sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — En upplagring av biobaserade material i teknosfären leder även till en större klimatnytta jämfört med att ersätta ett fossilt bränsle med ett biobränsle. Denna nytta kan även beräknas med en inter- nationellt godkänd metod som tillämpas under Kyotoprotokollet (””)50. I kemiindustrin kan biobaserade baskemikaler hjälpa till att fasa ut de fossila insatsvarorna. På kan olika typer av kolfiber utvecklas som till exempel kan användas vid tillverkning av bilar. Därutöver kan vi komma att se biomaterial i varor som vi inte känner till , t.ex. olika kompositmaterial med helt nya egen- skaper. 6.4.3Befintliga förslag till insatser för att realisera en svensk bioekonomi Miljömålsberedningen har i samverkan med Mistra arrangerat en serie rundabordssamtal där företrädare för olika branscher, forskare och experter medverkade i grupper med olika teman /16. Analysen och rekommendationerna från gruppen för bio- ekonomi återges nedan.51 behöver en trovärdig strategi för bioekonomins utveck- ling, där både det offentliga och näringslivet är beredda att göra omfattande investeringar för att realisera bioekonomin. Ur politikens perspektiv är behovet av långsiktighet en särskild ut- maning som kommer att kräva blocköverskridande överenskom- melser. Ett bioekonomiskt handslag mellan staten och företagen behövs. Tekniklösningar finns redo för kommersialisering. Det som be- hövs är en insikt om att system och samhällsomställning tar tid och kommer att kosta pengar. Långsiktighet i bioekonomistrategin är därmed ett nyckelord. Strategin bör därför vara förankrad i både 50Denna nytta erhålls oavsett om trävaran används inom landet eller exporteras, enligt regel- verket under Kyotoprotokollet. 51Engström, C (2016). Centrala horisontella styrmedel och strategier näringsliv och över blockgränser. Den bör ha ett 15-årigt perspek- tiv för att matcha investeringarnas livslängd. Ett heltäckande innovationssystem måste skapas, som spänner över alla utvecklingssteg såsom forskning, pilotanläggningar, demonstrationsanläggningar, fullskaleanläggning, nischmarknad och tillväxtmarknad. saknas helt styrmedel för nischmarknad och marknadstillväxt, vilket gjort att utvecklingen avstannat i . Ett heltäckande styrmedelssystem måste etableras med fungerande återkopplingsmekanismer mellan de olika stegen i teknikutveck- lingsprocessen. Upprätthåll och värna det klimatsmarta aktiva skogsbruk som har . Systemet utgör en förutsättning för svensk bio- ekonomi. miljöprofilen på detta aktiva skogsbruk även fram- över, det är viktigt för trovärdigheten på nya svenska biobaserade produkter. Certifiering av både skogsbruk och produktkedjor ur detta perspektiv behöver vidareutvecklas. Styrmedlen i nischmarknadsfasen bör sikta mot att skapa en långsiktig grön efterfrågan. Styrmedel med hjälp av skatter och kvoter liksom märkning, upphandling och ägardirektiv till statliga bolag är alla möjliga verktyg och måste balanseras i ett helhets- perspektiv. Dessa styrmedel måste ta hänsyn till att dagens industri är globaliserad, så att styrmedlen inte bidrar till att flytta klimat- belastande produktion utomlands snarare än att förflytta densamma in i bioekonomin. Att skapa grön efterfrågan i nischmarknadsfasen är den enskilt viktigaste åtgärden för att snabbt ta nästa steg för svensk bioekonomi. Släpp loss entreprenörskapet och bedriv forskning för att skapa nya affärsmodeller, bygg nya konsortier, väv in bra entreprenörer och finansiärer samt gamla storkoncerner i detta arbete. Detta är industrins viktigaste bidrag tillsammans med de egna investeringarna till det bioekonomiska handslaget. En viktig målsättning i ett bioekonomiskt handslag som inno- vationspolitiken i bör inrikta sig på är att stimulera en industriell kapacitet där företag har en möjlighet att bygga de första fullskaliga anläggningarna och där effektiviseringsvinsterna gör att de förväntas konkurrera med de fossila alternativen . En rim- lig första