sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Bristerna kan vara konkreta i form av att informationen inte är tillgänglig, lokaler som används för partimöten är otill- gängliga samt svårigheterna att få ihop logistiken med hjälp av färdtjänst i de fall krav på samåkning tillämpas i kommunen. Bristerna i tillgängligheten kan dock även utgöras av sådant som inte är lika uppenbart vid första anblicken. Det kan röra attityder och inställ- ning till personer med funktionsnedsättning i de politiska partierna. Flera av de intervjuade menade att funktionshindersfrågornas relativa osynlighet i det partipolitiska arbetet har lett till att de valt att engagera sig inom funktionshindersrörelsen i stället för i de politiska partierna.55 lyfter i sin underlagsrapport till utred- ningen fram att det finns ett ointresse bland politiska partier att engagera personer med funktionsnedsättning. Ointresset tar sig ut- tryck i att inbjudan till möten sällan innehåller information om att t.ex. hörslingor finns i lokalen eller att inbjudan att delta på ett politiskt möte är utformad på ett sådant sätt att den inte inbjuder till deltagande av alla, oavsett funktionsförmåga.56 I de samråd vi har haft med representanter ur funktionshindersrörelsen framhålls även att de fysiska hindren alltjämt kvarstår. Det rör i första hand 53I undersökningen som genomfördes var däremot andelen passiva medlemmar högre bland personer med funktionsnedsättning, störst var skillnaden mellan de med nedsatt rörelse- förmåga och övriga befolkningen (mot i övriga befolkningen). Se SOU 2001:48, s. 221. 54SOU 2001:48, s. 221. 55DHR, 2014. 56Simmeborn, 2015. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning de lokaler som de olika partigrupperna har inför fullmäktige- eller nämndsammanträden. Vi kan även konstatera att partierna överlag upplever att det är svårt att rekrytera personer med funktionsnedsättning till förtro- endeuppdrag. I den enkät som vi har bett de lokala partiorganisa- tionerna att besvara framkommer det att personer med funk- tionsnedsättning, näst efter unga, är den grupp som partierna har svårast att rekrytera till olika förtroendeuppdrag. Trots detta före- kommer riktade insatser som syftar till att öka andelen personer med funktionsnedsättning bland förtroendevalda. Utred- ningens enkät visar också att personer med funktionsnedsättning inte heller är en framträdande grupp vid diskussionerna om list- sammansättningen. Personer med funktionsnedsättning ingår inte bland de sociala grupper som lyfts fram av partierna, och i vissa fall kvoteras in.57 Av SCB:s studie om villkoren för fullmäktigeledamöter framgår att det finns en underrepresentation av folkvalda med funktions- nedsättning i landets fullmäktigeförsamlingar. Andelen personer med funktionsnedsättning mellan 16–utgör enligt den studie som SCB stödjer sig på av befolkningen.58 Andelen bland ledamöterna i landets fullmäktigeförsamlingar är 20 procent.59 En mer differentierad analys, där hänsyn tas till olika typer av funktionsnedsättningar, visar att det finns betydande skillnader inom gruppen. De som är representerade i lägst utsträckning är personer med nedsatt rörelseförmåga och med besvär av oro, ångest och ängslan. Det är en grupp som också röstar i lägre utsträckning.60 Demokratiutrednings enkät till de lokala partiorganisationerna, 2015. För mer information, se kapitel 2 om hur vi har arbetat. 58SCB, 2015d. 59SCB, 2015a. 60Den grupp som utmärker sig är gruppen personer med nedsatt syn som enligt valdeltag- andeundersökningen röstade i lägre utsträckning än övriga i befolkningen, men som inte är en underrepresenterad grupp bland de förtroendevalda. Som tidigare noterats bör dock viss försiktighet iakttas vid direkta jämförelser mellan de båda undersökningarna. I SCB:s under- sökning om de folkvaldas villkor används samlingsbegreppet ”psykisk funktionsnedsättning”. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning En förutsättning för att utöva politiskt engagemang som förtro- endevald med funktionsnedsättning är att den fysiska och sociala miljön tillgänglig. (SOU 2001:48) utredde frågor som rörde möjligheterna för personer med funk- tionsnedsättning att verka politiskt. Med anledningen av dess för- slag fick förtroendevalda med funktionsnedsättning i kommuner och landsting rätt till skälig ersättning för resekostnader som upp- kommer när de fullgör sina uppdrag.61 En bestämmelse infördes också i kommunallagen (4 kap. 33 § KL) som föreskrev att kom- muner och landsting ska verka för att förtroendevalda med funk- tionshinder ska kunna delta i handläggningen av ärenden på samma villkor som andra förtroendevalda.62 Bestämmelsen är av målsätt- ningskaraktär och innebär inte någon skyldighet för kommuner och landsting att vidta specifika åtgärder. Tillgängliga sammanträdeslokaler och tekniska hjälpmedel I betänkande Att vara med på rik- tigt (SOU 2001:48) redovisades en undersökning som Handikapp- ombudsmannen gjort om kommunernas tillgänglighet. Den visade att nästan en tredjedel av kommunfullmäktiges sammanträdes- lokaler inte var tillgängliga för personer med rörelsehinder och att av lokalerna saknade hörslinga. I en studie som Handisam genomförde 2007 om de strukturella hindren samt bemötandet i politiken för personer med funktions- nedsättning konstateras det att tillgängligheten har förbättrats. Det var av kommunerna och landstingen som hade inventerat samtliga lokaler som används vid fullmäktige- sammanträden ur ett tillgänglighetsperspektiv. Det ställdes dock inte samma krav på lokalerna för nämndsammanträdena och av kommunerna och landstingen hade inventerat loka- lerna.63 Enligt undersökningen är det främst fysiska hinder som åtgärdats. 614 kap. 12 a § KL. 624 kap. 33 § KL. 63Handisam, 2007. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning Enligt den enkät som vi har skickat till kommunerna och landstingen finns det fortfarande brister i den fysiska tillgänglig- heten. Medan av kommunerna och landstingen uppger att de lokaler som används för fullmäktigesammanträdena är till- gängliga är det av lokalerna som används för nämndsammanträden som är helt tillgängliga.64 SCB har i sin under- sökning om de folkvaldas villkor ställt frågor om hur man upplevde kommunens möteslokaler, teknisk utrustning, format på handlingar samt möjligheterna att delta i det politiska arbetet på distans.65 En betydande andel, , av de folkvalda, uppger att de är missnöjda med innemiljön. är det som upplever att handlingar och annan information förmedlas på ett tillgängligt sätt. Det var dessutom som fick tillgång till tekniska hjälpmedlen t.ex. dator, telefon eller läsplatta. Här finns det en skillnad mellan de ledamöter som valt att lämna sitt uppdrag . Dessa svarar i högre utsträckning att de inte har fått till- gång till tekniska hjälpmedel. Kommunens sammanträdeslokaler får i SCB:s enkät ett gott betyg. Endast en av tio är missnöjd med dessa. Andra aspekter av tillgängligheten Utöver de hinder som förekommer i form av otillgängliga lokaler alternativt otillgänglig information finns det fler faktorer som försvårar för personer med funktionsnedsättning att åta sig poli- tiska uppdrag. Ett första hinder rör möjligheterna att engagera sig ideellt eller åta sig politiska uppdrag för de personer som uppbär sjukersättning. För den som är beviljad hel sjukersättning finns det möjlighet att arbeta högst och tjäna en åttondel av den normala heltidsinkomsten i den syssel- sättning som ska utföras utan att rätten till hel ersättning förloras. Motsvarande reglering saknas däremot för de som är beviljade tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukersättning. Funktionshinders- rörelsen har framfört att regelverket i dess nuvarande utformning strider mot FNs konvention om rättigheter för personer med funk- Demokratiutrednings enkät till de lokala partiorganisationerna, 2015. 65SCB, 2015a. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning I kapitel 8, om förtroendevaldas villkor, redogör vi för de slutsatser som den parlamentariska Socialförsäkrings- utredningen drar gällande de förtroendevaldas ställning i arbetslös- hetsförsäkringen i delbetänkandet Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64). Socialförsäk- ringsutredningen gör inte en motsvarande utredning gällande de förtroendevaldas ställning i sjukförsäkringen. När det inom ramen för ett uppdrag som förtroendevald före- kommer ärenden med sekretessbelagda uppgifter finns det hinder som begränsar möjligheterna att delta för förtroendevalda som har personlig assistans (se mer i avsnitt 15.7.4). Ett ytterligare hinder är den relativa osynligheten frågor som rör personer med funktionshinder har i den offentliga debatten. Detta kan möjligen förklaras av underrepresentationen av personer med funktionsnedsättning i politiken. Forskning om kvinnors politiska representation visar att det finns många politiska frågor som endast förs fram av kvinnor samt att kvinnor som grupp kan prioritera helt andra frågor än män som grupp.66 I det stora flertalet kommuner och landsting finns medborgarråd för olika grupper av medborgare. Enligt SCB uppger av kommunerna och landstingen att de har ett funktionshindersråd. Andra undersökningar visar däremot att råden är betydligt van- ligare och att funktionshindersråd eller motsvarande finns i nästan alla kommuner och landsting.67 Bakgrunden till råden går att finna i som i delbetänkandet Bättre socialtjänst för handikappade (SOU 1970:64) föreslog att handikappråd borde inrättas i såväl kommuner och landsting. Förslaget ledde inte till en lagstadgad skyldighet, men skapade en närmast explosionsartad ut- veckling.68 av kommunerna och samtliga lands- 66Wide, 2015. 67SCBs undersökning avser mandatperioden –2014. Se en längre diskussion i kapitel 9 om medborgardialog och samråd. Se även en undersökning () där en betydligt större andel, av de 279 kommuner som besvarade enkäten, uppgav att de hade ett råd för funktionshindersfrågor. 68Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, socialtjänstlagen (2001:453), SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, rekommenderar respektive Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning ting hade 1977 inrättat funktionshindersråd.69 Svenska kommun- förbundet (nu SKL) rekommenderade sina medlemmar att inrätta ett sådant organ. Syftet med råden var enligt att tillvarata de synpunkter som personer med funktionsnedsätt- ning hade, specifikt mot bakgrund av att de var underrepresenterade i politiska församlingar. Råden skulle ha en samordande uppgift, inte beslutande, och bidra till en mer samlad opinionsyttring från funktionshindersrörelsen. I flera kommuner och landsting benämns numera råden som tillgänglighetsråd alternativ funktionshinders- råd.70 Råden sorterar vanligen under socialnämnden eller kommun- styrelsen. Det är i regel en förtroendevald med flera tunga uppdrag som är ordförande i råden och i majoriteten av de studerade råden får ledamöterna arvode för sin medverkan. Det finns vissa skill- nader i hur råden är organiserade, men i regel består de av ett tiotal ledamöter varav hälften utses av kommunen, och oftast är politiker, och den andra hälften utses av organisationer inom funktions- hindersrörelsen. Enligt en uppföljning av funktionshinderspolitiken på lokal nivå av Myndigheten för delaktighet uppger ungefär hälften av kommunerna att de samråder kring frågor om kultur, fysisk tillgänglighet och idrott. Mindre vanligt är det med samråd inom arbetsmarknadsområdet och kring frågor som rör utbildning. Där samråder av kommunerna med funk- tionshindersrörelsen inför beslut.71 har följt upp utvecklingen av råden , 1976 och 1992, och resultaten var samstämmiga.72 Den bild som ledamöterna i råden tecknar är i huvudsak positiv. Råden ansågs ha en aktiv och pådrivande roll och har enligt ledamöterna ålägger visserligen och kommunen samverka med andra samhällsorgan och orga- nisationer, men det behöver inte ske i den form som det stora flertalet kommuner och landsting valt, nämligen inrättandet av samrådsforum där intresseorganisationerna är representerade. 