sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — Ett annat resultat var att hastigheten i nyhetsflödet ökat, och det gjorde att officiella källor fick en starkare roll. I nästan två fall av tre så var det myndigheter som låg bakom nyheterna, och många pressmeddelanden publicerades ordagrant. Andra nyheter var bara omskrivningar av sådant som tagit från nätet utan att det angavs. Rapporten kallar det ”en växande eko-kammare online”. Denna växande ompaketering av nyheter har också konstaterats i annan internationell forskning. Rundgången av nyheter i medie systemet och inflytandet från utomstående källor som nyhetsbyråer och starka aktörer ökar. Medieproduktion blir imitation och använd- ning av PR-material (Boczkowski, 2010; et al., 2008). Stora skillnader mellan olika lokalsamhällen Två nya amerikanska studier ger en färsk uppdatering av hur lokala journalistiska ekosystem förändras när digitala plattformar blir allt viktigare: •PEW har följt upp sin studie av genom att undersöka tre olika typer av lokala journalistiska ekosystem – storstaden , den medelstora staden () och småstaden i (PEW, 2015). Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling •Forskare vid har undersökt lokaljournalistiken i tre samhällen i delstaten : , Morristown och New (et al., 2015). Båda studierna betonar skillnaderna mellan olika typer av lokala sam- hällen, både beroende på storlek och på den sociala sammansättningen (etniskt och klassmässigt). De traditionella medierna är fortfarande viktiga, särskilt i mindre samhällen. Sociala medier och andra nätbase- rade medier växer i betydelse, men är fortfarande inte i närheten av de traditionella medierna vare sig när det gäller nyhetsproduktion eller användning för att hålla sig uppdaterad om lokala händelser. visar att nio av tio invånare i de tre samhällena följer lokala nyheter, och den viktigaste källan är lokala tv-nyheter. Tidningarnaliggerlägreianvändning,menärviktigastnärdetgälleratt producera nyheter med relevans för den lokala demokratin (politik, ekonomi, utbildning, lokala myndigheter). Storstaden hade i kraft av sin storlek det bredaste utbudet av lokala nyheter, och även störst andel utanför de traditionella medierna. Men intresset för lokala nyheter var störst i småstaden . Sociala medier har en begränsad roll för lokala nyheter, bara en av tio säger att det är den viktigaste källan för lokala nyheter. Däremot är det en majoritet i alla tre städerna som tar del av de traditionella medierna på nätet eller lokala nyheter från andra källor på nätet. Den digitala utvecklingen påverkar nyhetsvanorna i alla tre städer, allra mest i den bredbandstäta storstaden . Mest intresserade av lokala nyheter är etniska minoriteter som spansktalande som ofta har egna lokala medier på spanska. Den andra studien från utgår från tre dimen- sioner i analysen av det lokala journalistiska ekosystemet (et al., 2015): •Infrastrukturen – hur många journalistiska källor finns det i lokal- samhället och till vilken grad är dessa även representerade i sociala medier. •Den journalistiska nyhetsproduktionen – hur stort är utbudet av lokala nyheter oavsett vilken plattform de publiceras på? Nyheter på såväl traditionella medier som sociala medier och andra nät baserade medieformer? Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling •Journalistikens roll i samhället – fyller den lokala journalistiken det behov av kritisk information om samhällsfrågor som medborgarna har rätt att kräva? Resultaten visar att i den välmående småstaden ger det lokala journalistiska ekosystemet sina medborgare både flest jour- nalistiska källor och mest lokala nyheter. Även när det gäller sociala medier och andra nyhetskällor på internet kvarstår skillnaden. Den sämre bevakningen av kompenseras inte heller på nätet – det finns det flera och mer differentierade källor till lokaljournalistik i den välmående småstaden är i storstaden. Den lokala journalistiken i mindre städer handlar också i större utsträckning om