målsättning är dels att ställa om de skogs- industrier som är aktiva inom krympande marknadssegment såsom grafiska papper genom att etablera dem som fullstora bio- Centrala horisontella styrmedel och strategier raffinaderier, dels att bygga ett antal helt nya fullskaliga anlägg- ningar baserat på dagens mest lovande teknik. Detta kan potentiellt medföra en sammantagen produktionskapacitet på 5–bioraffinaderiprodukter producerade vid ett tiotal anläggningar. De forskningssatsningar som gjorts av både stat och privata stiftelser inom bioekonomins område har varit mycket framgångs- rika. Dessa satsningar bör fortsätta. Det är väsentligt att man vågar tänka mer kreativt när det gäller styrmedel för att skapa en industriell kapacitet hos svenska företag. För att skapa bättre styrmedel i nischmarknads och tillväxtfasen kan man kombinera ett pris på koldioxid eller en generell kvot med (a) ett prispremiumsystem, (b) offentlig upphandling och (c) en separat kvot för teknologier i en nischmarknadsfas i kombination med ett budgivningssystem med förutsägbara priser. Det är kom- binationen av styrmedel samt hur väl de utformas och implemen- teras som kommer vara av avgörande för bioekonomin framtid, snarare än enskilda styrmedel. Den svenska innovationspolitiken behöver söka stöd i och finansieringsinstrument och inte ensidigt styras av detsamma. Delar av som exempelvis statsstöds- reglerna behöver utmanas för att belysa om de handelspolitiska eller klimatpolitiska målen är överordnade. De nordiska länderna har en gemensam värdegrund och förståelse för att bruka våra skogar utan att förbruka dem. Speciellt de två skogsrika länderna och , med liknande skogsindu- striell infrastruktur och kunnande, är högintressanta för närmare samarbeten runt marknadsuppbyggnad och gemensamma innova- tionssatsningar. En gemensam samsyn skulle inte bara utöka de nationella marknaderna utan även stärka möjlighet till inter- nationell påverkan inom EU och internationellt i skogsbruksfrågor. Centrala horisontella styrmedel och strategier 6.5Strategier för material- och energihushållning i samhället, cirkulär ekonomi och delande ekonomi stödjer klimatstrategin Resurseffektivitet bör vara ett övergripande mål till stöd för klimatpolitiken. Kretsloppet av material i teknosfären bör öka, när det ger mer ekonomiskt värde ur samma mängd resurser och skapar både tillväxt och minskar miljö- och klimatpåverkan. Den tekniska revolutionen skapar både möjligheter och hot. Det offentliga behöver styra så att de nya teknologierna integreras i samhället på ett effektivt sätt som skapar bästa möj- liga resursutnyttjande och bidrar till att klimatmålen uppnås. Resurseffektivitet är grundläggande i en klimatstrategi Material- och energianvändning i olika former ligger bakom många av våra stora miljöproblem samt bidar till växthusgasutsläpp som kunde ha undvikits i en mer resurseffektiv ekonomi. har en bra position genom en nära fossilfri elproduktion, en förhållandevis hög grad av cirkulära materialflöden och högproduktiva värde- kedjor i industrin. Beredningen bedömer att det finns stora möjlig- heter att ytterligare förstärka och ta till vara potentialen i att effek- tivisera material- och energianvändning. Det första steget i en klimatstrategi måste därför, enligt bered- ningens mening, ta sikte på att den offentliga styrningen främjar att cirkulära system gynnas. Beredningen bedömer att detta i förläng- ningen leder till att nya produkter som sätts på marknaden får ett lägre klimatavtryck som svensk ekonomi gynnas av ökad resurseffektivitet. Beredningen har därför dragit slutsatsen att resurs- effektivitet bör vara en grund för klimatpolitiken. Centrala horisontella styrmedel och strategier Resurseffektivitet gynnar både ekonomi och klimat Oavsett om materialet eller energin är förnybart eller inte, är resursbasen begränsad och det är viktigt att sträva mot ett effektivt utnyttjande eftersom det betyder att vi kan få ut väsentligt mer ekonomiskt värde ur samma