sou · H4B350 · 2016-08-17 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att föreslå de åtgärder som behövs för att genomföra sjöfolksdirektivet i svensk rätt. blev docenten i civilrätt vid förordnad att vara särskild utredare. Som experter att biträda utredningen förordnades departementssekreteraren , kvalificerade handläggaren , numera Román, Arbetsförmedlingen, och sakhandläggaren , Transportstyrelsen. Som sekreterare i utredningen anställdes hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet . Utredningen får härmed överlämna betänkandet Genomförande av sjöfolksdirektivet, SOU 2016:50. Utredningens uppdrag är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1974:13) om vissa 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ............................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om 1.4Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)................................................................................ 1.5Förslag till ändring i lagen (2011:427) om europeiska Sjöfarts- och fiskerinäringen ....................................... Sjöfartsnäringen och sjöfartspolitiken................................... Fiskerinäringen och fiskepolitiken ........................................ 4.2 Syftet med sjöfolksdirektivet................................................. Stärkta rättigheter för sjöfolk................................. 4.3 Närmare om innehållet i direktivet ....................................... Löneskyddet för fiskare utsträcks.......................... Sjöfolk ska omfattas av samrådsdirektivet............. Sjöfolk ska omfattas av företagsrådsdirektivet...... Sjöfolk ska omfattas av uppsägningsdirektivet ..... 4.3.5Sjöfolk ska omfattas av Genomförande av direktivet ........................................ Den grundläggande systematiken bevaras ............................ Svenskflaggade fartyg omfattas ............................................. Löneskydd för fiskare ................................................. Organiseringen av fiskerinäringen......................................... Syftet med löneskyddet .......................................... Vem omfattas av löneskyddet?............................... Handläggningen av lönegarantiärenden................. Behöver lönegarantilagen ändras? Information och samråd.............................................. Information och samråd i svensk rätt.................................... Information och förhandling enligt MBL.............. Lagen om europeiska företagsråd........................... Särskilt om sjömanslagen ........................................ Behöver MBL förtydligas? Behöver lagen om europeiska företagsråd förtydligas? Planering av och deltagande i företagsrådsmöten................. Förfarandet vid arbetsbrist i svensk rätt................................ Förhandling och information enligt MBL ............. Varsel till Arbetsförmedlingen ............................... Övergång av verksamhet i svensk rätt ................................... Behöver MBL och LAS förtydligas?...................................... Behöver främjandelagen kompletteras?................................. 8.8Behöver bestämmelserna om verksamhetsövergång i Hänvisning till EU-rättsakter....................................... Genomförande av förslagen ........................................ Näringslivet och enskilda ....................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:13) om vissa Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet............................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) ............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:427) om Bilaga 2 Direktiv (EU) 2015/1794 (sjöfolksdirektivet)........... Bilaga 3 Direktiv /94/EG (lönegarantidirektivet)............ Bilaga 4 Direktiv /38/EG (företagsrådsdirektivet) .......... Direktiv /14/EG (samrådsdirektivet) ................. Direktiv /59/EG (uppsägningsdirektivet).............. Direktiv /23/EG (företagsöverlåtelsedirektivet)..................................... Sjöfolksdirektivet (EU) 2015/1794 ändrar bestämmelser i fem befintliga arbetsrättsliga direktiv. Det handlar om för arbetsrätten tre centrala områden: löneskydd, arbetstagares rätt till information och samråd med arbetsgivare och uppsägningsskydd, där olika kategorier av arbetstagare inom sjöfartssektorn (sjöfolk) har kunnat undantas från tillämpningen av direktiven. Direktivet tar i huvudsak sikte på att sjöfolk ska omfattas av direktivens tillämpningsområde. Syftet med ändringarna är att stärka skyddet för arbetstagare oavsett vilken sektor de arbetar i, att säkerställa att liknande villkor gäller mellan medlemsstaterna och att leva upp till de rättigheter som läggs fast i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. har vid genomförandet av de fem aktuella direktiven inte infört några undantag för sjöfolk. De sjöfolksdirektivets bestämmelser som utvidgar det unionsrättsliga tillämpningsområdet på så sätt att också vissa kategorier av arbetstagare till sjöss – ombordanställda inom handelsflottan och fiskerinäringen – omfattas kräver enligt utredningens bedömning inte ändringar i lag, utöver när det gäller vissa hänvisningar till EU-rättsakter. Inte heller kräver bestämmelsen om anmälan till myndighet i flaggstaten någon ändring. Utredningen föreslår dock en regel i lagen (2011:427) om europeiska företagsråd, om att möten med ett förhandlingsorgan eller europeiskt företagsråd om möjligt ska planeras så att ledamot som har befattning ombord kan delta på mötet. Utredningen föreslår att hänvisningar till EU-rättsakter i de lagregler som genomfört de aktuella direktiven uttryckligen ska ange att det är direktiven i dess respektive lydelse enligt sjöfolksdirektivet som avses. Utredningens förslag föreslås träda i kraft . lag om ändring i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder att 25 § ska ha följande lydelse. Regeringen eller, efter rege- Regeringen eller, om rege- ringens bestämmande, Arbetsför- ringen bestämmer det, Arbetsför- medlingen får föreskriva undan- medlingen får föreskriva undan- tag från 1–12 §§ samt meddela 1–12 §§ och närmare föreskrifter för tillämp- närmare föreskrifter för tillämp- ningen av dessa bestämmelser. ningen av dessa bestämmelser. Sådana undantag eller föreskrif- Sådana undantag eller föreskrif- ter får dock inte innebära att ter får dock inte innebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av rådets direktiv som följer av rådets direktiv 98/59/EG av 98/59/EG av om tillnärmning av medlems- om tillnärmning av medlems- staternas lagstiftning om kollek- staternas lagstiftning om kollek- 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, i den ursprungliga lydelsen (EUT L 263, 8.10.2015, s. 1, Celex 32015L1794). 2Senaste lydelse 2007:401. enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs3 i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet att 4 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att rättighet eller skyldighet enligt denna lag upphävs eller inskränks. Genom ett kollektivavtal får det dock göras avvikelser från 11, det dock göras avvikelser från 11, stycket, 21, 22 och 28 §§, tredje meningen, 33–40 §§, tredje meningen, 33–40 §§, andra stycket samt 64 och 65 §§. andra stycket samt 64 och 65 §§. att mindre förmånliga regler skall att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än tillämpas för arbetstagarsidan än som följer av rådets direktiv som följer av rådets direktiv 75/129/EEG av 98/59/EG av om 1975, 77/187/EEG av den 14 och 92/56/EEG av lagstiftning om kollektiva uppsäg- ningar eller av rådets direktiv 2001/23/EG av om tillnärmning av medlems- staternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid över- eller delar av företag eller verksam- heter, båda i lydelsen av Europa- 3Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, i den ursprungliga lydelsen (EUT L 263, 8.10.2015, s. 1, Celex 32015L1794). 4Senaste lydelse 2005:392. (EU) 2015/1794 av 2015 om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk. I ett kollektivavtal får det också föreskrivas längre gående fredsplikt än som anges i 41, 41 a, 41 b och 44 §§ eller ett längre gående skadeståndsansvar än som följer av denna lag. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs5 i fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd att 2 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om det i en annan lag eller i en förordning som har meddelats med stöd av en lag finns särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, ska dessa föreskrifter gälla. Ett avtal är ogiltigt i den mån det upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom ett kollektivavtal får det göras avvikelser från 5–6, 22 och 25–27 §§. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, krävs dock att det mellan parterna i andra frågor gäller ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en sådan organisation eller att ett sådant kollektivavtal tillfälligt inte gäller. Under samma förutsättning är det också tillåtet att genom ett kollektivavtal bestämma den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 §. Genom ett kollektivavtal som Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en har slutits eller godkänts av en får det även göras avvikelser från får det även göras avvikelser från 11, 15, 21, 28, 32, 33, 40 och 11, 15, 21, 28, 32, 33, 40 och Det är också tillåtet att Det är också tillåtet att genom ett sådant kollektivavtal genom ett sådant kollektivavtal 1. från 6 b–6 e §§ under förut- 1. från 6 b–6 e §§ under förut- sättning att avtalet inte innebär sättning att avtalet inte innebär att mindre förmånliga regler ska att mindre förmånliga regler ska 5Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, i den ursprungliga lydelsen (EUT L 263, 8.10.2015, s. 1, Celex 32015L1794). 6Senaste lydelse 2016:248. – rådets direktiv /23/EG – rådets direktiv /23/EG lagstiftning om skydd för arbets- lagstiftning om skydd för arbets- tagares rättigheter vid överlåtelse tagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter delar av företag eller verksam- delar av företag eller verksam- heter, i den ursprungliga lydelsen, heter, i lydelsen enligt Europa- (EU) 2015/1794 av 2015 om ändring av Europa- 2008/94/EG, 2009/38/EG 2002/14/EG samt rådets direktiv 98/59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, eller – rådets direktiv /533/EEG – rådets direktiv /533/EEG arbetsgivares skyldighet att upp- arbetsgivares skyldighet att upp- lysa arbetstagarna om de regler lysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställ- som är tillämpliga på anställ- förhållandet, i den ursprungliga förhållandet, i den ursprungliga 30 a §, 30 a §, besked enligt 15 §, och besked enligt 15 §, och 3. från 30, 30 a och 31 §§, när 3. från 30, 30 a och 31 §§, när det gäller den lokala arbetstagar- det gäller den lokala arbetstagar- Avtal om avvikelser från 21 § får träffas även utanför kollektivavtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av fjärde stycket har träffats för verksamhetsområdet ska tillämpas. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt tredje eller fjärde stycket får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs7 i fråga om lönegarantilagen (1992:497) att 1 § ska ha följande lydelse. Staten svarar enligt denna lag Staten svarar enligt denna lag fordran (statlig lönegaranti) hos fordran (statlig lönegaranti) hos eller i ett annat nordiskt eller i ett annat nordiskt (1996:764) om företagsrekon- (1996:764) om 3. i ett annat land i Euro- 3. i ett annat land i Euro- peiska unionen (EU-land) eller peiska unionen (EU-land) eller än är föremål för ett än är föremål för ett avses i artikel 2.1 i Europa- avses i artikel 2.1 i Europa- parlamentets och rådets direktiv parlamentets och rådets direktiv 2008/94/EG av 2008/94/EG av 2008 om skydd för arbetstagare 2008 om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens. vid arbetsgivarens insolvens, i tets och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av 7Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, i den ursprungliga lydelsen (EUT L 263, 8.10.2015, s. 1, Celex 32015L1794). 8Senaste lydelse 2009:1442. om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk. Denna lag träder i kraft . ändring i lagen (2011:427) om europeiska företagsråd Härigenom föreskrivs9 i fråga om lagen (2011:427) om europeiska företagsråd dels att 5, 12 och 47 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 27 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller när gemenskapsföretaget eller det kontrolle- rande företaget i en företagsgrupp har sitt säte i . eller det kontrollerande före- eller det kontrollerande före- taget i en företagsgrupp inte har taget i en företagsgrupp inte har sitt säte i någon EES-stat, gäller sitt säte i någon EES-stat, gäller 1. gemenskapsföretaget eller 1. gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget har det kontrollerande företaget har utsett en filial eller ett företag i utsett en filial eller ett företag i att svara för de förpliktel- att svara för de förpliktel- ser som följer av Europaparla- ser som följer av Europaparla- 2009/38/EG av 2009/38/EG av om inrättande av ett europeiskt om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i företagsråd eller ett förfarande i av gemenskapsföretag för in- av gemenskapsföretag för in- formation till och samråd med formation till och samråd med arbetstagare, i lydelsen enligt direktiv (EU) 2015/1794 av den 9 Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk, i den ursprungliga lydelsen (EUT L 263, 8.10.2015, s. 1, Celex 32015L1794). 