viktiga sam- hällsfrågor, både i antal nyheter och i ännu större utsträckning räknat i relation till befolkningen: I Morristown var det 50 lokala original- nyheter om samhällsfrågor per 10 000 invånare – i inte ens en nyhet på 10 000 invånare. Även om det är rimligt att det är färre lokala nyheter i relation till invånare i en storstad som , så är gapet så stort att det inte kan förklaras på annat sätt än genom skill- nader i de mediala ekosystemen. Forskarna drar slutsatsen låginkomststäder som är sämre bevakade på alla sätt: Den ekonomiska infrastrukturen som upprätthåller en public servicemodell i journalistiken är troligen starkare i mer välbärgade samhällen. Detta förstärker det som framstår som en journalistisk klyfta mellan rika och fattiga lokalsamhällen när de traditionella ekonomiska modellerna för journalistiken fortsätter att erodera (, 2015:31) (översättning GN). Båda studierna av lokala journalistiska ekosystem i visar stora skillnader mellan olika lokalsamhällen. Skillnaderna beror både på sociala faktorer och t.ex. på utbyggnad av bredband, men också på styrkan i den lokala identiteten. Gemensamt för båda studierna är att nya medieformer som lokala bloggar, lokala nyhetssajter och sociala medierna inte förmår att minska dessa skillnader mellan olika lokala samhällen – tvärtom verkar de öka i takt med att de traditionella medierna rustar ner sin bevakning. Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling Studier gjorda på lokaljournalistik i kan inte överföras direkt på nordiska förhållanden. Den nordiska modellen av mediesystem skiljer sig på många sätt från den amerikanska – i har tidningsläsningen haft en starkare ställning, det finns en stark public service som också satsar på regionala nyheter och vi har ett samhälle med mindre sociala skillnader än i . Men det medieekologiska perspektivet kan läggas även på det svenska mediesystemet – att inte bara studera enskilda typer av medier, utan att se medierna och jour- nalistiken som ett ekosystem. Begreppet ”nyhetsekologi” har använts sparsamt i svensk och nordisk medieforskning. har det förekommit i analyser av olika former av deltagande i medieproduktion (t.ex. , 2009; Örnebring, 2013). I en analys av nedskärningar inom den lokala journalistiken diskuterades också vad detta bety- der för det nyhetsekologiska systemet (och , 2014). Det betyder inte att det saknas analyser av vad medieutvecklingen innebär för de nordiska mediesystemen. har det genomförts ett antal projekt som beskriver förändringarna i nyhets- ekologin, utan att begreppet används uttryckligen. Det mest ambiti- ösa är danskt och publicerades under rubriken ”Hvor kommer nyhederne fra? Den journalistiske födekaede i för og nu” (et al., 2009). I det danska projektet analyseras ca 75 000 artiklar och inslag som publicerades under en novembervecka 2008 i alla typer av medier. Detta var mer än en fördubbling jämfört med . Men nästan två tredjedelar var vad forskarna kallade ”återbruk, lån och stöld”, artiklar och inslag där redaktionen inte tillfört något själva utan bara refererar andra medier. En stor del av medieinnehållet var alltså ren rundgång, medan en dryg tredjedel är egna originalnyheter eller då redaktionen tillfört något själva till en pågående nyhet. Basen i denna nyhetsproduktion är dagstidningarna, som i stod för av originalnyheterna. Det är något mindre än , men ingen annan medieform är i närheten av dagstidningarnas betydelse. Webbaserade medier ger bara marginella tillskott, och näst viktigast är radio och tv som stod för av originalnyheterna . Motsvarande undersökning har inte Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling gjorts i , men andra studier ger samma slags bild: de medie- företag som står högst upp näringskedjan i det mediala ekosystemet bygger till stor del på andra medier. I SVT:s public service-redovis- ning framgår att av nyheterna på och fem regionala sändningar kom en dryg tredjedel från andra medier, en tredjedel var händelser man bevakade