sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Det finns många exempel på att akademisk forskning legat till grund för teknologiska genombrott som sedan har omvandlats till kommersiella applikationer i företag. Ett ofta citerat exempel på hur näringslivet och den akademiska forskningen sam- arbetar är den amerikanska kemikoncernen finansiering av forskning om s.k. super-polymerer. Forsk- ningen om super-polymerernas egenskaper ledde Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 fram till en kommersiellt mycket framgångsrik applikation: nylonet. (1998) kommer fram till att i genomsnitt 13–(beroende på tidsperioden) av alla produktinnovationer och 10–av alla processinnovationer inom forsknings- intensiva branscher (läkemedel, metaller, informationsteknologi etc.) i –1994 inte skulle ha blivit av (med mindre än att det hade tagit betydligt ) utan resultat från akademisk forskning. För att ta fram innovationer måste företagen investera både i företagsspecifik FoU och generisk FoU, dvs. metoder och teknologi som kan användas i tillämpningar av flera företag eller branscher. Externa resurser i form av universitetsbaserad forskning kan fungera som ett substitut för generisk forskning (, 2003). Företagen kan sedan anpassa de resurser som den akademiska forskningen erbjuder så att företagens kapacitet att ta fram nya produkter och utveckla ny teknologi ökar. De resurser som universiteten och forskningsinstitutioner på så vis tillhanda- håller kan dels vara metoder och kunnande (know-how) som kan öka produktiviteten i företagens egna resurser, inte minst hos dem som arbetar i företagens FoU-avdelningar, dels genom nya material eller tjänster (t.ex. landvinningar inom informationsteknologi) som kan komplettera och öka värdet på företagets egna innovationer. Förutom att de forskningsresultat som genereras inom univer- siteten kan användas av företag för att utveckla kommersiellt gångbara produkter och processer, kan akademisk forskning också mer direkt generera innovationer genom att forskare själva patenterar och kommersialiserar sina upptäckter. Universitet och företag kan också samarbeta i mer eller mindre formaliserade projekt i syfte att ta fram nya produkter eller processer. Kommersiellt gångbar forskning kan också knoppas av från universiteten och bli fristående innovationsföretag. 5.4.1Universitet viktiga(-re) för innovationer i företag Universitetens viktiga roll för innovationer i företag bekräftas av företagen själva. Block och (2008) redovisar data över innovationer från som visar att 1971 svarade den privata Bilaga 8 till LU15 Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer sektorn för av innovationerna.116 var mot- svarande andel . Om dessa resultat är representativa för hur innovationer generellt kommer till, pekar det på en betydande roll för offentligt finansierad forskning och forskningssamarbete mellan offentliga forskningsinstitutioner och företagen.117 Europeiska kommissionens s.k. Innobarometer, en opinionsun- dersökning där företag och allmänheten får svara på frågor kopplade till innovationspolitik, redovisar hur viktiga olika aktörer inom och utanför företagen är för att ta fram innovationer. Enligt upplaga av Innobarometern (Europeiska kommissionen, 2014b), är svenska företag, tillsammans med danska och finska företag, de som anser att universitet och forskningsorganisationer har bidragit mest till företagets innovationer . Av de svarande företagen i anger att universite- ten/forskningsorganisationerna har bidragit till innovationerna, att jämföras för för USA.118 Av de svenska företagen anger också att den offentliga sektorn har bidragit till att ta fram innovationerna. Det ska jämföras med genomsnittet för EU28 på och i . I uppger av de svarande företagen att den offentliga sektorn bidragit.119 (2014) gör en genomgång av de 100 viktigaste innovationerna i och finner att av dessa innovationer har skapats av uppfinnare som är anställda vid företag, varav enskilda uppfinnare har utvecklat av dem och akademin står för resterande 20 procent.120 Detta indikerar således en större roll för den privata sektorn i jämfört med . 116Data över innovationer är en sammanställning av ett urval av de hundra innovationer som tidskriften rankar som de mest betydelsefulla . 117Branstetter och Ogura (2005) ger stöd för detta resultat. De kommer fram till att det i blivit vanligare att företagspatent citerar akademiska forskare. De finner också att detta resultat till stor del hänger samman med framväxten av bioteknik som ett viktigt forskningsfält och tillika ett område där många innovationer genererats. 118I angav (7/27) av de företag som angivit att universite- ten/forskningsorganisationerna bidragit till innovationerna, att bidraget var ”stort”. Motsvarande andel för EU28 var (3/17) och i (3/11). 