mängd resurser, och på så sätt åstad- komma både mindre klimatpåverkan och bättre tillväxt. Teknikutvecklingen innehåller både hot och möjligheter. Om bilåkande blir billigare per passagerar-km och mer bekvämt genom mer intelligenta system kommer efterfrågan att stiga, dels den totala efterfrågan men det kan också ske ett skifte från kollek- tivtrafik till privat trafik. Därför är det viktigt att det offentliga påverkar hur vi kan ta till vara potentialen att effektivisera resurs- användningen, och på så sätt åstadkomma både mindre miljö- påverkan och bättre tillväxt och fler arbetstillfällen. Beredningen anser att politikens roll i denna förändring bör vara att anpassa regelverk och styrmedel så att utvecklingen mot teknik- skiften främjas och att styrning mot resurseffektivitet och minskade utsläpp säkerställs. Centrala horisontella styrmedel och strategier 6.5.1Vad är cirkulär ekonomi? Nedanstående text baseras på underlag som tagits fram för miljö- målsberedningen räkning.52 En ”cirkulär ekonomi” (eller en ”kretslopps-ekonomi”), har länge framförts som en modell för att komma till rätta med in- effektiv resursanvändning. Det finns ingen oomtvistad definition av begreppet, men de flesta brukar hålla med om att följande prin- ciper definierar kärnan i en cirkulär ekonomi: Tekniska material ska användas på ett sätt så att deras värde i möjligaste mån bibehålls och de kan cirkulera i ekonomin. Biologiska material kan konsumeras, eftersom de är förnyelse- bara. Dock ska de behandlas och användas på ett sätt som gör att de på ett säkert sätt kan återföras till biosfären, det vill säga de ska hållas rena från gifter och icke-biologiskt nedbrytbara tillsatser. Eftersom tekniska och biologiska material ingår i så olika cykler, betonar de flesta definitioner av en cirkulär ekonomi att dessa två materialkategorier ska hållas isär i möjligaste mån.53 Material och produkter (förnybara såväl som icke förnybara material) ska ha ett så högt resursutnyttjande som möjligt under sin livstid. har därför ofta delningsekonomi (”sharing economy”) och ibland digitalisering räknats in som hävstänger i den cirkulära ekonomin eftersom de höjer resurs- utnyttjandet av fysiska produkter. I vissa definitioner av den cirkulära ekonomin inkluderas också ett skifte från tekniska till förnyelsebara material, och från fossil energi till förnyelsebar. ”Cirkulär ekonomi” som koncept används ibland utbytbart med en ”resurseffektiv ekonomi”. En cirkulär ekonomi är resurseffektiv, men när man använder begreppet resurseffektiv tänker de flesta på 52Enkvist, P-A. (2016). 53Observera att i en utvecklad bioekonomi kopplas biologiska och abiotiska cykler samman genom att material med biologiskt ursprung ersätter material och energi med fossilt ursprung. Centrala horisontella styrmedel och strategier att göra samma sak som , bara lite mer effektivt. Cirkulära flöden innebär också något mer. Ett cirkulärt synsätt innebär också att produktdesign, produk- tionsprocesser, och materialflöden är delar i innovationsprocessen. Det kan leda till att produkterna byggs mer modulärt så inte hela produkten måste kasseras när någon komponent gått sönder. Företag behöver tänka på hur de kan få tillbaka produkter och material från sina kunder i slutet av livscykeln, kanske genom att standardisera materialval för att öka materialvärdet i produkterna. Leasing-baserade affärsmodeller och anpassning till en delnings- ekonomi kan bli nya utmaningar i företagandet. 