sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Ett internationellt surrogatarrangemang har alltid kopplingar till minst två länder, vanligen de tilltänkta föräldrarnas hemvistland och barnets födelseland. Det kan också ha kopplingar till ytterligare länder. Det senare kan illustreras genom följande exempel. De tilltänkta föräldrarna har hemvist i . En av dem är svensk medborgare och den andra är tysk medborgare. Personerna vill delta i ett fullständigt surrogatarrangemang i . Ett fullständigt surrogatarrangemang innebär, som tidigare nämnts, att man vid be- handlingen inte använder surrogatmoderns eget ägg. Ingen av de till- tänkta föräldrarna kan bidra med egna könsceller till behandlingen och de är därför tvungna att använda donerade ägg och donerade spermier. De donerade äggen kommer från en donator i och de donerade spermierna kommer från en donator i . Till saken hör att internationella surrogatarrangemang genom- förs i flera olika länder och att de attraherar tilltänkta föräldrar från världens alla hörn. Det är därför inte konstigt att det kan uppkomma problem vid arrangemangen eller i samband med att tilltänkta för- äldrar vill ta med sig barnet till deras hemvistland. Förekomsten av problem har föranlett arbete inom Europeiska unionen (EU) och hos vissa internationella organisationer. Vi ska i detta avsnitt ge exempel på det internationella arbete som har utförts på området . Vi inleder exemplifieringen med en beskrivning av EU:s komparativa studie om surrogatmoder- skap. Efter det behandlar vi en bok om internationella surrogat- arrangemang som gavs ut och det relativt omfattande arbete som har utförts av för internationell privaträtt () –2015. initierades en studie om surrogatmoderskap i EU:s medlemsstater. Initiativet kom från utskott för rättsliga frågor och resultatet av studien redovisades senare i rapporten comparative study on the regime of surrogacy in EU Member States4. Ett viktigt syfte med studien var att undersöka om man på EU- nivå kan och bör anta regler om surrogatmoderskap. Arbetsgruppen fick i uppdrag att hämta in och analysera information om olika medlemsstaters regleringar på området och deras inställningar till surrogatmoderskap. I uppdraget ingick också att identifiera de vikti- gaste politiska frågorna och eventuella trender samt att analysera de internationellt privaträttsliga frågor som kan uppkomma vid gräns- överskridande surrogatarrangemang. Arbetsgruppens rapport är indelad i tre delar. Den första delen innehåller en beskrivning av den information som samlades in under arbetets gång och en analys av den informationen. Den innehåller också en beskrivning av de viktigaste politiska frågorna på området. Den andra delen innehåller en beskrivning av regelverket och rätts- praxis i en del medlemsstater och andra stater, och den tredje delen innehåller en analys av och den internationella privat- rätten på området. Arbetsgruppen kommer i rapporten fram till att det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas regleringar om surrogatmoder- skap och angränsande frågor samt att det inte finns någon egentlig trend på området. Medlemsstaterna tycks vara överens om att det krävs tydliga regler om vilka som är ett barns rättsliga för- äldrar och vad som gäller i frågor som rör ett barns rättsliga status. Arbetsgruppen kommer också fram till att många surrogatarrange- mang genomförs utanför EU och att ett globalt instrument om surrogatmoderskap är att föredra framför ett EU-instrument. 14.3.3En bok om internationella surrogatarrangemang utkom boken – Legal Regulation at the International Level5. Boken innehåller en beskriv- ning av hur 25 länder i olika världsdelar hanterar nationella och inter- 4Rapporten har utarbetats av generaldirektorat för intern politik, utred- ningsavdelning c: Medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, rättsliga frågor, och färdigställdes . Rapporten finns tillgänglig på . 