själva och en tredjedel egna unika nyheter (SOU 2015:94). Det finns många olika studier som beskriver den svenska medieeko login utan att använda begreppet. I antologin ”På väg mot medie- världen ” beskriver ett 20-tal medieforskare medieutvecklingen utifrån såväl tekniska, ekonomiska som journalistiska perspektiv (och , 2013). Sammantaget ger de bilden av ett mediesystem i förändring, men där det också finns en tröghet som gör att gamla strukturer är mer livskraftiga än många mediedebattörer ibland verkar tro. Många studier av det svenska mediesystemet har haft samband med valrörelser och mediernas roll i den politiska kommunikationen. Vid har valbevakningen i stora traditionella svenska nyhetsmedier undersökts (och , 2014). Även vid i har valrörelser analyse- rats, där med en bredare ansats som också inkluderar användning och nya nätbaserade medieformer som sociala medier (Strömbäck och Nord, 2014). Även valrörelser i medierna på lokal och regional nivå har studerats vid (Nord och , 2007). På lokal nivå är det främst mediernas bevakning av kommunerna som studerats av medieforskare. En tidig studie undersökte hur kommunbevakningen på fyra orter påverkades av att lokalradion star- tade (, 1985). Andra studier har undersökt mediernas kommunbevakning på olika typer av orter, från storstäder som till mindre orter på landsbygden (, 1998; , 1998; , 2003). Dessa studier ger en bild av de lokala journalistiska ekosystemen, åtminstone när det gäller kommun bevakningen. De visar tydliga skillnader mellan olika delar av landet, främst mellan storstäder med svaga lokala journalistiska ekosystem och mindre och medelstora samhällen med starka egna lokala medier. Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling En tidig studie av nätbaserad medborgardialog visar att denna inte på något sätt ersatte de lokala mediernas funktion (, 2001). En större studie undersökte den lokala journalistiken i –2002 (Nord och , 2002; , 2005). Denna studie använde begreppet ”medieskugga” för att beskriva stora delar av som varken hade någon större lokal mediebevakning eller en medieanvändning som liknade i övrigt. Studien tog ett helhetsgrepp, och gav en bild av det journalistiska ekosystemet i . Genom innehållsanalyser av lokalbevakningen av fem olika områden i samt de dagliga mediernas bevakning, kunde projektet visa att stora delar av storstadsområdet i stort sett saknade journalistisk bevakning. De stora medierna berättade mest om innerstaden, medan förorterna sällan nämndes – och då handlade mest om brott och sociala problem eller i några fall om mer idylliska ”upptäcktsresor”. Journalistiken präglades av ett innerstadsperspek- tiv, och miljonprogrammets förorter var ett främmande land. Även när det gällde medieanvändningen fanns det stora klyftor utifrån sociala skiljelinjer: I innerstaden samt i välbärgade villaför orter var det högstatusmedier som prenumererade dagstidningar och public service som dominerade. I fattigare områden i förorterna var det gratistidningar och kommersiella tv-kanaler som dominerade medieanvändningen. En typ av medier som alla tog del av var dock de lokala gratistidningarna som kommer – de kunde bidra till att hålla ihop det lokala samhället. Denna sociala fragmentering av medieanvändningen har sedan fortsatt, och konstateras t.ex. av den senaste pressutredningen (SOU 2013:66). Projektet ”Medieskugga” genomfördes innan sociala medier och andra nätbaserade former av medieinnehåll (bloggar, hyperlokala sajter m.m.) växt fram som viktiga plattformar. Hur dessa påverkar de lokala journalistiska ekosystemen vet vi inte, om de på något sätt kan kompensera en brist på lokal journalistik. En pågående studie i samarbete mellan och visar att många kommuner upplever en kraftigt försämrad bevakning när lokalredaktioner lagts ner (). Kommunens informatör i en Norrbottenskommun skriver i ett mail: ”Frånvaron gäller all media som tidningar, tv och radio och både SVT o TV4. Vi finns inte – så enkelt är det...:)”. I har de