6.5.2Dagens resursanvändning är ineffektiv Materialanvändning är djupt förknippad med ekonomisk utveckling och välstånd. Ju högre välstånd, desto högre material- användning. En genomsnittsperson i de flesta Västeuropeiska länder – inklusive – använder 12–material per person och år, eller hela 33–per dag.54 När världens välstånd ökar innebär detta en globalt snabbt växande materialanvändning: bara ökade den globala materialanvändningen från ca till ca 70 mil- jarder ton, enligt Panel. I (andelen är högre i ) återvinns av allt material, medan bränns eller läggs på deponi.55 Detta tas ofta som intäkt för att kommit en god bit på vägen mot en cirkulär ekonomi. Men dessa volymandelar, som oftast redo- visas, döljer en viktigare sanning: i värdetermer tappar av materialvärdet i varje användningscykel. Kvoten är uträknad som försäljning av sekundärmaterial i , dividerat med försäljning av primärmaterial, med justeringar gjorda för import/export och för inbäddade material i produkter. Även för återvinningens framgångsfall, till exempel PET och stål tappas en stor del av värdet genom att bara en del av volymerna kommer till- baka, men framför allt genom att volymerna som kommer tillbaka 54UNEP (2011). 55Ellen , SUN & (2015). Centrala horisontella styrmedel och strategier är så förorenade och ”blandade” att värdet av sekundärmaterial är väsentligt lägre än primärmaterial. Förenklat kan man säga att (och världen) producerar råmaterial till en hög miljömässig och ekonomisk kostnad, men använder dem sedan bara en gång. Denna typ av linjära materialanvändning – och det faktum att den fortsätter öka i snabb takt när välståndet ökar – är problema- tisk av flera skäl. Materialproduktion orsakar stora utsläpp av växthusgaser. Rå- materialproduktion står för av de globala ut- släppen av växthusgaser, och avfallshantering står för . Materialanvändning är också orsak till många av de andra miljö- problem vi ser . I en analys som FN-stödda The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) genomförde 2013 uppskat- tades den totala globala miljöskadekostnaden för år av global BNP. Av dessa kostnader var relaterade till materialanvändning i olika former. Materialanvändning orsakar stora ekonomiska risker och ”security of supply”-risker. Generellt sett håller den globala ekonomin inte på att ”göra slut” på material. För många stora materialkategorier ökar de globala reservkvoterna. Men det finns också ett antal material- kategorier där det finns verkliga risker kring den framtida tillgången, till exempel flera jordartsmetaller, och fosfor. De flesta globala råvarumarknader är dessutom volatila vilket innebär stora ekono- miska och geopolitiska risker. I rapporten within56 har en kartläggning av slöseri med resurser (”structural waste”) som förekommer i tre av våra allra största värdekedjor: transport, mat, och byggnader. För bilanvänd- ningen visade kartläggningen att den genomsnittliga europeiska bilen används av dess livslängd. av tiden går bort i trafikstockningar och för att leta parkering. Så den effektiva körtiden utgör . Under dessa an- vänds i snitt 1,5 säte av 5. Så den totala utnyttjandegraden blir låga . Från ett energiperspektiv blir siffrorna liknande, uppskattningar av så kallade well-to-wheel effektiviteter för bensin- bilar brukar ligga kring 20–. Men sedan är dödvikts- 56 , SUN & (2015). SOU 2016:47 Centrala horisontella styrmedel och strategier kvoten ca 12:1 (i snitt bil används för att transportera ca människa om 1,5 säte är upptaget). Multipliceras talen, så blir utnyttjandegraden från ett energiperspektiv kring . Ur ett markanvändningsperspektiv framkommer att upp till hälften av den dyra marken i innerstäder används till transportinfrastruktur (vägar och parkeringsplatser). Men till och med i rusningstrafik så täcks bara av vägnätet i städer av bilar, och rusnings- trafik i sin tur är i de flesta städer 5–av tiden. Ett annat exempel på ineffektiv resursanvändning är att euro- peiska kontor i genomsnitt används mindre än halva tiden även under kontorstid, och att and () uppskattar att av all Europeisk mat aldrig når en mun. 6.5.3Möjligheter med cirkulär ekonomi Världen är mitt uppe i en stor teknikrevolution, det är det nog få som betvivlar. Världens största retail-företag (Amazon) äger inga fysiska butiker, det största taxiföretaget (Uber) äger i princip inga bilar, det största hotellföretaget (Airbnb) äger inga hotellrum, och så vidare. Flera bedömare anser att den kommer inom de kommande ett till två decennierna att