5Katarina Trimmings och , red. (2013), International Surrogacy Arrangements –Legal Regulation at the International Level (boken utgör volym 12 i serien Studies in ). Den innehåller också två artiklar om gränsöverskridande surrogatarrangemang och en rapport om surrogatmoderskap. I rapporten beskriver redaktörerna hur olika länder har valt att hantera surrogatarrangemang, de rättsliga problem som har uppkommit vid gränsöverskridande sådana arrangemang och vad ett internationellt instrument på området kan behöva innehålla. Redaktörerna anger bl.a. följande. Det finns stora skillnader mellan hur olika länder har valt att hantera nationella och internationella surrogatarrangemang. De flesta länder kan hänföras till en av tre grupper och dessa tre grupper är surrogatvänliga länder, icke-surrogatvänliga länder och länder med en relativt neutral inställning till surrogatarrangemang. De surrogatvänliga länderna utgör ”naven” i den internationella och kommersiella marknaden för surrogatarrangemang, och attraherar tilltänkta föräldrar från övriga länder. De surrogatvänliga länderna kännetecknas av att det i landet är tillåtet med kommersiella surrogat- arrangemang, att sådana arrangemang genomförs i en relativt stor skala och att de tilltänkta föräldrarna i landet kan bli rättsliga för- äldrar till barnet. Ett annat viktigt kännetecken är att de tilltänkta föräldrarna inte behöver vara medborgare eller ha hemvist i landet för att delta i ett surrogatarrangemang. Som exempel på surrogat- vänliga länder nämns , och vissa delstater i , varav särskilt utmärker sig. Redaktörerna kommer till samma slutsats som arbetsgruppen i (avsnitt 14.3.2), dvs. slutsatsen att det nog behöver ut- arbetas ett internationellt instrument för att komma till rätta med de problem som kan uppkomma vid gränsöverskridande surrogatarr- angemang.6 6 och , red. (2013), International Surrogacy Arrangements – Legal Regulation at the International Level (boken utgör volym 12 i serien Studies in ), s. 443, 548 och 549. för internationell privaträtt är en internationell organisation som hade sammanlagt 80 med- lemmar (, 78 andra stater och EU). ska enligt sina stadgar arbeta för ett gradvist förenhetligande av medlemmar- nas internationellt privaträttsliga regler på olika områden. Förenhet- ligandet sker genom antagandet av konventioner, men också genom andra former av internationellt samarbete såsom antagande av proto- koll, rekommendationer m.m. föreslog organisationens medlemmar att sekreta- riatet i , the (fortsättningsvis sekretariatet), skulle ta fram en rapport om sådana internationellt privaträttsliga frågor som rör ett barns rättsliga status. Sekretariatet skulle särskilt undersöka vilka regler som gäller i medlemsstaterna angående erkän- nande av i utlandet tillkomna eller fastställda föräldra-barn-förhållan- den. Rapporten presenterades och innehöll bl.a. beskrivningar av hur gällande internationellt privaträttsliga regler om rättsligt för- äldraskap förhåller sig till sådana frågor som uppkommer vid inter- nationella surrogatarrangemang. Medlemsstaterna uppmanade sekre- tariatet att fortsätta och fördjupa sitt arbete på området och att ta fram en särskild rapport om problem rörande gränsöverskridande surrogatarrangemang. Sekretariatet genomförde en bred konsultation för att samla in information från olika aktörer runt om i världen. Konsultationen innefattade bl.a. fyra olika enkätundersökningar. Den första riktade sig till organisationens medlemmar och andra intresserade stater, och den andra riktade sig till rättstillämpare. Den tredje enkätundersök- ningen riktade sig till läkare och annan vårdpersonal, och den fjärde riktade sig till surrogatagenturer och liknande aktörer. Resultaten av den breda konsultationen presenterades och då i rappor- terna A study of Legal Parentage and the issues arising from Inter- national Surrogacy Arrangements7 och The desirability and feasibility of further work on the Parentage/Surrogacy Project8. arbete på området har kommit att kallas ”the Parentage/”. Vi ska i det