sou · H4B338 · 2016-05-16 00:00:00 — Dessutom ska kommissionen beakta barnrättsperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter samt tillgängligheten och förutsättningarna för delaktighet för elever med funktionsnedsättning. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommissionen ska arbeta i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Vidare bör kommissionen arbeta i dialog med skolpersonal, elever, föräldrar, skolhuvudmän, företrädare för arbetsmarknadens parter samt andra relevanta nationella och internationella aktörer. Kommissionen ska inhämta synpunkter från , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Sameskolstyrelsen. Kommissionen ska även inhämta synpunkter från andra relevanta myndigheter och organisationer, bl.a. , utvärdering och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Kommissionen ska informera sig om annat pågående utredningsarbete som kan vara av betydelse för uppdragets genomförande. Kommissionen ska redovisa förslag till nationella målsättningar för att förbättra och utveckla den svenska skolan samt förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden för ett sammanhållet skolsystem som utgår från de nationella målsättningarna . Vidare ska en plan för kommissionens fortsatta arbete ingå i delredovisningen. Uppdraget ska slutredovisas . skolkommission (U 2015:03) Förlängd tid för delar av uppdraget Regeringen beslutade att ge en kommitté – en skolkommission – i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen ska fokusera på förskoleklassen, och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. Förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Utredningstiden för den del av uppdraget som avser förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete förlängs. Denna del av uppdraget ska i stället redovisas . Översatt sammanfattning av (2015): Improving schools in – An perspective, Executive Summary Utbildning har hög politisk prioritet i . Landets inriktning är ett skolsystem som främjar utveckling och lärande för alla elever, och man betonar vikten av ett livslångt lärande. Elevresultaten i (Programme for International Student ) har dock fallit kraftigt från omkring OECD-genomsnittet till betydligt under genomsnittet . Inget annat land som deltar i har noterat en kraftigare resultatförsämring än . Dessa nedslående resultat har drivit på den nationella debatten om utbildningens kvalitet och lett till en bred samsyn om behovet av förändring. För att vända den negativa utvecklingen av elevresultaten och få landets skolor att utvecklas till en utbildning av högsta klass har en rad reformer genomförts. Mer konsekventa och sammanhållna insatser behövs dock både på nationell och på lokal nivå för att satsning på kvalitet och likvärdighet på utbildningsområdet ska få genomslag vid alla skolor och för alla elever. kan använda sig av sina styrkor för att skapa varaktig förbättring för alla elever •Sveriges nedslående PISA-resultat har gett upphov till en nationell debatt om den svenska skolans kvalitet och framtid. Debatten förefaller ha resulterat i en bred samsyn kring behovet av förändring och stöd till de olika skolreformer och strategier som den har initierat . •Sveriges grundskolesystem betonar inkludering och är relativt likvärdigt. PISA-resultaten visar att det finns relativt små resultatskillnader mellan skolor i , även om skillnaderna har ökat . •Elevernas intresse för att lära sig matematik är stort och förhållandet mellan lärare och elev är förhållandevis bra. Merparten av eleverna i har en positiv syn på sin utbildning och betraktar den som användbar. •Det svenska skolsystemet har en lång tradition av att stödja elever med ogynnsamma förutsättningar och elever med särskilda utbildningsbehov integreras i ordinarie skolor och skolklasser. Även om det föreligger en skillnad mellan invandrarelevers och svenska elevers skolresultat så räcker den inte för att förklara den betydande resultatnedgången i . Samordnade politiska åtgärder behövs för att hantera de nuvarande utmaningarna •Sverige uppvisar låga elevresultat jämfört med många andra , med ett högt antal lågpresterande elever och ett lågt