sou · H4B332d2 · 2016-04-27 00:00:00 — – samlade förslag, finansiering och konsekvenser SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Förslag till lag om ändring i ............................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2006:412) om 1.4 Förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) ..... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön .... 63 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ....... 1.9Förslag till förordning om ändring i livsmedelsförordningen (2006:813)....................................... förordning om ändring i förordningen (2009:1426) med instruktion för ............ förordning om ändring i förordningen (2012:546) med instruktion för ............................. 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för 1.13 Förslag till förordning om ändring (2011:619) med instruktion för Havs- och 1.14Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska 1.15 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen .... 1.16Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:974) med instruktion för meteorologiska och hydrologiska institut ............................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion................................ Distribution av dricksvatten ................................... Organisation och finansiering.............................................. Aktörer och ansvarsfrågor .................................... Bransch- och intresseorganisationer .................... Samhällsutveckling och dricksvatten ......................... Klimatförändringar och klimatanpassning........... Demografi och urbanisering ................................. Scenarier – samhälle och dricksvattenförsörjning............... Tilltagande utmaningar för kommunerna............ Ett förändrat klimat ................................................. Grundläggande problem och utmaningar............................ Klimatförändringar – scenarier för framtiden..................... Vattentillgång och flöden...................................... Kvalitetssäkring av analysdata............................... Effekter på tillgång och kvalitet........................................... Vattenförekomster och kvantitativ tillgång......... Riskerna för förorening ökar ................................ 5.4 Skiftande lokala förutsättningar – fallstudier 5.5Samhällets förmåga att hantera klimateffekter på Statliga insatser, centralt och regionalt................ Producenter och distributörer.............................. Klimatgenererade risker och sårbarheter............. 5.5.5Kunskapsförsörjning, forskning och Skyddet av vattentäkter ............................................ Grundläggande problem och utmaningar ........................... Ramdirektivet för vatten....................................... 6.2.3Direktivet för hållbar användning av 6.3 Gällande svensk rätt ............................................................. 6.3.2Miljöbalkens allmänna och särskilda Andra former av lokala skyddsföreskrifter ......... 6.4 Dagens skydd av vattentäkter.............................................. Begrepp och definitioner ...................................... 6.5 Synliggör vattentäkter i planeringsarbetet .......................... Nationella underlag saknas ................................... 6.5.2Regionala underlag och roll i Överväganden och förslag .................................... Vattenskyddsområde för alla större täkter.......................... utredningar och förslag .......................... Överväganden och förslag .................................... Tydligare process för arbetet med Grundläggande problem och utmaningar............................ Intressekonflikter och kritiska moment .............. Beslut om inrättande ............................................. Verktyg, metoder och kompetensfrågor ............................. Verktyg och metoder ............................................ Ersättningsfrågor vid rådighetsinskränkningar................... Faktorer som skapar osäkerhet............................. Ersättning under processen .................................. Finansiering via va-avgifter ................................... Generell tillståndsplikt för växtskyddsmedel...................... Olika typer av reglering......................................... Överväganden och förslag ................................................... Beslut om inrättande............................................. Föreskrifter, dispens, tillstånd och Verktyg, metoder och kompetensfrågor ............. Generell tillståndsplikt för växtskyddsmedel...... Kontroll och övervakning .......................................... Grundläggande problem och utmaningar ........................... Kontroll av dricksvatten ....................................... Övervakning och undersökning av Kontroll av dricksvatten....................................................... Uppgiftsfördelning mellan stat och kommun..... Nationell kontrollplan, kontrollområden och Uppföljning av kontrollernas kvalitet.................. Styrning, stöd och vägledning .............................. Överväganden och förslag .................................... Övervakning och undersökning av råvattenkvalitet........... Dricksvattenförekomster och vattentäkter ......... Övervakning inom vattenförvaltningen............... Förutsättningar för samordning........................... Överväganden och förslag .................................... Grundläggande problem och utmaningar............................ Sabotage och skadegörelse .................................... Aktörer och ansvarsfrågor.................................................... Producenter och distributörer.............................. 9.4.2Myndigheten för samhällsskydd och Utbildning och övning .......................................... Analys- och planeringsarbete ............................................... 9.6.1Risk- och sårbarhetsanalys samt plan för 9.7 Olyckor och sabotage........................................................... Lagstiftning och tidigare utredningar .................. Överväganden och förslag ................................................... Uppföljning och offentlig kontroll...................... Analys och planering ............................................ kris- och beredskapsplanering.............................. Produktion och distribution av dricksvatten ................ Grundläggande problem och utmaningar ........................... Ordnande och drift av allmänna vattentjänster... Produktion och distribution ................................ Finansiering av allmänna vattentjänster............... Dricksvattenförsörjning ur ett historiskt perspektiv ......... Kvalitet och hälsorisker........................................................ Beredning av dricksvatten..................................... Särskilda förhållanden för ytvattenverk ............... Särskilda förhållanden för grundvattenverk......... Material och åldersfördelning ............................... Störningar och riskreducering .............................. Förnyelse och underhåll ....................................................... Begrepp och definitioner....................................... Olika aktörers skyldigheter .................................. Förnyelsebehov och förnyelsetakt ....................... Hinder för förnyelse och underhåll ..................................... Taxekollektivens storlek och utveckling.............. Organisation och kompetens................................ Överväganden och förslag.................................................... Behovsbild och avgörande hinder......................... Förnyelse- och underhållsplaner .......................... Beredningskrav och tekniska krav........................ Ansvarsfrågor, samordning och styrning ..................... Grundläggande problem och utmaningar............................ Modeller för samordning och styrning av omfattade Olika typer av samordning.................................... Ansvariga myndigheter inom dricksvattenområdet ........... Former för samverkan ....................................... Förutsättningar för en alternativ ansvarsfördelning........... 11.6.2 Nationellt nätverk för dricksvatten ..................... Samordningsarbete i övrigt................................... 11.6.5 Exempel från andra områden................................ Planeringsunderlag och styrning ......................................... Nationella dricksvattenunderlag saknas .............. 11.7.2 Internationellt protokoll om vatten och hälsa .... 11.7.3 Exempel från andra områden................................ Överväganden och förslag ................................................... 11.8.2 Ökad central samordning och styrning ............... Samlade överväganden och förslag ............................ En trygg dricksvattenförsörjning kräver samordning Åtgärder för att möta klimatförändringarna....................... Skyddet av vattenförekomster och täkter........................... Anpassad kontroll och övervakning.................................... Ökat fokus på krisberedskapsfrågor ................................... Produktion och distribution................................................ Material i kontakt med dricksvatten ................................... Samordning och styrning..................................................... 12.10 Kontrollstation 2020 ............................................................ 13.3.1 Inom befintliga anslagsramar och avgifter........... Tillkommande skatte- eller avgiftsfinansiering ... Överväganden och förslag.................................................... 13.5.1Utgångspunkter för fortsatt avgifts- och 13.5.2 Inom befintliga ramar och avgifter....................... Utvidgad statlig finansiering................................. Konsekvenser av utredningens förslag........................ Huvudsakliga åtgärder och samhällsekonomiska 14.1.1 Riskbaserad syn på dricksvattenförsörjningen .... 14.1.2 Förutsättningar som behöver uppfyllas ............... Beräkning av schablonkostnader .......................... 14.1.4 Uppskattning av samlade kostnader..................... 14.1.5 Uppskattning av samhällsekonomisk nytta......... Skyddet av vattentäkter och tydligare process för arbetet med vattenskyddsområden ...................................... 14.2.1 Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs ............................. 14.2.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.2.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.3 Kontroll och övervakning .................................................... 