följande göra en samman- fattning av det som har framkommit i projektet och de för- slag till åtgärder som projektgruppen har lämnat. Sammanfattningen bygger på innehållet i de två ovan nämnda rapporterna, i den mån inte annat särskilt anges. Allmänt om internationella surrogatarrangemang Antalet internationella surrogatarrangemang har ökat mycket och verkar dessutom fortsätta att öka. Uppgifter talar för att det är flera tusen barn som tillkommer genom ett sådant arrangemang. De vanligaste födelseländerna vid gränsöver- skridande surrogatarrangemang har varit och , tätt följda av bl.a. , och . De tilltänkta föräldrarna kommer från olika länder runt om i världen och är ofta ett olikkönat gift par. Det är också vanligt att arrangemanget har kopplingar till mer än två länder. Kopplingen till ett tredje land kan bestå i att ägg- eller spermiedonatorn kommer från det landet eller att de tilltänkta föräldrarna har olika medborgarskap. Det vanligaste arrangemanget verkar innefatta ett kommersiellt och fullständigt surrogatmoderskap. Ett fullständigt surrogatmoder- skap innebär, som tidigare nämnts, att man inte använder surrogat- moderns egna ägg. Surrogatmodern har således ingen genetisk kopp- ling till det barn som hon föder och sedan överlämnar till de tilltänkta föräldrarna. Kostnaderna för ett surrogatarrangemang varierar från land till land. I eller har tilltänkta föräldrar ofta betalat sammanlagt 500 000–för arrangemanget, och i har motsvarande kostnad uppgått till 750 000–. Även kvaliteten på fertilitetsklinikerna och behandlingarna verkar variera från land till land. Det har exempelvis uttryckts oro för de behandlingar som utförs i , och . 7Preliminary Document No 3 C of 2014 for the attention of the Council of on General and Policy of the Conference. 8Preliminary Document No 3 B of for the attention of the Council of on General and Policy of the Conference. anleds bl.a. av att man där tillåts föra in flera befruktade ägg i sur- rogatmodern, att många tilltänkta föräldrar ingår avtal med fler än en surrogatmor och således deltar i flera arrangemang , att det förekommer sammanblandningar av könsceller, att man tillåter könsselektiv abort, att man mer eller mindre rutinmässigt förlöser barnen genom kejsarsnitt och att en del surrogatmödrar dör under graviditeten eller efter barnens födelse. Haltande föräldraskap samt statslöshet Internationella surrogatarrangemang kan ge upphov till många olika problem. Ett allvarligt sådant uppstår när barnets födelseland och de tilltänkta föräldrarnas hemvistland har olika regler om föräldra- skapet till de barn som har tillkommit genom ett surrogatarrange- mang. Resultatet kan bli att man i barnets födelseland betraktar de tilltänkta föräldrarna som barnets rättsliga föräldrar och att man i de tilltänkta föräldrarnas hemvistland betraktar surrogatmodern och hennes make som barnets rättsliga föräldrar. På engelska brukar man här tala om ”a limping legal parentage”. Vi har valt att översätta uttrycket med ”haltande föräldraskap”. Resultatet av att länder har olika regler om medborgarskap kan också bli att barnet blir statslöst. Det senare kan i sin tur innebära att barnet saknar möjlighet att lämna födelselandet eller att det tvärtom blir tvunget att lämna det landet. En stor del av barnens födelseländer har en reglering som gör det möjligt för de tilltänkta föräldrarna att före eller efter barnets födelse fastställas som barnets rättsliga föräldrar. Fastställelsen kan ske genom anteckningar om föräldraskapet i födelsebeviset eller i landets födelseregister, men också genom en bekräftelse av föräldra- skapet eller genom ett domstolsavgörande. Det är också vanligt att barnet inte blir medborgare i födelselandet. Undantag gäller för bl.a. . I de fall där barnet per automatik blir medborgare i födelselandet, finns det normalt inga problem för de tilltänkta för- äldrarna och barnet att resa ut ur landet. Det kan däremot finnas problem att resa in i de tilltänkta föräldrarnas