båda dagstidningarna lagt ner alla redaktioner utanför och , Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling och i kommun konstaterar man att det inte längre står några journalister i korridoren, de dyker bara upp om något händer: Det skrivs desto mer friskt på Facebook, vilket kan vara ett problem. Det är jättetydligt att det är en annan mediesituation . Och allt är inte till godo heller. Även om man kan uppleva att när journalister ska granska makten, att det kanske inte är så mycket makt i en liten kommun, men hamnar makten hos enskilda människor som kan få stort genomslag på sociala medier och påverka vad folk tycker. Tidningarna tycks lite ha tappat greppet vad ska syssla med (telefonintervju ). har det startat en ny hyperlokal sajt i och med en blandning av innehåll från både eldsjälar och användare, . Den fyller upp en del av det tomrum de traditionella medierna lämnar efter sig. Ett försök till medieekologisk analys Den modell som amerikanska forskare använt skulle också kunna vara en utgångspunkt i analyser av journalistiska ekosystem i , både på nationell och lokal nivå (et al., 2015). Här följer ett försök att utifrån tidigare forskning och branschutveckling skissa några drag i hur detta svenska ekosystem förändras och ställa några frågor för vidare forskning. har fortfarande många nyhetsmedier, både dagstidningar och etermedier främst i form av public service som står för en daglig nyhetsproduktion. Men denna infrastruktur har försvagats betydligt i de kommersiella medierna: Det finns färre journalister som producerar innehåll, dagstidning- arna har minskat antalet anställda journalister , och har en tredjedel av dagstidningarnas lokalredaktioner lagts ner. har de nationella medierna centraliserat sin innehållsproduktion: TV4 lade ner sina 13 regionala redaktioner 2014, både tidningar i och TT Nyhetsbyrån har lagt ner redaktioner ute i landet. I praktiken är det bara SVT och som har ett dagligt nyhetsarbete i hela landet, och Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling antalet journalister i dessa företag är också stabilt och i några fall svagt ökande (t.ex. SOU 2013:66; och , 2014; och , 2015; se också Nords kapitel i denna bok). som innehållsproduktionen centraliserats och sam- ordnats i alla typer av stora mediekoncerner, så läggs också delar av innehållsproduktionen ut på underleverantörer. Nyhetsbyråer som TT får en viktigare roll, produktionsbolag levererar bilagor och nisch- innehåll som är mer tidlöst. Nya redaktionella system (s.k. , CMS) gör det möjligt att redigera alla tidningar i en koncern på samma plats (för Mittmedias 18 tidningar produceras sidorna i ), som redaktioner samordnas (t.ex. sport och kultur/nöje). arbetar de flesta nyhetsredaktioner aktivt med sociala medier, såväl som en kanal för att få in idéer och göra research, hålla en dialog med publiken som en kanal för distribution genom att publiken länkar vidare på Facebook eller Twitter (se kapitel av och respektive i denna bok). En växande del av trafiken på nyhetssajterna kommer via sociala medier och sökmotorer. Nya lokala medieformer växer, såväl fådagarstidningar som gratis- tidningar och lokala nyhetssajter. Dessa ”hyperlokala” medier täcker upp en del av det som försvinner när större medier skär ner och centraliserar . Nischmedier som webbsajter och tidskrifter blir fler och ger publiken tillgång till fördjupning och nya typer av medieinnehåll. Tillgången till medier i andra länder, såväl nationella som globala medier, har också växt – såväl genom satellitkanaler som genom internet. Detta kompenserar delvis det bortfall som skett när det blir färre svenska korrespondenter utomlands, och ger stora etniska minoriteter i tillgång till medier på eget språk. Detjournalistiskaekosystemetförändras.Engrundfrågaärivilken mån en glesare infrastruktur i de stora breda medierna kan kompen- seras av nya medieformer både på lokal nivå och i olika nischmedier? En annan viktig fråga är i vilken mån publikens roll blir