119I angav (5/24) av de företag som angivit att den offentliga sektorn bidragit till innovationerna, att bidraget var ”stort”. Motsvarande andel för EU28 var (4/20), i (8/37) och i (6/25). 120Sandströms studie visar också att innovationers uppkomst verkar skilja sig en hel del mellan olika branscher. Universitet och forskningsinstitut bidrar till en stor andel av innovationerna inom exempelvis vård och hälsa. Inom verkstad, bygg, telekom och IT har de en betydligt mer begränsad roll. Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 Akademisk forskning har en positiv effekt på FoU och innovationer i företag Offentligt finansierad och utförd akademisk forskning torde i de flesta fall stimulera FoU och innovationer i företagen. Akademisk forskning utgör en slags infrastruktur – i likhet med traditionell infrastruktur som vägar, järnvägar etc. – som inte företag ensamma kan få lönsamhet i eftersom det är svårt att ta betalt för de tjänster som forskningen genererar. Icke desto mindre kan offentligt finansierad akademisk forskning bidra till att öka konkurrensen om knappa resurser, vilket via pris- och lönebildningseffekter, leder till en undanträngning av privat forskning.121 Den troliga effekten är dock att den högre lönsamheten inom företagens FoU-verksamhet lockar till sig kvalificerad personal från universiteten. Givetvis förutsätter en positiv effekt av akademisk forskning på företagens FoU och innovationer, att den akademiska forskningen håller tillräckligt hög kvalitet. Det finns förhållandevis få empiriska studier som explicit analyserar effekterna på FoU och innovationer i företag av akade- misk forskning, dvs. forskning som också utförs av den offentliga sektorn (eller i alla fall av icke-vinstdrivande institutioner). I den genomgång av 35 studier av hur offentliga FoU-utgifter (i vid mening) påverkar privata företags FoU-investeringar som m.fl. (2000) gör, finns det sammanlagt fyra studier som explicit belyser effekterna av offentligt finansierad och utförd akademisk (grund-)forskning. Dessa studier finner i samtliga fall att de offentliga resurserna som satsas på akademisk forskning stimulerar FoU i de privata företagen. Guellec och van Pottelsberghe de la Plotterie (2000) finner emellertid, i en studie av 17 –1996, att offentligt utförd FoU har en negativ 121 (2014) visar i en teoretisk modell att offentligt finansierad grundforskning och FoU i företagen är komplement upp till en viss nivå på grundforskningen. Därefter övergår grundforskningen till att minska företagens FoU. Relationen mellan den offentligt finansierade forskningen och företagens FoU får därmed formen av ett uppochnervänt ”U”. Mekanismen bakom resultatet är den att grundforskningen till en början erbjuder företagen nya teknologiska möjligheter, vilket ökar avkastningen på deras egna FoU-investeringar. Men, ju mer staten ökar utgifterna för grundforskningen desto fler företag lockas in på marknaden och börjar konkurrera med de företag som fanns där från början. De etablerade företagen blir därmed mindre intresserade av att investera i FoU eftersom vinsterna ska delas med allt fler konkurrenter. Vid tillräckligt höga nivåer på utgifterna för grundforskningen dominerar den senare ”konkurrenseffekten” och företagens aggregerade FoU-investeringar minskar. Bilaga 8 till LU15 Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer effekt på företagens FoU. Till viss del är det försvarsforskning som ger upphov till denna negativa effekt. Men, även när författarna tar hänsyn till omfattningen av försvarsforskning erhålls ingen positiv effekt av offentligt finansierad och utförd FoU. Jaumotte och Pain (2005) drar i stället slutsatsen att forskning utanför näringslivet är en viktig bestämningsfaktor för företagens FoU och innovationer. (2006) finner också att offentligt finansierad och utförd FoU har en positiv effekt på företagens FoU-investeringar i OECD- länderna. I synnerhet är det FoU vid universiteten som har en stimulerande effekt på FoU i näringslivet. Betydelsen av universiteten för FoU och innovationer i företag kan också ringas in genom att beräkna storleken på de över- spillningseffekter som kan uppstå av att företag befinner sig geografiskt nära universitetsmiljöer. De flesta företag har en drivkraft att koncentrera sin verksamhet nära likartade företag eller till företag som tillhandahåller viktiga insatsvaror- och tjänster. Naturliga faktorer, såsom tillgång till en hamn eller en viss typ av råvara, kan driva fram en geografisk koncentration – agglomeration – av ekonomisk aktivitet, s.k. kluster. En modernare förklarings- faktor bakom vissa företags klusterbildning är tillgången till akademisk forskning av hög kvalitet. Den