stöpa om de stora fysiska och resurskrävande värdekedjorna lika fundamentalt som informations- och trans- aktionsbranscherna ovan. Vart denna omstöpning tar oss kommer att ha mycket stor påverkan både på och världens ekonomi, jobbskapande och miljöpåverkan. Ciscos ordförande tror att nästa våg av teknologi kommer att ha ”5–10 times the impact of the internet revolution” och VD säger att ”we think about it as the digitalization of industry”. Några exempel nedan belyser hur de nya teknologierna kan användas som möjliggörare för en mer cirkulär ekonomi. Delningstjänster av olika slag växer snabbt över hela världen. AutoLib i är ett intressant exempel: Användaren bokar bilen i en smartphone för priset . stad har reserverat parkeringsutrymme på hundratals platser över hela så bilen kan hämtas i närheten och man vet att det finns en reser- verad parkeringsplats när man kommer fram. AutoLibs bilar är el- Centrala horisontella styrmedel och strategier drivna och varje bil ersätter enligt företaget 5–7 privatbilar och där- igenom minskar behovet av parkeringsutrymme. har utvecklat en salladsodlingsrobot, som kopplas efter en traktor när det är dags att gallra. Kameror och bildanalysprogram avgör vilka plantor som är mest livskraftiga, mäter avståndet mellan dem, gallrar automatiskt bort exakt rätt plantor, och applicerar rätt mängd vatten och gödning. Roboten ut- gör en omvälvande förändring för amerikanska salladsodlare och innebär radikalt lägre kostnader, högre volymer och lägre använd- ning av konstgödsel. Beyond Meat är ett annat bolag som fått mycket uppmärksam- het . Företaget har lyckats utveckla produkter base- rade på sojaprotein som smakar så likt kyckling och biff att få kon- sumenter kan känna skillnaden i blindtester. Airbnb växte 80–2010–2014, och på nyårs- afton 2014 stod bolaget för av alla bokade övernattningar globalt. Man behöver inte extrapolera speciellt innan Airbnb (och de andra delningstjänsterna som finns) kommer ha en stor påverkan på den globala hotell- och turistindustrin. Liknande tjänster börja växa upp för kontor. Flera start-up-bolag experimenterar med att 3D-printa stora byggelement, ibland av återvunna byggmaterial. Många experimen- terar med mycket mer modulära och industrialiserade byggtekno- logier. Exakt hur snabbt dessa bolag och teknologier kommer att växa är omöjligt att sia om, men de illustrerar att förändringstakten i dessa värdekedjor troligen kommer att vara mycket högre än historiskt, och att många av de nya teknologierna och affärs- modellerna som växer fram är väsentligt bättre både ur ett miljö- perspektiv och ur ett ekonomiskt perspektiv. De innebär möjlig- heter för och svenskt näringsliv, men också hot. Som alltid kommer det nya att konkurrera ut många gamla teknologier och affärsmodeller, och teknikutvecklingen kan komma att innebära att företag som inte lyckats förnya sig får det svårt. Centrala horisontella styrmedel och strategier 6.5.4Hur kan en cirkulär ekonomi främjas i och EU? Intresset för cirkulär ekonomi har fått ett uppsving , till stor del som en följd av de höga råvarupriserna före finanskrisen och den bristsituation på ett antal viktiga råvaror som uppstod. En annan bidragande faktor kan ha varit de alltmer uppenbara miljö- problemen som människans naturresursutnyttjande orsakar. På grund av dagens låga resursutnyttjandet som beskrivits ovan finns en stor potential att öka resurseffektiviteten i ekonomin, vilket kan leda till minskade växthusgasutsläpp, men också positiva effekter på tillväxt och sysselsättning. Ett tiotal rapporter57 har modellerat effekterna av en cirkulär ekonomi på tillväxt, jobb- skapande och miljö i olika länder. Dessa rapporter redovisar alla en positiv påverkan på tillväxt och sysselsättning, även om storleken på de positiva effekterna varierar. Två stora roller för miljöpolitiken har identifierats för att på bästa sätt styra den omvälvning som ligger framför oss och för att fånga de möjligheter som den ger upphov till. Framför