14.3.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.3.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.3.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.4.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.4.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer 14.4.3 Samhällsekonomiska konsekvenser ..................... 14.5 Produktion och distribution av dricksvatten...................... 14.5.1Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.5.2Konsekvenser av förslagen för olika aktörer Ansvarsfrågor, samordning och styrning............................ 14.6.1 Beskrivning av problemet, alternativa lösningar och vilka som berörs............................. 14.6.2 Konsekvenser av förslagen för olika aktörer Konsekvenser för företag..................................................... 14.7.1 Kommunala bolag och privata 14.7.2 Verksamhetsutövare och andra enskilda ............. Konsekvenser i övrigt........................................................... Förslaget till lag om ändring i ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:811) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:412) om Förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) ........................................................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. . 1004 15.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt 15.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön 1009 15.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ... 1010 Förslaget till förordning om ändring i livsmedelsförordningen (2006:813)................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1426) med instruktion för ......... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2012:546) med instruktion för ......................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och 15.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska 15.15Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen.. 1015 15.16Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:974) med instruktion för meteorologiska och hydrologiska institut ........................ 15.17 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion............................ Bilaga 6 Ansvariga myndigheter, uppgifter och regelverk..... 12Samlade överväganden och förslag Utredningens samlade överväganden och förslag: Dricksvattnet utgör landets i särklass mest samhällskritiska försörjningssystem, en förutsättning för att samhälle, företag och olika verksamheter ska fungera. Det allmänna dricksvattnet används av av befolkningen, priset har endast varit några ören per liter. Det är ett livsmedel som alla måste ha under hela livet. Naturgivna förutsättningar, klimatförändringar, demografi och samhällsutveckling innebär påtagliga utmaningar för dricksvattenförsörjningen och anger också villkoren för framtiden. Ett regionalt perspektiv, med ökad inriktning på mellankommunal samverkan och långsiktighet krävs för att säkra förutsättningar och verksamheter i ett generationsperspektiv. Behoven gäller hela kedjan från skyddet av dricksvattentäkter till beredning och distribution av färdigt dricksvatten. Samverkan kan avse såväl skyddsfrågor och teknisk infrastruktur, som organisatoriska och kompetensmässiga strukturer. Det är nu hög tid att hantera de samlade utmaningar som dricksvattnet står inför. Utredningen presenterar i kapitlen 6–11 en rad förslag avsedda att tillgodose behovet av ett strategiskt arbetssätt, ökad samverkan och nödvändiga krav på den allmänna dricksvattenförsörjningen. Förslagen avser att tydliggöra kravställandet, liksom stödet gentemot kommuner, producenter och andra aktörer i deras arbete. Förbättrad samordning, information och kunskapsspridning eftersträvas på olika förvaltningsnivåer och för berörda statliga myndigheter. Samlade överväganden och förslag Det behövs också fortsatta utredningsinsatser kring det bredare sammanhang där dricksvattnet ingår. Samhällets samlade arbete med va-frågor, rening av avlopp och produktion av dricksvatten utgör avgörande och samhällskritiska system som behöver ses och hanteras i ett sammanhang. Utredningens föreslår att en kontrollstation för dricksvattnet sätts upp , där förslag och förutsättningar för den framtida försörjningen följs upp så att utvecklingen vid behov kan anpassas. Främst gäller det att bedöma om takten är tillräcklig i det samordningsarbete som krävs och i vilken utsträckning arbetet med att inrätta och ompröva vattenskyddsområden fullföljs. Ytterligare uppföljningsfrågor gäller förmåga till klimatanpassning och krisberedskap, finansieringsfrågor och kommunernas fortsatta möjligheter att ta ansvar för och säkerställa försörjningen. 