antal högpresterande elever. Resultaten har sjunkit inom alla PISA-områden under det senaste årtiondet. •Skolors lärmiljöer främjar inte alltid lärande och är inte alltid tillräckligt utmanande. Det finns betydande utmaningar när det gäller skolelevers frånvaro och motivation. •Rådande förhållanden främjar inte utveckling inom lärarprofessionen. Läraryrket har låg status och anses vara ett förhållandevis oattraktivt yrke, vilket delvis beror på den höga arbetsbelastningen, de relativt låga lönerna för erfarna lärare samt de begränsade möjligheterna till bedömning och återkoppling. Pedagogiskt ledarskap prioriteras inte i tillräcklig utsträckning bland rektorer och huvudmän. Dessutom har den höga arbetsbelastningen samt de otydliga relationerna och bristen på förtroende mellan rektorer och deras arbetsgivarebidragit till hög personalomsättning. •Det råder brist på kapacitet och tydlighet i rollfördelning och ansvarstagande på olika nivåer inom skolans förvaltning och den lokala självbestämmanderätten åtföljs inte av ett tillfredsställande redovisningsansvar. Dessa utmaningar är av central betydelse för att förbättra elevresultaten. •Bristande tydlighet och olika uppfattningar ifråga om prioriteringar bidrar till att urvattna ansträngningarna för att förbättra skolan och resulterar i selektiva prioriteringar på lokal nivå. Otydliga prioriteringar samt ett osystematiskt reformgenomförande utgör hinder för anpassning och samordning av reformer och strategier och för de potentiella effekterna dessa kan ha. •Vidare är bedömnings- och utvärderingssystemen fortfarande otillräckligt utvecklade, vilket resulterar i bristande konsekvens samt otillförlitliga uppgifter och information om elevernas resultat. Ett ambitiöst reformprogram för att förbättra den svenska skolan För att hantera dessa utmaningar bör genomföra en omfattande utbildningsreform i syfte att få till stånd en systemförändring och stärka samtliga svenska skolor och alla elevers skolresultat. Reformen måste fastställa prioriteringar och en tydlig ansvarsfördelning inom skolväsendet samt stimulera och erbjuda skolor, kommuner och enskilda huvudmän tillräckligt stöd i förbättringsarbetet. Som grund för det nationella reformarbetet föreslås ett antal konkreta och samordnade rekommendationer: Fastställ villkor som främjar kvalitet och jämlikhet i de svenska skolorna Ställ höga förväntningar på alla elever utifrån den nuvarande läroplanen Svenska skolor kan på ett bättre sätt bemöta elevernas sjunkande engagemang och resultat genom att fastställa högt ställda och tydliga förväntningar för alla elever utifrån den nuvarande läroplanen. Fokus bör ligga på utveckling av baskunskaper och förbättrade kompetenser för 2000-talet. Skolorna bör skapa bättre ordning och studiero samt ta fram undervisnings- och inlärningsmetoder som är anpassade till olika inlärningsbehov bland elever, inklusive hög- och lågpresterande elever. Även det förebyggande arbetet bör utökas för att säkerställa att alla elever redan från de tidiga skolåren och framåt befäster sina grundläggande kunskaper. Förstärk stödet till grupper med ogynnsamma förutsättningar bör på nationell nivå erbjuda mer konsekvent stöd till integrering av nyanlända elever. De nuvarande insatserna genomförs på ad hoc-basis och är beroende av kommunernas kapacitet att hantera särskilda resurser eller projekt från eller andra instanser. En sammanhållen strategi för bättre integrering av nyanlända elever i skolan och i det svenska samhället skulle kunna baseras på nuvarande åtgärder, som omfattar språkstudier, riktade åtgärder, språkundervisning för föräldrar samt särskild utbildning och stöd till lärare och skolledare. Se över skolans resurser för att säkerställa goda inlärningsmöjligheter för alla elever Se över nuvarande resursfördelning för att säkerställa att resurserna verkligen inriktas mot utbildning, svarar upp mot kvalitets- och jämlikhetsmål samt att resursfördelningen utvärderas och följs upp i effektivitetshänseende. Utöka stödet till kommunerna i syfte att förbättra deras förmåga att utforma och tillhandahålla utbildningsprogram med jämlikhetsinriktning. Se över skolvalsystemet för