69Statens Handikappråd, 1978. 70Funktionshindersråd kommer att användas i texten och avser då även råd som benämns handikappråd, råd för personer med funktionsnedsättning eller tillgänglighetsråd. 71Myndigheten för delaktighet, 2014a. 72Carstensen, 1993. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning bidragit till att förbättra villkoren för personer med funktionsned- sättning. Ledamöterna framförde dock kritik mot att råden inbjuds att lämna synpunkter alltför sent i beslutsprocessen, när möjlig- heterna att påverka är begränsade. En jämförelse av undersök- ningarna visar att råden blivit ett bättre verktyg för inflytande, vilket kan bero på att det har skett en breddning av funktionshindersorganisationerna som bjuds in, att råden i högre utsträckning har möjlighet att lämna synpunkter vid remissbehand- ling och att fler råd förfogar över en egen budget. En liknande studie av hur väl råden för personer med funktions- nedsättning fungerade genomfördes av . Studien inkluderade även råden för pensionärer. Enligt denna har de flesta kommuner och landsting ett funktionshindersråd medan en liten andel kommuner har slagit samman pensionärsrådet och funktions- hindersrådet. Några uppger att man har en annan benämning på rådet. I studien uppger många råd att de saknar inflytande när det gäller viktiga och långsiktiga frågor. Vidare uppger flera råd att de får komma in i beslutsprocessen alltför sent, något som begränsar deras möjligheter att påverka.73 Den undersökning som gjorde 2012 visade en stor variation i hur rådens uppgift uppfattades av de tjänstemän som intervjuades. En slutsats som framkom i undersökningen är att av de intervjuade tjänstemännen i kommunerna och av tjänstemännen i landstingen betraktade råden som ett forum för att öka inflytandet, delaktigheten och medbestäm- mandet för gruppen. En övervägande majoritet av tjänstemännen i kommunerna och landstingen menade i stället att råden utgjorde ett forum för informationsutbyte och att de var ett rådgivande organ. Synen på rådens funktion som tjänstemännen gav uttryck för var därmed inte i enlighet med de gällande reglementena. konstaterade i en rapport att det främst är äldre personer med funktionsnedsättning som deltar i diskussionerna med politiska beslutsfattare. Andelen ledamöter i funktionshindersråden under var nämligen väldigt låg, . menade att en konsekvens av detta var att frågor som rör barn- och ungas situation hade svårt att 73 , 2012b. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning göra sig gällande i diskussionerna.74 I framkom det att mindre än en fjärdedel () av funktionshindersråden hade hanterat frågor om barns- och ungas situation.75 Något som har betydelse för vilka frågor som tas upp i dis- kussionerna är vilka organisationer som är representerade i råden. Flera studier visar att representationen i funktionshindersråden varit relativt oföränderlig och att det i första hand är organisationer som arbetar med frågor runt fysiska funktionsnedsättningar som har störst representation i funktionshindersråden.76 Väl fungerande råd – vad är receptet? En undersökning som SKL låtit genomföra om framgångsfaktorer för förbättrad tillgänglighet visar att en faktor som lyfts fram av flera av de intervjuade är förekomsten av ett fungerande tillgäng- lighetsråd eller motsvarande.77 Funktionshindersrörelsen har också i flera skrifter betonat vikten av väl fungerande råd. En faktor som har lyfts i flera av dessa är att ägandeskapet av rådet tillfaller kom- munen eller och att det inte är funktionshindersrörel- sens organ.78 När råden inrättas bör därför ett regelverk och direk- tiv för rådets arbete fastställas. Det underlättar för rörelsens leda- möter att förstå sin roll och bidrar till att syftet med rådet är tydligt kommunicerat och förankrat bland deltagarna. Vikten av att per- soner i ledande ställning i kommunerna och landstingen deltar i råden har lyfts, liksom vikten av att nomineringsförfarandet går via samarbetsorganisationerna. En fråga som rörelsen också har påpekat är vikten av att mötesarvode utgår till de representanter som inbjuds att delta. Både för att likställa deras deltagande med de politiker som innehar ett uppdrag att sitta i rådet, men även för att möjliggöra att fler kan delta och därmed öka den politiska jäm- likheten. 