mer aktiv och vilken roll sociala medier spelar i mediesystemet: är de främst en ny distributionskanal för de traditionella medierna eller tillför de nya typer av medieinnehåll? Några tydliga svar på dessa frågor finns ännu inte, men forskning runt dem pågår. Det är också viktigt att se skillnader mellan olika nivåer i det medie- ekologiska systemet. De nätbaserade medieformerna kan t.ex. ge en större mångfald på nationell nivå där publiken får tillgång till en mängd Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling olika källorsamtidigtsomägarkoncentrationochnedskärningarskapar en mindre journalistisk mångfald på regional och lokal nivå. De flesta medieföretag arbetar med olika strategier för flerkanalpubli- cering. Publiceringen sker på olika plattformar, såväl papper som på nätet på olika sätt, för läsplatta och mobil samt även i en del fall i marksänd radio och tv. Många medieföretag arbetar också med olika typer av affärsmodeller, t.ex. både betald papperstidning och gratis- tidningar. Eller både webb-tv och marksänd tv i lokala nyhetskanaler som sänder dygnet runt (och , 2011). Frågan är vad detta betyder för utbudet? Mycket tyder på att det är samma nyheter som publiceras i de olika kanalerna, samma typ av rundgång av innehåll som konstaterats i andra länder. De flesta dagliga medier tillhör någon av de större mediekoncernerna, och inom koncernerna samordnas innehålls produktionen i allt större grad. Det kan vara olika typer av feature- material, kolumner, lifestyle och bilagor. Men också nyhetsmaterial när sidproduktionen centraliseras inom koncernen. Nyhetsvärderingen skiljer sig mellan olika kanaler och platt formar. Ständig publicering på nyhetssajten förändrar innehållet när snabbhet blir allt viktigare, medan papperstidningen i stället förväntas gå motsatt väg mot mer av fördjupning och bakgrund. De nya hyper- lokala medierna kan stå för en annan typ av innehåll; närmare det lokala samhället och mer av användarproducerat innehåll, men kanske också kanske mindre av kritisk distans och mindre av professionella förhållningssätt. Hur nyhetsutbudet förändras är en av de stora frågorna som är ganska lite undersökt i svensk medieforskning. En grundfråga är om det verkligen blir olika typer av innehåll på de olika plattformarna som redaktionernas strategier ofta talar om, eller om det bara är ompakete- ring av samma innehåll? Och vad betyder ett högre nyhetstempo för innehållet – finns det utrymme också för fördjupning och bakgrund? Vad händer med den journalistiska professionaliteten när medierna fylls av innehåll som produceras av såväl vanliga användare som starka källor som utnyttjar PR och lobbyfirmor för att få genomslag för sina perspektiv? Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling Denna dimension kallas rolluppfyllande (performance) i den ameri- kanska studien (et al., 2015), och avser i vilken mån medierna i sitt utbud ger medborgarna kunskap som de behöver för att styra sina liv både som individer och som deltagare i demokratiska processer. En annan viktig del av denna dimension är naturligtvis medianvänd- ningen, om medborgarna verkligen tar del av detta högkvalitativa innehåll. Detta undersöks inte i studien i , men betonas starkt i av m.m. (PEW, 2015). De innehållsanalyser som gjorts av svenska dagstidningar visar motsägelsefulla resultat i ett längre perspektiv. En undersökning om mediernas kommersialisering visar en påtaglig stabilitet sedan 1960- talet i papperstidningarna när det gäller innehållet, det är samma typer av nyheter och ämnesområden i dagstidningar som (Wadbring, 2012). En annan studie av dagstidningarnas journalistik på webben visar en tydlig tabloidisering – det blir mindre av politik och samhällsfrågor och mer av livsstil och konsumtion på de dagliga nyhetssajterna (, 2014). En undersökning vid av innehåll i sju dags- tidningar mellan 1990–2010 visar tydliga förändringar. Under dessa år gick de flesta dagstidningar över från broadsheet till det mindre