att säkerställa kvalitet och jämlikhet Erbjud familjer med ogynnsamma förutsättningar förbättrad tillgång till information om skolor samt stöd att göra väl underbyggda val. Inför dessutom ett system som utgör ett komplement till möjligheten att välja skola och som möjliggör en mer varierad elevfördelning i skolorna. Pröva möjligheten att utarbeta nationella riktlinjer i syfte att främja samarbetskultur och sk. peer learning samt säkerställa att kommunerna integrerar fristående skolor i sina planerings-, förbättrings- och stödstrategier. Skapa kapacitet för undervisning och lärande genom en långsiktig strategi för kompetensförsörjning: Inrätta ett offentligfinansierat nationellt Institutet bör sammanföra forskare, yrkesverksamma samt företrädare för arbetsgivarna i syfte att utarbeta en personalstrategi med inriktning på rekrytering av duktig personal och yrkesmässig utveckling för lärare och skolledare. Se över antalet lärarutbildningsinstanser och deras kvalitet Översynen bör inbegripa en granskning av de svenska lärarutbildningsprogrammens kapacitet, inriktning och resurser, som ett första led i utarbetandet av en övergripande personalstrategi för denna sektor. Öka lärar- och skolledaryrkets attraktionskraft Detta är ett led i en större insats för att skapa en välutformad karriärstruktur, där lärare ges erkännande och möjlighet till fortsatt utveckling under hela yrkeslivet, och omfattar höjda löner, framtagande av yrkesmässiga standarder som ett stöd för bedömning och återkoppling, karriärstruktur och ett mer selektivt urval till lärarutbildningarna samt tillräckliga resurser till fortbildning av lärare som ett stöd för insatserna för att förbättra skolan. Förstärk styrning ochredovisningsansvar med fokus på förbättringsarbete: Identifiera en rad ambitiösa utbildningsprioriteringar tillsammans med viktiga berörda parter Ett utbildningspolitiskt råd (eller ett liknande organ) bestående av ett flertal berörda parter bör inrättas för att ge rådgivning vid fastställandet av prioriteringar för skolsystemet. Rådgivningen bör vara framåtblickande och utgå ifrån ekonomiska och sociala utveckling. Dessa prioriteringar bör konsekvent användas på alla nivåer och åtföljas av mekanismer för brett och tidigt engagemang. Målsättningarna bör bygga på de förväntningar som ställs på eleverna i syfte att säkerställa kvalitet och likvärdighet. Utarbeta en övergripande nationell strategi för att förbättra skolan För att åstadkomma en förändring av systemet bör denna strategi uppmuntra strävan att förverkliga de överenskomna målsättningarna, höja elevernas ambitioner och förväntningar, fastställa tydliga roller och tydligt ansvarstagande samt höja kvaliteten hos lärare och skolledare med hjälp av arbetet inom . Strategin bör uppmuntra partnerskap mellan kommuner, enskilda huvudmän och skolor i syfte att främja ömsesidigt stöd och utveckling. Ett ramverk för bedömning och utvärdering bör tas fram för att övervaka framstegen i genomförandet av strategin samt de övergripande resultaten. Förstärk skolornas egna utvärderingar och planering genom ett antal överenskomna indikatorer Förstärk självvärderings- och innovationsarbetet genom att ta fram en uppsättning överenskomna indikatorer för både intern och extern utvärdering och som underlag för planeringen av förbättringsåtgärder. Kravet på kvalitetsredovisningar (självvärdering) från skolornas sida bör återinföras i lämplig form. Förstärk Skolinspektionens roll i syfte att åstadkomma en övergång från fokus på regelefterlevnad till ansvar för förbättringar Detta kräver en förstärkning och utvidgning av Skolinspektionens roll genom: 1) ett mer noggrant fastställande av styrkor och förbättringsområden, uppföljning, nätverksfrämjande och tillförlitliga självvärderingar samt 2) rapporter om hur effektiva kommunernas och de enskilda huvudmännens insatser varit för att förbättra utbildningskvaliteten i skolorna. Dessutom bör skolledare uppmuntras att spela en direkt roll vid inspektioner genom att t.ex. agera expertbedömare. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring. – ett stärkt konsumentskydd. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.