74Barnombudsmannen, 2004. 75Barnombudsmannen, 2008. 76Johansson, , 2011, s. 36. 77SKL, 2012b, s.10. 78Se bland annat HSO , 2007. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning 15.7Överväganden och förslag om delaktigheten och inflytandet för personer med funktionsnedsättning Sammanfattande analys: Personer med funktionsnedsättning ut- gör en grupp som utestängs från flera arenor på grund av brist- ande tillgänglighet. Bristande tillgänglighet är diskriminerande och utgör ett hinder för att personer med funktionsnedsättning ska bli fullt delaktiga i demokratin. Åtgärder som syftar till att säkerställa lika möjligheter till delaktighet och inflytande i poli- tiska beslutsprocesser för alla medborgare, oavsett funktions- förmåga, är därför nödvändiga. Personer med funktionsnedsättning är något mindre delaktiga i demokratin än den övriga befolkning. Detta avspeglar sig i valdel- tagandet och representationen i politiska församlingar. Bristande tillgänglighet av olika slag utgör fortsatt ett hinder för personer med funktionsnedsättning att delta fullt ut i samhället. Vår översyn av vilka möjligheter som finns för personer med funktionsnedsätt- ning att delta och utöva inflytande, antingen i egenskap av med- borgare eller i rollen som förtroendevald, visar att det finns ett behov av ytterligare åtgärder. En del av orsakerna till sämre delaktighet handlar om brister i utformningen av stadsmiljön, kollektivtrafiken, information och kommunikation. Utvecklingen går dock åt rätt håll. var av fullmäktiges lokaler fullt tillgängliga, vilket kan jämföras av lokalerna 2015. Vi anser dock att det är allvarligt att det fortfarande finns betydande brister gällande tillgängligheten. Lokalerna som används för politiska möten kan vara omöjliga att komma in i för en rullstolsburen person och hör- slingor och annan teknisk utrustning är inte alltid tillgängliga eller fungerande. Brister i bemötandet är en annan faktor som kommit upp i de samråd som vi har genomfört. Ett problem är också att tillgängligheten till de möteslokaler som de politiska partierna använder ibland är bristfälliga. För att undanröja hinder för del- aktighet och skapa en långsiktigt hållbar utveckling mot ett sam- hälle där alla människor, oavsett funktionsförmåga, kan vara del- Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning aktiga behöver tillgänglighetsarbetet öka i såväl omfattning som intensitet. Vår översyn visar även att det finns andra utmaningar när det gäller att utöva sina politiska rättigheter. Som vi redovisar i kapitel 13 om medborgarförslag och folkmotion är det endast en fjärdedel av kommunerna och landstingen som informerar invånarna om möj- ligheten att lämna medborgarförslag på ett sätt som är tillgängligt för alla, oavsett funktionsförmåga. Personer med funktionsnedsätt- ning är inte heller en av de grupper som kommuner och landsting har uppgett att de prioriterar när de bjuder in till medborgardialog av olika slag. En möjlig förklaring kan vara att det i nästan alla kommuner och landsting finns mer eller mindre institutionalise- rade funktionshindersråd. som dessa fyller en viktig funk- tion är det viktigt att beakta att rätten till politiskt deltagande är en mänsklig rättighet som tillkommer alla. 15.7.1Demokratisk delaktighet ska utgöra ett mål i funktionshinderspolitiken Utredningens förslag: I syfte att säkerställa att den demokra- tiska delaktigheten får större utrymme i