tabloidformatet, men förändringarna av innehållet var desamma för alla tidningar oavsett om de bytt format eller inte (, 2013): Det har blivit färre artiklar och färre nyheter, varje artikel får mer utrymme och andelen rubrik och bild ökar starkt. Ämnesmässigt blir det klart mindre av politik, ekonomi och sociala frågor. I stället blir det mer olyckor och brott, så kallad ”blåljusjournalistik”. Det handlar mer sällan om offentliga personer i offentligheten, och mer om privatpersoner i sin privata sfär. En typ av journalistik som gärna lyfts fram av mediebranschen är grävande och undersökande journalistik. Denna har vuxit de senaste 15–20 åren som en egen genre, och Föreningen grävande journalister samlar hundratals journalister till årliga seminarier. En utveckling av denna är också datajournalistik som använder stora datamängder för att ta fram egna nyheter (och , 2014). Båda dessa typer av journalistik är exempel på journalistikens granskande roll i samhället, men frågan är hur vanlig denna gransk- ning är i det dagliga arbetet. Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling När det gäller nya nätbaserade medieformer och ”hyperlokala medier” finns bara fragmentarisk kunskap om innehåll och vilken roll de spelar. En studie av lokal medborgarjournalistik ger ned slående resultat, den behandlar knappt alls samhällsfrågor (och , 2014). Men det finns också t.ex. lokala webbsajter med journalistiska ambitioner där de traditionella medierna är svaga eller helt dragit sig tillbaka (Journalisten, ). Samspelet mellan traditionella medier och sociala medier för- ändrar också ”rolluppfyllandet”. En dialog växer fram runt nyheter där sociala medier spelar en viktig roll både för spridning och för möjligheter till dialog med publiken. Sociala medier ersätter inte traditionella medier, men de blir en viktig källa för journalistiken och en plattform för dialog i samhället (och , 2013). Relationen kan beskrivas mer som en symbios, än som en konkurrens mellan olika medieslag. Ett förändrat nyhetsekologiskt system Internet, mediernas digitalisering och utveckling av mobila digitala medieformer är inte bara nyheter som tillförs mediesystemet. De förändrar hela mediernas biosfär, och även de gamla medieformerna måste anpassa sig till de nya villkoren. De ekologiska metaforerna kan också beskriva fyra av dessa förändringar i ekosystemet: Mångfalden i ekosystemet påverkas – med en ökad koncentra- tion i ägandet, samordning av innehållsproduktion och rundgång i nyhetssystemet riskerar mångfalden att minska. Det handlar mycket om infrastruktur, och de dominerande trenderna i de traditionella medierna ger en minskad mångfald. Men det finns också motsatta tendenser när nya medier växer fram, t.ex. nya typer av lokalmedier eller den mångfald av röster som återfinns på sociala medier. Näringskedjorna i ekosystemet tunnas ut när produktionen centra- liseras på alla plan. Näringen i mediernas ekosystem är innehållet, och när färre journalister ska producera mer innehåll för fler plattformar tunnas det ut. Men det kan också tillföras ”ny näring” till nyhets systemet om journalistiken öppnar sig gentemot nya typer av källor på nätet och i sociala medier. Nya typer av ekologiska nischer uppstår där medier kan utvecklas, t.ex. ”hyperlokala” medier där de traditionella medierna inte bevakar Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling På nätet kan nischerna för specialmedier vara hur smala som helst, fragmentering av både utbudet och av publikerna är en domine- rande trend i medieutvecklingen. Detta betyder också att skillnaderna blir större mellan olika delar av medieekologin, både sociala och geografiska skillnader. Skillnaderna ökar mellan olika delar av journalistikens biosfär – lokala journalistiska ekosystem ser alltmer olika ut beroende på både sociala skillnader och geografi. Utifrån tidigare forskning kan man beskriva åtminstone tre olika typer av lokala journalistiska ekosystem (, 2005; och , 2011; SOU 2013:66; och , 2014):