geografiska närheten till universitet ger upphov till överspillningseffekter som sprids, exempelvis genom att forskare rör sig mellan akademi och företagen. Resultaten från studier som försöker uppskatta överspillnings- effekterna mellan universitet och företag, indikerar att företagens FoU, gynnas av att vara lokaliserade nära universitet som bedriver avancerad forskning. Effekterna är större inom högteknologi- branscher som läkemedel.122 Styrkan i den positiva effekten av närhet till akademisk forskning för företagens FoU och innovationer varierar emellertid mellan studier. Även i detta fall är det svårt att isolera den kausala, ”behandlingseffekten” av att företag är lokaliserade nära universitet. Studier som på olika sätt försöker utnyttja exogena faktorer som påverkar universitetens forskningsresurser (t.ex. lagstiftningsförändringar eller tillgångs- 122 Jaffe (1989) och Acs, Audretsch och (1992) är tidiga amerikanska studier av hur innovationer påverkas av tillgången av akademisk forskning. (2013) och och (2014) går igenom studier på området. Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 priser123) tyder emellertid på att ökade resurser till den akademiska forskningen också gynnar FoU och innovationer i de företag som ligger i närheten av universiteten. Det finns få studier av överspillningseffekter på svenska data. Ejermo och Gråsjö (2014) fann att både patentintensitet (antalet patent per invånare) och innovationsintensitet (antalet inno- vationer per invånare) i 72 svenska regioner var positivt kopplade till den totala mängden ”tillgänglig” FoU i regionen, men att andelen akademisk forskning inte hade en signifikant effekt på vare sig patent- eller innovationsintensiteten. Detta tolkar författarna som att privat och offentlig FoU är substitut till varandra. Sammanfattningsvis finns det ett ganska stort stöd för att den forskning som bedrivs inom universitet och andra icke-vinst- drivande forskningsinstitutioner har en betydelsefull och sannolikt ökande roll för företagens egna FoU-investeringar och för deras innovationer. 5.4.2Forskningssamarbete mellan företag och offentliga institutioner Ett ytterligare sätt för det offentliga att tillskjuta resurser till företagens innovationsverksamhet är genom forskningssamarbete. Samarbetsformerna kan ta sig olika uttryck. En huvudform av samarbete sker genom att en (eller flera) offentliga forsknings- institutioner tillsammans med ett (eller flera) företag etablerar ett forskningscentra, vanligen inom universiteten. Dessa centra kan fokusera sin FoU på strategiska forskningsområden som kräver medverkan från näringslivet, inte minst om forskningsresultaten förväntas omsättas i nya produkter eller processer. En annan form av samarbete är gemensamma forskningsprojekt som inte nödvän- digtvis resulterar i etablerandet av någon, gemensam (fast) facilitet eller organisation. Figur 5.5 visar hur många av de stora respektive små och medelstora företagen i som deltagit i samarbete med någon offentlig forskningsinstitution –2010. Överlag är det vanligare att stora företag deltar i samarbete med 123 Tanken här är att oväntade förändringar i tillgångspriser kan påverka forskningsresurserna på de universitet som disponerar (stora) tillgångar i olika fonder och stiftelser. Bilaga 8 till LU15 Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer offentliga forskningsinstitutioner än att små och medelstora företag gör det. Det var i särklass vanligast att företag i deltog i samarbete med offentliga forskningsinstitutioner. av de stora och av de mindre och medelstora finska företagen deltog i denna form av samarbete. I deltog av de stora företagen och av de små företagen i samarbete med en offentlig forskningsinstitution. Figur 5.5 som deltagit i forskningssamarbete med en offentlig forskningsinstitution i 24 2008–2010, procent FI SI AT SE BE DE NO DK KR PT JP FR LU CZ CH ES UK NL EE IL PL IE IT NZ AU Små och medelstora företag Andelen anges per storleksklass på företag. Källa: Science and Technology Indicators 2013. Samarbete mellan offentliga forskningsinstitutioner och företag drivs i många fall fram av samma skäl som samarbete mellan företag. Samarbete kan vara ett sätt att åstadkomma skalfördelar i FoU-verksamheten, dra nytta av aktörers olika kompetenser eller minska risken för att värdefull kunskap ”läcker ut” och används av konkurrenter. Det är svårt att dra några starka slutsatser av figur 5.5, men den ger stöd till att interaktion mellan företag och offentliga institut- ioner i vid mening både är vanligt förekommande och av betydelse för innovationerna i flera av de länder som kan betecknas som innovationsledare. Statistiken ger dock ingen vägledning om nuvarande nivåer på samarbete är optimalt eller om det