funktionshinderspoli- tiken bör demokratisk delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning utgöra ett eget mål i den kommande funktionshindersstrategin. Strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken antogs 2011 och sträcker sig . I strategin anges konkreta mål som följs upp. Tio politikområden som ska bevakas har identifierats, liksom 22 strategiska myndigheterna med ett särskilt ansvar för strategins genomförande. De tio politikområdena spänner över viktiga och centrala frågor som arbetsmarknadspolitik, utbild- ningspolitik, socialpolitik, kulturpolitik och it-politik. Demokra- tisk delaktighet och inflytande är dock inte ett av dessa områden. Vi anser att det finns starka skäl att införa ett mål om demokratisk delaktighet i den strategi som ska börja gälla . Genom att ett mål om demokratisk delaktighet antas under- stryks vikten av att tillgänglighetsarbetet bör genomsyra det demo- kratifrämjande arbetet. De strategiska myndigheterna åläggs på så Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning sätt att prioritera detta när de arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättning. Eftersom demokrati inte är ett av målen i funktionshinderspolitiken är också information och statistik vad gäller representationen av personer med funktionsnedsättning begränsad. Ett konkret mål gör det möjligt att mäta, granska och värdera tillgänglighetsarbetet inom området och på så vis synlig- göra utvecklingen. Frånvaron av ett uttalat mål kan också ha påver- kat de politiska partiernas anträngningar att nominera personer med funktionsnedsättning och därmed förbättra den sociala repre- sentativiteten i de politiska församlingarna. Vårt förslag skulle ut- över att bidra till att tillgänglighetsarbetet ökar, i såväl intensitet som omfattning, även kunna bidra till att föra in funktionsförmåga som en naturlig del i partiernas nomineringsprocesser. Frågor om representationen av personer med funktionsnedsättning i politiken har enligt vår mening en alltför undanskymd plats, både i sam- hällsdebatten och inom de politiska partierna. 15.7.2Insatser för att öka valdeltagandet för personer med funktionsnedsättning Utredningens bedömning: Personer med funktionsnedsättning röstar i lägre utsträckning än övriga befolkningen. Mot denna bakgrund bör insatser för att öka valdeltagandet i gruppen genomföras. Det finns skillnader i valdeltagandet mellan personer med funktions- nedsättning och övriga befolkningen. Det är främst personer med nedsatt syn, nedsatt rörelseförmåga samt besvär av oro, ångest och ängslan som röstar i lägre utsträckning än personer utan dessa nedsättningar eller besvär. Det är därför positivt att flera föränd- ringar införts som förbättrar tillgängligheten och som därmed kan bidra till att öka valdeltagandet bland personer med funktions- nedsättning. Exempel på dessa förändringar är att det numera tillåts partisymboler i färg på valsedlarna, att det blir möjligt att rösta utanför ett röstmottagningsställe i de fall lokalen inte är tillgänglig och att ambulerande röstmottagare införts som ska underlätta för väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder har svårt att ta sig till ett röstmottagningsställe. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning Utöver dessa förändringar anser vi att riktade insatser mot gruppen är nödvändiga. Regeringen avsatte inför valen 2014 medel för att stödja nyhetsinformation i arbetet att driva hemsidan ”Alla väljare” med lättlästa nyheter och lättläst valinformation i samband med de allmänna valen 2014.79 Rege- ringen har fortsatt att stödja Myndigheten för tillgängliga mediers arbete med lättläst nyhetsinformation.80 Eftersom valdeltagandet bland grupper i behov av lättläst och tillgänglig information, t.ex. personer med kognitiv funktionsnedsättning är lågt, anser vi att det är angeläget att satsningar av detta slag fortsatt genomförs. Det är även angeläget att information inför valen lämnas på teckenspråk.