2008/94/EG, 2009/38/EG 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, 2. det inte har utsetts någon 2. det inte har utsetts någon verksamhet eller något företag i verksamhet eller något företag i någon EES-stat att svara för någon EES-stat att svara för 2009/38/EG och den filial eller det kontrollerade företag som 2009/38/EG, i lydelsen enligt har flest arbetstagare inom EES direktiv (EU) 2015/1794, och den filial eller det kontrollerade företag som har flest arbets- tagare inom EES finns i . Bestämmelserna i 18 § om informationsskyldighet för filialer och kontrollerade företag i , i 24, 25 och 38–40 §§ om hur arbetstagarrepresentanter från ska utses och i 56 § om skydd för arbetstagarrepresentanter gäller oavsett var gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp har sitt säte. Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får det göras avvikelser från denna lag. Avvikelser får dock inte göras Avvikelser får dock inte göras om avtalet innebär att mindre om avtalet innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än som följer för arbetstagarsidan än som följer av direktiv /38/EG. direktiv /38/EG, i lydelsen rådets direktiv (EU) 2015/1794. Förhandlingsmöten ska om möjligt planeras så att ledamot, eller suppleant, som har befattning ombord på fartyg kan delta på mötet. Vid behov ska övervägas att genomföra mötet med hjälp av teknik för deltagande på distans. Det europeiska företagsrådet har rätt till minst ett möte med gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp och till att då få information och samråda om utvecklingen i gemenskapsföretagets eller företagsgruppens affärsverksamhet och om dess framtidsutsikter. Möten ska om möjligt planeras så att ledamot, eller suppleant, som har befattning ombord på fartyg kan delta på mötet. Vid behov ska övervägas att genomföra mötet med hjälp av teknik för deltagande på distans. Inför mötet ska gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget ge företagsrådet en skriftlig rapport om det som mötet ska handla om. Denna lag träder i kraft . Direktivet (EU) 2015/1794 av om ändring av och rådets direktiv /94/EG, 2009/38/EG och 2002/14/EG samt rådets direktiv /59/EG och 2001/23/EG, vad gäller sjöfolk1 (sjöfolksdirektivet) har som grundläggande syfte att utjämna vissa rättsliga skillnader mellan sjöfolk och andra kategorier av arbetstagare. Det sagda gäller i fråga om löneskydd, rätten till information och samråd samt uppsägningsskydd. Närmast är det fråga om att de undantagsbestämmelser som föreskriver att direktiven inte ska tillämpas i fråga om sjöfolk respektive de bestämmelser som möjliggör för medlemsstaterna att undanta sjöfolk från tillämpningen av direktivens bestämmelser utgår. Sjöfolksdirektivet trädde i kraft och ska vara genomfört i medlemsstaterna . beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bedöma i vilken omfattning sjöfolksdirektivet motiverar författningsändringar samt vid behov utarbeta de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till direktivet. I uppdraget ingick även att se över lagstiftningen med hänsyn till de nya anvisningar som gäller för hänvisningar till EU- rättsakter samt lämna nödvändiga författningsförslag med anledning av dessa. Uppdraget skulle redovisas . 1 EUT L 263, 8.10.2015, s. 1 (Celex 32015L1794). Arbetet har bedrivits i nära samråd med de av regeringen utnämnda experterna. Utredningen har sammanträtt vid sammanlagt tre tillfällen samt kallat till en hearing om arbetsförhållandena inom sjöfarten och yrkesfisket. Utredningen har även följt arbetet inom beträffande ändringarna av sjöarbetskonvention och översynen av lex . Detsamma gäller i fråga om arbetet inom Europeiska unionen avseende ändringar av och rådets direktiv (2002/14/EG) av om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (samrådsdirektivet). 