finns utrymme att ytterligare stimulera innovationer genom att med politiska åtgärder, t.ex. olika former av stöd, stimulera till Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 ytterligare offentligt-privat samarbete. Santoro och Chakrabati (2002) finner dock intressanta skillnader i hur stora respektive mindre företag samarbetar med universitet. De stora företagen använder sina samarbeten mer för att diversifiera sina kompetenser. använder samarbete med universitet för att stärka existerande kärnkompetens. Detta är konsistent med att större företag kan ha en bredare portfölj av forskningsområden för att de har tillgång till större resursbas, inte minst i form av kapital. , däremot, är mer inriktade på att överleva, vilket gör att de inte på samma sätt ”har råd” att bredda sin forsknings- portfölj. Vilka slutsatser som ska dras av skillnaderna mellan stora och mindre företags sätt att samarbeta med universitet är inte självklar. En tänkbar slutsats är, emellertid, att samarbete mellan mindre företag och universitet kan ge snabbare effekter på kunskapsproduktionen medan de större företagens samarbete tar att generera resultat, t.ex. i form av kommersialiserbara produkter, men i gengäld kan generera innovationer som flyttar teknologifronten. Program för att stödja samarbeten mellan offentliga forsknings- institutioner och privata företag har funnits och i flera länder. Det är dock långt ifrån alla program som har utvärderats med avseende på hur de påverkar företagens användning av resurser (resursadditionalitet) eller resultat i form av t.ex. patent eller citeringar (resultatadditionalitet). och (2012) går igenom resultaten från ett antal utvärderingar. Offentligt-privat forskningssamarbete leder, även om det finns undantag, till ökade FoU-satsningar i företagen, vilket kan tolkas som att det i alla fall inte går att förkasta hypotesen att det föreligger resursadditionalitet. Det bör poängteras att olika utvärderingar använder olika resultatmått. Det kan handla om patent, samarbete mellan företag, produktivitet eller sysselsättning. Flera av utvärderingarna finner positiva resultat på företagens patentbenägenhet samt ökade citeringar i akademiska tidskrifter till den forskning som genererats av samarbets- projektet/-konsortiet. Metodproblemen vid utvärderingar av effekterna av forsknings- samarbete är betydande, inte minst när det gäller att identifiera de Bilaga 8 till LU15 Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer kausala effekterna på insatser och resultat av att delta i samarbeten. En utvärdering av det danska DIC-programmet124 som gjorts av och (2011) har haft tillgång till longitudinella data (för perioden –2007) över företag som deltagit och inte del- tagit i programmet, vilket har möjliggjort en mer precis identifie- ring av effekterna av programdeltagande på resultat (patent, produktivitet och sysselsättning) än i många andra studier.125 Deras utvärdering visar på såväl statistiskt som ekonomiskt signifikanta effekter på de deltagande företagens patentbenägenhet. De finner också positiva effekter på sysselsättningstillväxten, men inga (statistiskt signifikanta) effekter på produktiviteten. De positiva effekterna på patentbenägenhet och sysselsättningstillväxt upp- kommer dock bara för små företag och för företag som redan innan deltagandet i DIC-programmet tog ut patent. Däremot var benägenheten att delta i programmet större för stora företag och det är dessutom de som har högre benägenhet att ta ut patent innan deltagande i programmet. En slutsats, som författarna själva drar, av resultaten är att det kan finnas skäl att tydligare rikta program av denna typ mot mindre företag som redan är innovativa. Mot bakgrund av de metodproblem som är behäftade med att utvärdera deltagandet i forskningssamarbete mellan offentliga forskningsinstitutioner och företag är det svårt att dra generella slutsatser av effekterna. De utvärderingar som finns ger dock ett stöd för att forskningssamarbete kan vara en hävstång för att öka företagens innovationer och få spridning av dessa innovationer 124Danish () instiftades 1995 och administreras av den danska Styrelsen för forskning och innovation som är en myndighet under det danska ministeriet för utbildning och forskning. I ett ingår minst två parter (företag) utöver en forskningsinstitution och ett särskilt (ackrediterat) center för teknologitjänster som har en koordinerande roll i konsortiet. Mellan två och fem partner(-företag) ingår normalt i konsortiet. Myndigheten finansierar inte företagens kostnader men väl de utgifter som forskningsinstitutionen(-erna) har och likaså utgifterna för teknologitjänstcentret. Kriterierna för finansiering är att forskningen ska resultera i slutförd, högkvalitativ FoU som är till nytta för danska företag, har generiska egenskaper (dvs. kan användas av flera) och som fordrar nära samarbete mellan de deltagande företagen och forskningsinstitutionen(- erna). Se och (2011) för en kort beskrivning. 