allt inriktas rekommendationerna på att etablera de två underprioriterade hörn- stenarna som nämns ovan. Möjliggöra att nya teknologier kan integreras i samhället på ett sätt som bidrar till resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan, genom att anpassa regelverk och stödja innovation På statlig nivå behöver regler klargöras för beskattning, arbets- villkor, säkerhet, försäkringar för t.ex. delningstjänster. Inom transportsektorn finns det ett behov av välfungerande regleringar för autonoma bilar, för att ta till vara den potential de har att minska klimatpåverkan. På stads- och kommunnivå är möjligheten att reservera parkeringsplatser ett exempel på en åtgärd som kan möjliggöra ett effektivare utnyttjande av parkerings- platser. Att skapa plattformar för kommunikation mellan fordon och infrastruktur kan vara en lösning för att höja kapaciteten i flask- halsar i transportsystemet, i stället för att ytterligare bygga ut väg- nät. Med nuvarande teknikutvecklingstakt kommer den vara ett 57 Se t.ex. (2015a); (2014d). Centrala horisontella styrmedel och strategier billigt sätt att radikalt höja kapaciteten i vägnätet, och dessutom väsentligt minska antalet olyckor. Inom jordbrukssektorn kan det handla om att stödja svenskt jordbruk i att tidigt integrera nya odlingsteknologier och skapa incitament för stora livsmedelsföretagen att identifiera och minska svinnet längs deras värdekedjor. För byggnader och lokaler kan regleringar kring bostads- och kontorsdelning behöva ses över för att överbrygga eventuella hinder. Led utvecklingen inom EU mot ett mer cirkulärt materialsystem EU har signalerat att man vill gå mot väsentligt mer cirkulära materialflöden. Mycket av de regleringar som behövs för att göra det kommer också att vara Europeiska regleringar, snarare än svenska. Att döma av kommissionens kommunikation är detta en hög prioritet. Europeiska kommissionen lade fram ett nytt lagstiftningspaket om cirkulär ekonomi för att stimulera övergång till en cirkulär ekonomi, med syfte att öka den globala konkurrenskraften, främja hållbar ekonomisk tillväxt och skapa nya arbetstillfällen.58 Det framgår att kommissionen ser en cirkulär ekonomi som fördelaktig inte bara av miljöskäl utan också för jobb, tillväxt, konkurrenskraft, och för att minska risker kopp- lade till leveranser av naturresurser. Kommissionen är noga med att betona att cirkulär ekonomi inte bara handlar om avfallshantering och återvinning utan också bättre produktdesign och nya affärs- möjligheter. Några av de policy-områden som kommissionen näm- ner att de kommer att arbeta vidare med inkluderar förenklade regler kring handel av sekundärmaterial, regler för produktdesign i syfte att göra återvinning billigare och ett utökat producentansvar, som i högre grad inkluderar återvinning. Kommissionen har också öronmärkt i olika innovationsfonder för att be- driva forskning och utveckling inom den cirkulära ekonomin. har en stark position vad gäller primärmaterial och har därmed goda förutsättningar att ta en ledande roll i denna omställ- ning. När nu en större och mer sofistikerad sekundärmaterial- industri med stor sannolikhet kommer att växa fram, finns därför 58 (2015d). Centrala horisontella styrmedel och strategier möjligheter för att skapa en lika stark position där som inom primärmaterialen. Givet att mycket av produkt- och marknadsregleringarna kom- mer att ligga på EU-nivå, kan det offentliga framför allt bidra till en mer cirkulär svensk ekonomi genom att skapa industri- samarbeten, kunskapsutveckling och demonstrationsprojekt. Syn- ergierna är också starka med flera andra innovations- och tillväxt- initiativ driver, till exempel nyindustrialiseringsstrategin. 6.6Det lokala och regionala klimat- och luftarbetet Kommuner, landsting och regioner har – inom ramen för det kommunala självstyret – en stor möjlighet och ett stort an- svar att inom transport- och bostadssektorerna bidra till en minskad klimatpåverkan och en förbättrad luftkvalitet.