3 Sjöfarts- och fiskerinäringen Den internationella sjöfarten är av avgörande betydelse för världshandeln. av de varor som omsätts i världshandeln transporteras med fartyg.1 Under har den sjöburna handeln nära nog fyrdubblats. Utvecklingen är särskilt påtaglig efter år 2005.2 En alltmer omfattande världshandel och mobilitet kan förväntas innebära ett fortsatt ökat transportbehov och därmed tillväxt inom sjöfartssektorn i världen.3 Det råder en mycket hård konkurrens inom den transoceana sjöfarten. Rederierna agerar på en utpräglat internationell marknad med små marginaler. Eftersom bemanningskostnaderna är en stor del av kostnaderna som varierar med registreringslandet har detta inneburit att allt fler rederier flaggat ut fartyg till länder som erbjuder lägre arbetskraftskostnader. av världshandelsflottan är registrerad i andra länder än de från vilka fartygen kontrolleras. De största fartygsregistren är de i , och som mer än hälften av världshandelsflottan kontrolleras av rederier i , , , och . Tendensen gör sig gällande också i . Mätt i kapacitet för av den svenskkontrollerade handelsflottan utländsk flagg.4 Den omfattande utflaggningen av fartyg har inneburit att även sjöarbetsmarknaden har internationaliserats. En stor andel av den dryga miljon sjömän som finns i världen rekryteras från 1SWD(2013)462final EN, s. 16. 2Trafikanalys, rapport 2016:1, Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation, s. 9. 3Regeringskansliet 2015, En svensk maritim strategi, s. 7 och 35. Fram bedöms exempelvis sjötransporterna öka med globalt. 4Trafikanalys, rapport 2016:1, Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation, s. 9-11. Economics, Svensk sjöfarts konkurrenssituation (för Trafikanalys) 2012, s. 22-23. lågkostnadsländer som exempelvis . Detta är möjligt genom att flaggstater som exempelvis och har en liberal arbetslagstiftning som tillåter anställning av utländsk arbetskraft ombord på lokala villkor. I praktiken anställs sjömännen ofta av bemanningsagenter i det egna hemlandet. I syfte att värna sjömäns sociala rättigheter har den Internationella arbetsorganisationen (, ) länge arbetat med att anta konventioner på det sjöarbetsrättsliga området. fungerar Sjöarbetskonventionen (Labour Convention, MLC) som det viktigaste instrumentet på området. har ratificerat konventionen. MLC har fått stor genomslagskraft genom att den omfattas av systemet med hamnstatskontroller, vilket för sker inom ramen för det så kallade Memorandum of Understanding (MoU).5 Konventionen kräver att större fartyg i internationell fart eller i inrikes fart i annat land än flaggstaten ska vara utrustade med ett sjöarbetscertifikat, som visar att fartyget uppfyller konventionens krav. Vid en hamnstatskontroll måste certifikatet kunna uppvisas. Fartyg som uppvisar brister kan beläggas med kvarstad.6 antas omkring 345 000 personer vara sysselsatta till sjöss inom den europeiska sjöfarten. Handelsflottan är, sett till antalet anställda, störst i och (båda med över 40 000 ombordanställda), följda av , , , och (med över 20 000 anställda vardera i sektorn). har till kommissionen rapporterat in cirka 14 000 anställda.7 Enligt sjömansregistrets mönstringsstatistik fanns det även cirka 3 800 personer av annan nationalitet anställda ombord på svenskflaggade fartyg. I statistiken ingår inte svenska medborgare som arbetar ombord på svenskkontrollerade fartyg under främmande flagg.8 Nästan hälften av alla sysselsatta inom den svenska handelsflottan arbetar ombord på passagerarfärjor.9 Sjömännen är en liten grupp sett till det totala antalet anställda inom svenskt näringsliv. 5Paris MoU är en mellanstatlig överenskommelse. Motsvarande finns för flera regioner, till exempel MoU, MoU och Indian . 6Se om 2006 års sjöarbetskonvention och om fartyg som omfattas prop. 2011/12:35 s.51 ff. 7SWD(2013)462final, s. 22. 8Tillväxtanalys, rapport 2010:03, Sveriges sjöfartssektor, s. 49. 9Tillväxtanalys, rapport 2010:03, Sveriges sjöfartssektor, s. 46. det totala antalet anställda inom det privata näringslivet. Det kan jämföras för anställda inom järnvägssektorn, inom luftfarten och inom åkerinäringen.10 Europeiska unionen har engagerat sig i sjöfartsfrågor inom ramen för den integrerade havspolitiken.