125I studien används s.k. propensity score matching för att hitta ”företagspar” som är så lika som möjligt sånär som på att ett av dem har varit föremål för en ”behandling”, dvs. deltagit i DIC-programmet. Vidare används s.k. difference-in-difference för att identifiera själva behandlingseffekten av deltagandet. I strikt mening är dessa tekniker ingen garanti för att identifiera ett kausalt samband, vilket skulle förutsätta att deltagandet i DIC-programmet varierade slumpmässigt eller till följd av något förhållande bortom både företagens och programadministratörernas kontroll (t.ex. geografiska områden). Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer Bilaga 8 till LU15 Som påpekas i och (2012) är det avgörande att de samarbetsprogram som övervägs utformas på ett bra sätt. Inte minst lyfter de fram, vilket också bekräftas av och (2011), att effekterna av deltagande i samarbete verkar vara större för de företag som redan är innovativa, har tidigare erfarenheter av samarbete, ingår i forskningsnätverk med andra företag etc. Detta indikerar en utmaning för de ansvariga myndigheterna. Å ena sidan ger programmen sannolikt störst avkastning – i termer av innovativ verksamhet – om programmen riktas till de som redan är framgångsrika. Å andra sidan finns en uppenbar risk att samarbete inleds med företag som skulle klara sig relativt sett bra utan det stöd som medverkan från offentliga forskningsinstitutioner faktiskt utgör. Förekomsten av positiva överspillningseffekter mellan universite- tens och företagens forskning kan locka politiska beslutsfattare på olika nivåer att försöka skapa ett nytt genom att attrahera företag att lokalisera sig i närheten av universitet. Den nationalekonomiska forskningen kring agglomeration och kluster- bildning tillmäter politiska åtgärder en betydande roll i att ”följa med” marknadskrafterna och skapa goda förutsättningar för lokalisering av ekonomisk aktivitet, inklusive innovationer. Samma forskning betonar också att utmärkande för de kluster som finns är att de utgör ett komplicerat, ekonomiskt ekosystem som svårligen låter sig dupliceras. Som Duranton (2011) påpekar måste de politiska beslutsfattare som önskar ”skapa” ett kluster klara av att koordinera en rad olika marknadsmisslyckanden för att ett kluster ska etableras och, framför allt, bli livskraftigt. Vidare finns uppenbara risker att välorganiserade näringslivsintressen, som naturligen har större kunskap än beslutsfattarna om företagens verkliga beteenden och förväntningar, försöker förmå klustersatsningar att utformas så att de mer specifikt gynnar dessa intressen. Duranton, men även och (2014), menar att de mest effektiva åtgärderna för att främja innovationskluster är att se till att det finns en väl fungerande infrastruktur, att skolorna är bra, att det finns tillgång Bilaga 8 till LU15 Effekter av direkta åtgärder för att stimulera FoU och innovationer till riskkapital samt att etablering av företag inte hindras av överdrivet restriktiva regleringar. Eftersom just den geografiska närheten till universitetens forskningslaboratorier är av vikt för att överspillningseffekterna ska uppstå – en studie av lokaliseringen av FoU-laboratorier inom amerikansk tillverkningsindustri finner ett ”klusterband” så nära som från universiteten (m.fl., 2011) – kan tillgången på infrastruktur, mark och lokaler i den direkta närheten till forskningscentra vara en viktig faktor att beakta för beslutsfattare som vill underlätta för samarbete mellan universitet och företag (och , 2014). Eftersom mark är en knapp resurs i många tillväxtområden, inte minst i universitetsstäder, kan det vidare finnas skäl för beslutsfattare att noga överväga hur mark och lokaler nära universitet planeras, genom att värdera nyttan av att använda sådan mark för t.ex. bostäder relativt möjliggöra för forskningssamarbete mellan universitet och företag. En form av direkt åtgärd som syftar till att få framför allt nya teknikföretag att etablera sig i närheten av universitetens forsk- ningsinstitutioner är etablerandet av s.k. forsknings- eller teknik- parker. Dessa parker kan ibland kombineras med uppförandet av s.k. inkubatorer (eller företagskuvöser). Med inkubatorer avses – utan att det finns någon enhetlig definition – vanligen en form av kontrakt som underlättar för de deltagande (utvalda) företagen att få tillgång inte bara till forskningen utan också till viss sådd- finansiering, mentorskap, utbildning samt kringtjänster såsom kunskap om immaterialrätt eller ekonomi (, 2011a).