hemvistland. I många fall har de tilltänkta föräldrarnas hemvistländer, inklusive , en reglering som innebär att surrogatmodern ska anses som barnets rättsliga mor. Om surrogatmodern är gift med en man vid barnets födelse, ska den mannen per automatik anses som barnets rättsliga far. En förutsättning för att de tilltänkta föräldrarna ska anses som barnets rättsliga föräldrar i deras hemvistland är således att de fastställs som sådana eller att de adopterar barnet. Fastställel- serna eller adoptionerna måste vara förenliga med hemvistlandets regler, inklusive landets internationellt privat- och processrättsliga regler. Ett erkännande av en utländsk fastställelse av faderskap eller föräldraskap i förutsätter enligt IFL att vissa krav är upp- fyllda och att det inte finns en vägransgrund i det enskilda fallet. Många hemvistländer, inklusive , har också en reglering som innebär att medborgarskap kan härledas från barnets rättsliga för- äldrar eller från en av dem. En förutsättning för att ett barn ska kunna härleda sitt medborgarskap från de tilltänkta föräldrarna är således att de har fastställts som dess rättsliga föräldrar. En tilltänkt förälder som har bidragit med spermier till behand- lingen av surrogatmodern kan i barnets födelseland ofta fastställas som barnets rättsliga far. En sådan fastställelse kan dessutom ofta erkännas i de tilltänkta föräldrarnas hemvistland och då enligt det landets internationella privat- och processrättsliga regler. En tilltänkt mor måste däremot ofta ansöka om adoption av barnet. Det senare beror på att det vanligtvis saknas internationellt privaträttsliga regler om fastställelse av moderskap eller föräldraskap för den tilltänkta modern och regler om erkännande av utländska sådana fastställel- ser. Det som angetts om en tilltänkt mor gäller ofta även för andra personer som deltar i ett surrogatarrangemang. I har det t.ex. ansetts strida mot grunderna för landets rättsordning (s.k. ordre public) att erkänna sådana födelsebevis som har upprättats efter ett surrogatarrangemang och som innehåller den tilltänkta moderns namn i stället för surrogatmoderns namn. Tyska Bundesgerichtshof (BGH) har i ett avgörande prövat frågan om erkännande av en amerikansk dom om faderskap efter ett surrogatarrangemang i . Omstän- digheterna i målet var följande. De tilltänkta föräldrarna, två tyska män som bodde i och som levde i ett registrerat partnerskap, hade genomgått ett surrogatarrangemang i . Behandling- en av surrogatmodern, som var amerikanska, hade utförts med den ena mannens spermier och ett donerat ägg. En domstol i hade före barnets födelse fastställt de två männen som barnets rätts- liga fäder. När barnet var fött, reste männen med barnet till . Problem uppstod när folkbokföringsmyndigheten i inte ville registrera männen som barnets rättsliga föräldrar. BGH kom fram till att den amerikanska domen skulle erkännas i och att männen i folkbokföringen skulle registeraras som barnets rätts- liga föräldrar. Domstolen motiverade detta med följande. Det kan inte anses strida mot tysk ordre public att erkänna domen i den del den avser den man som också är barnets genetiska far. Övriga delar av domen, dvs. de delar som avsåg den andra man- nen, är visserligen oförenliga med tysk rätt om fastställande av för- äldraskapet för ett barn. Det naturliga hade varit att den andra mannen hade ansökt om att få adoptera den första mannens barn och på så sätt blivit förälder till barnet. Hänsyn måste dock tas till vad som i detta fall är mest förenligt med barnets bästa. Enligt Europadom- stolens praxis på området innefattar barnets rätt till respekt för privatlivet också en rätt för barnet att i ett land ha samma rättsliga föräldrar som det har fastställts ha i ett annat land och som således utgör en del av barnets identitet. Surrogatmodern har inte velat fastställas som barnets mor och kan inte heller tvingas bli fastställd som det. En tysk dom med den senare innebörden skulle inte ha någon verkan i där det