot något, då bl.a. statliga myndigheter tycks minska något i betydelse och privata aktörer tycks öka. Även riks- och paraplyorganisationernas andel som informations- och stödkälla förefaller öka . Utredningen noterar också att var femte organisation som besvarat enkäten, efter starten vänder sig till en arbetsgivarorganisation. Det kan tyckas vara en låg andel eftersom enkäten också visar att av organisa- tionerna anger att man har ett behov av information i arbetsgivar- frågor. Utredningens möten med civilsamhället lokalt och regionalt stödjer den bild som enkätundersökningen ger. Civilsamhällets organisationer får ofta stöd från sin paraply- eller riksorganisation men också från kommunen där man är verksam. Förslag om administrativt stöd Det tar tid att finna befintlig information Utredningen har i enkäten ställt frågor om organisationerna har funnit det stöd som man sökt. De absolut flesta organisationerna fann den information och/eller det stöd som de behövde vid starten – det är som anger att de inte fann det de sökte (fråga 5). anger dessutom att de utan problem fann efterfrågad information och stöd. Ungefär hälften, , anger däremot att det tog tid innan de fann det de behövde. Utredningen drar därför slutsatsen att det finns en för- bättringspotential vad gäller tillgängligheten och utformningen av information och stöd till organisationer som ska starta. Enkätundersökningen (fråga 10) visar att organisationernas behov av information och stöd uppfylls; anger att be- hovet inte alls uppfylls. Enkätsvaren visar dock på utrymme för förbättring även i denna del då en lika stor andel () anger att behovet uppfylls i liten grad som i hög grad. Mot bakgrund av detta drar utredningen slutsatsen att det inte behövs några stora förändringar i den befintliga informationen. upplever organisationerna att det tar tid att finna det man söker. Förbättringar av information och stöd kan därmed bidra till att underlätta både för de organisationer som anser att beho- vet inte uppfylls och för de organisationer som ser sitt behov till liten grad uppfyllt. Sammantaget motsvarar det hälften av organisa- tionerna som besvarat utredningens enkät. Bristen på information och stöd tar tid från verksamheten Till viss del möts behovet av information och stöd av det som tillhandahålls av civilsamhällets organisationer, kommuner, statliga myndigheter och privata aktörer men utredningens enkätundersök- ning visar att det finns förbättringsmöjligheter vad gäller informa- tion och stöd. Ett skäl till denna bedömning är att av de organisationer som besvarat enkäten anger att bristen på information och stöd negativt påverkar deras verksamhet (fråga 12). Utredningen noterar också att associationsformen ”ideella före- ningar” i större utsträckning anser att bristen på information och/eller stöd negativt påverkar organisationen och verksamheten. Detta anges av nästan hälften av de ideella föreningarna (, Förslag om administrativt stöd en statistiskt säkerställd avvikelse). Eftersom ideella föreningar är den i särklass vanligaste organisationsformen inom civilsamhället anser utredningen att enkätsvaren i denna del ytterligare förstärker behovet av information och stöd till civilsamhället. De organisationer som i sina enkätsvar har angett att bristen på information och/eller stöd påverkar organisationen och den verk- samhet som bedrivs negativt, har också fått ange på vilket sätt det påverkar. Bilden som framträder i fritextsvaren är mycket entydig: bristen på information och stöd innebär att tid tas från verk- samheten till att söka information eller till administrativa uppgifter. Det innebär enligt utredningens enkät att det t.ex. blir färre aktiviteter och svårare att hinna med att utveckla verksamheten. Av fritextsvaren framgår också att bristen på information och stöd gör att civilsamhällets organisationer upplever en osäkerhet och en rädsla att göra fel. Önskemål för att möta behoven Utredningen har i enkätundersökningen till nystartade organisa- tioner frågat vilka möjliga insatser som organisationerna skulle vara hjälpta av. De åtgärder som främst förs fram i svaren är en webb- plats som samlar information från olika källor (anges av av de svarande), en samlad ingång/kontaktpunkt i kommunen för kommunala frågor som rör organisationer () samt prak- tisk rådgivning och handledning i konkreta fall, t.ex. utformning av ansökningar (). 7.5.2Befintlig information och befintligt stöd är ibland svår att finna Det har inte framförts någon kritik mot den information och det administrativa stöd som finns, förutom att vissa organisationer upplever att informationen och stödet är svårt att finna och därmed ta del av. Kritik har framförts mot hur informationen rubriceras, där rubriker som ”företag” och liknande inte upplevs som naturliga för civilsamhällets organisationer att söka under. Utredningens slutsats är att mängden informations- och stöd- källor gör det svåröverskådligt vilken information och vilket stöd Förslag om administrativt stöd som faktiskt finns. Det ställer i sin tur stora krav på den enskilda organisationen, eller för den som vill starta en organisation, att ha kunskap om vart man ska vända sig med olika frågor. En konse- kvens av detta kan bli att information och stöd som finns kanske inte används eller att det, som utredningens material visar, innebär att sökandet efter administrativt stöd tar tid från organisationens verksamhet. Sammantaget indikerar det, enligt utredningen, ett behov av någon form av samordning av befintlig information och stöd, i syfte att bättre tillgängliggöra det för en större del av civil- samhället. Det lokala och mer praktiskt inriktade stöd som finns varierar, kanske av den anledningen att civilsamhällets behov också varierar. Det gör det svårare att möta kraven med en modell för lokalt stöd som ska implementeras överallt. Utredningen ser en stor risk att en sådan standardiserad lokal modell skulle bli svår att anpassa till civilsamhällets skiftande behov. 7.5.3Stöd behövs i avgörande skeden Utredningen har ovan konstaterat att det finns mycket information och stöd som ges av olika parter. Det finns inte heller någon om- fattande kritik mot det administrativa stöd som finns, förutom att det i vissa fall tar tid att finna. Trots det stöd som finns, framträder ett spretigt behov i utredningens material. I utredningens kontak- ter med civilsamhällets organisationer har det också framkommit att det är nya respektive mindre organisationer som har störst behov av information och stöd (jämför avsnitt 4.3). Mot den bakgrunden finns det anledning att i analysen göra överväganden om vad som är verkliga behov och vad som är mer av önskemål. Med verkligt behov avser utredningen behov som upp- står när man inom civilsamhället överväger att så att säga ”ta nästa steg”. Det kan t.ex. handla om när ett antal personer önskar starta en ny organisation, eller när man överväger att gå från en icke-formali- serad till en formaliserad organisationsform inom civilsamhället.