redan finns en dom med annan inne- börd. Under dessa förhållanden skulle en vägran att erkänna domen avseende den andra mannen, och således inte godta en i fast- ställd föräldrarelation mellan honom och barnet, vara oförenlig med artikel 8 i . Domen ska därför erkännas i dess helhet.9 I har landets konstitutionella domstol haft en ännu mer liberal inställning till utländska fastställelser av föräldraskap. Domstolen har nämligen i två avgöranden godtagit utländska fast- ställelser av moderskap (en amerikansk dom och ett ukrainskt födelse- bevis). Utgången i domarna har motiverats med att det skulle vara oförenligt med barnets bästa att välja en annan ordning än den som domstolen valt. 9 Jfr de domstolsavgöranden från som omnämns på s. 9 i dokumentet Background Note for the Meeting of the Experts’ Group on the Parentage/(Document for the attention of the Experts’ Group [meeting of 15–18 February 2016]). projektgrupp har i rapporten desirability and feasibility of further work on the Parentage/Surrogacy Project10 angett att det finns ett behov av fortsatt arbete på området samt tillagt följande. Det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas regler om föräldraskap och surrogatmoderskap samt mellan deras internationellt privat- och processrättsliga regler. Det fortsatta arbetet bör inte inriktas på att försöka harmonisera olika regelsystem utan i stället på att bygga broar mellan systemen. En viktig del i detta arbete är att försöka lösa problemen med haltande föräldraskap samt stats- löshet för barnen. Många medlemsstater har ställt sig positiva till en internationell konvention eller ett annat bindande instrument . Ett första steg bör dock vara att ta fram icke-bindande regler och vägled- ningar av olika slag. Det kan också visa sig nödvändigt att utarbeta vissa minimiregler på området. Som exempel kan nämnas sådana regler som innebär en garanti för att surrogatmödrar kan lämna ett fritt och informerat samtycke, att alla aktörer i ett surrogatarrange- mang får tillräcklig information om juridiska och andra konsekven- ser samt att de tilltänkta föräldrarna först bedöms lämpliga som för- äldrar till ett barn. Som ytterligare exempel kan nämnas regler om hur många befruktade ägg som får föras in i en surrogatmor och andra regler om behandlingarna som sådana, regler om vad som händer när något går snett under ett arrangemang, regler om vilka villkor som får ställas upp i dessa fall och regler om de ekonomiska ersättning- arna. råd för allmänna frågor och policyfrågor (, fortsättningsvis rådet) behandlade de ovan nämn- da förslagen vid sitt möte . Rådet välkomnade det arbete som utförts inom projektet och instämde i att man bör överväga framtagandet av ett internationellt instrument på området. Rådet angav också att man i projektet skulle fortsätta inhämta information från medlemsstaterna och andra aktörer, och särskilt från sådana länder där det förekommer internationella surrogatarrangemang. 10 Preliminary Document No 3 B of for the attention of the Council of on General and Policy of the Conference. Projektgruppen har fortsatt sitt arbete och presenterade en ny rapport, The Parentage/: an updating note11. Rapporten innehåller en beskrivning av den utveck- ling som har skett efter rådets möte . Ett avsnitt inne- håller viktiga händelser på internationell och regional nivå, och ett annat avsnitt innehåller motsvarande händelser på nationell nivå. Rådet behandlade rapporten vid sitt möte den 24–och beslutade då bl.a. att tillsätta en expertgrupp. Expertgruppen har fått i uppdrag att först överväga internationellt privaträttsliga regler om ett barns rättsliga ställning i gränsöverskridande fall. Övervägan- dena ska även innefatta barn som redan har tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang.12 14.4Föräldraskap och medborgarskap i några surrogatvänliga länder Det har i föregående avsnitt angetts att en del länder kan betecknas som surrogatvänliga och att dessa länder attraherar tilltänkta för- äldrar från olika delar av världen. De surrogatvänliga länderna kan betraktas som ”naven” i den internationella och kommersiella sur- rogatverksamheten. Det har också angetts att reglerna om föräldra- skap och medborgarskap i dessa länder ofta skiljer sig från motsva- rande regler i de tilltänkta föräldrarnas hemvistländer. Detsamma gäller i fråga om ländernas internationellt privat- och processrättsliga regler. Skillnaderna kan innebära juridiska och andra problem när de tilltänkta föräldrarna ska ta med sig barnet till . De kan i värsta fall innebära haltande föräldraskap eller statslöshet för barnet. Vi har i avsnitt 8.8 behandlat surrogatarrangemang i vissa ameri- kanska delstater och de regler som där gäller om bl.a. föräldraskap. Svenska ambassaden i har tillagt följande. 11Preliminary Document No 3A of February 2015 for the attention of 2015 on General and Policy of the Conference. 12Femte punkten i dokumentet Conclusions & Recommendations adopted by the Council (of the Conference [24–26 2015]). Se också det dokument som har utarbetats av sekretariat och som har titeln for the Meeting of the Experts’ Group on the Parentage/(Document for the attention of the Experts’ Group [meeting of 15–18 February 2016]). föds i förvärvar alltid amerikanskt medborgarskap. Det senare gäller även vid sådana surrogatarrangemang där de tilltänkta föräld- rarna är utländska medborgare. Ambassaden har –2014 handlagt 35 ärenden med anknytning till surrogatarrange- mang. Ärendena har innefattat olikkönade par (), man- liga samkönade par () och ensamstående män (ca 12 pro- cent). Inget av ärendena har således innefattat ett kvinnligt samkönat par eller en ensamstående kvinna.13 I detta avsnitt ska vi kortfattat beskriva reglerna om föräldra- skap och medborgarskap i några andra länder där svenska medbor- gare, eller här bosatta personer, har deltagit i ett surrogatarrangemang. Länderna är , , och . Vi kommer också att ge exempel på uppmärksammade fall i en del av dessa länder och beskriva varför två av länderna, och , kanske kan betraktas som surrogatvänliga. För mer information om regleringen och förhållandena i olika surrogatvänliga, eller tidigare surrogatvänliga, länder, hänvisas till boken – Legal Regulation at the International Level14. Det finns ingen lagstiftning om surrogatmoderskap i . Det finns däremot ett förslag till lagstiftning , the (Regulation) – 2010 (Draft). Det finns också regler som har utarbetats av regeringen samt icke- bindande riktlinjer. Innehållet i riktlinjerna överensstämmer till stor del med innehållet i lagförslaget.15 Det finns även en del uppmärksammade fall i vilka tilltänkta föräldrar efter ett surrogatarrangemang i har haft svårt att ta med sig barnet till sitt hemland. Ett av de mest kända fallen är det s.k. baby Manji-fallet. I det fallet hade ett japanskt par ingått ett surrogatavtal med en indisk kvinna. Behandlingen utfördes med ett befruktat ägg som hade skapats av mannens spermier och ett donerat 13Information från den svenska ambassaden i . 14Katarina Trimmings och , red. (2013), International Surrogacy Arrangements – Legal Regulation at the International Level (boken utgör volym 12 i serien Studies in ). 15Samma publikation som i föregående fotnot, s. 187 och 188. När barnet () föddes, hade det japanska paret skiljt sig och kvinnan, dvs. den före detta hustrun, gjorde inget anspråk på barnet. Det första problemet som uppkom avsåg innehållet i födelse- beviset – vad skulle man där ange om barnets mor? upp- rättades det ett provisoriskt födelsebevis som bara innehöll faderns namn, dvs. den japanska mannens namn. Nästa problem som upp- kom avsåg resehandlingar m.m. för barnet. Det japanska utrikes- departementet angav att mannen var tvungen att adoptera barnet för att kunna ta med sig barnet till . Han var också tvungen att ordna ett indiskt pass till barnet. Problemen i den indiska del- staten ledde till att mannen reste till delstaten med barnet. I tog mannens mor hand om barnet.