12.1En trygg dricksvattenförsörjning kräver samordning och långsiktighet En trygg, samordnad och långsiktig dricksvattenförsörjning kan tyckas självklar, men speglar på ett allmänt plan den grundläggande problematik som utredningen uppmärksammat. Dricksvattnet utgör landets i särklass mest samhällskritiska försörjningssystem, en förutsättning för att samhälle, företag och olika verksamheter ska fungera. Det är nu hög tid att hantera de samlade utmaningar som dricksvattnet står inför. Det allmänna dricksvattnet används av av befolkningen, priset har endast varit några ören per liter. Det är ett livsmedel som alla måste ha, under hela livet. Produktion och tillhandahållande av allmänt dricksvatten utgör således en grundläggande välfärdsuppgift, kringgärdat av starka hälso- och säkerhetskrav. Ansvaret för dricksvattenförsörjningen ligger på landets alla 290 kommuner, med vitt skilda förutsättningar i termer av invånarantal, utvecklingspotential och naturgivna förutsättningar. Trots stora skillnader i förutsättningar kommer rent och hälsosamt allmänt dricksvatten från de flesta tappkranar i landet. Så har det också varit . God tillgång på rent dricksvatten till lågt pris ses därför som både en rättighet och en självklarhet. Samlade överväganden och förslag kring dricksvattnet behöver således hålla hög kvalitet och säkerhet i ett mycket långsiktigt perspektiv. För konsumenterna kan det innebära mindre prishöjningar men ge möjligheter till en fortsatt trygg försörjning. En kombination av olika förhållanden och utvecklingslinjer skapar nya förutsättningar för dricksvattenförsörjningen. Framtida klimat- och samhällsförändringar ställer ökade krav på kommunerna att långsiktigt säkra och förvalta strategiska vattenförekomster. Vattnet känner inga administrativa gränser, ett mer övergripande och regionalt synsätt blir därför allt mer nödvändigt. Åldrande infrastruktur och eftersatta underhållsinsatser öppnar också för tilltagande utmaningar. Långsiktighet krävs då det gäller övervakning, planering, skydd av vattentäkter, klimatanpassning, krisberedskap och andra åtgärder. Tilltagande risker för vattenburna kemiska och mikrobiologiska föroreningar till följd av klimatförändringar ökar behovet av förebyggande arbete för att säkra drickvattenförekomster, täkter och beredningsprocesser. Ökad omsorg måste läggas på produktionen av dricksvatten, med utveckling av nya tekniska lösningar för att hantera en del av de föroreningsproblem som uppstår och som skyddet av råvattnet inte fullt ut kan tillgodose. Kraven på kompetens och kunnande ökar påtagligt inom dricksvattenförsörjningen, liksom inom många andra tekniska försörjningssystem. Det innebär också ökade krav på systematisk kompetensförsörjning, vilket förutsätter grundläggande kunskapsutveckling, forsknings- och utvecklingsinsatser. Traditioner och invanda arbetsformer kan inte längre tas för givna. Det handlar i betydande utsträckning om att förnya arbetet, utnyttja skalfördelar, hitta kostnadseffektiva lösningar och samverka på ett för försörjningen gynnsamt sätt. I utredningens kontakter med lokala aktörer inom dricksvattenförsörjningen har ofta bristen på tid, kompetens och ekonomiska resurser lyfts fram. De utgör dock i allt väsentligt variabler som de ansvariga kommunerna själva förfogar över genom ökad framförhållning, politiskt väl avvägda beslut, adekvata taxenivåer och ändamålsenlig ekonomistyrning. Oförmåga att resurs- och kompetenssamverka över kommungränser, t.ex. genom kommunalförbund eller samägda va-bolag, ska därför inte i första hand mötas med statliga manualer för att hålla sviktande operatörer Samlade överväganden och förslag Problemen och framtiden måste mötas på en annan nivå. Forskningen visar också att förutsättningar för samverkan finns och att viljan är utbredd på berörda förvaltningar i många av landets kommuner. Ett flertal goda exempel finns kring befintliga och planerade samarbeten, från mer storskaliga satsningar till mindre mellankommunala projekt. Statens roll är att också fortsatt lägga betydande kraft för att anpassa regelverk och andra former av mer övergripande stöd för verksamheten, så att den kan utvecklas på ett positivt sätt. Det kan även ta sig uttryck i vägledning, tillsyn och kontroll. Staten har också ett ansvar att utveckla och tillhandahålla övergripande övning och utbildning inom krisberedskapsområdet. Därtill krävs fördjupade och uthålliga satsningar på forskning och utveckling, ofta i samverkan med branschens aktörer. Ökad regionalisering och mellankommunal samverkan behöver sammantaget ses som viktiga utgångspunkter för framtidens dricksvattenarbete. Utredningen ser också fortsatt strategiskt arbete kring de speciella förhållanden som gäller landets storstäder och större befolkningscentra som avgörande. Det gäller långsiktiga och klimatanpassade lösningar kring och , i och andra områden där mer storskaliga försörjningslösningar redan finns eller diskuteras på . Samhällsutvecklingen är helt beroende av tillgången till rent dricksvatten. Det kan också krävas samverkan kring reservsystem, nödvatten och annan krisberedskap för att säkra leveranser och hantera de oförutsedda händelser som ändå kan inträffa. Utredningens förslag innebär ett tydliggörande av gällande krav för det allmänna dricksvattnet, i vissa delar även en ambitionshöjning av det offentliga åtagandets karaktär. Det förutsätter dock en hel del arbete. Förändringstakten inom dricksvattenförsörjningen bör noga följas , t.ex. med avseende på hur skyddet av vattenförekomster och kommunövergripande samverkan utvecklas. Resultatet av kommande uppföljningar bör även omfatta de arbetssätt och ansvarigheter som utvecklas , och vid behov behöver justeras. Utredningens uppdrag har avsett allmänt dricksvatten. Dricksvattnet kan dock i vissa fall behöva sättas in i ett större sammanhang. Recipienter för renat avloppsvatten utgör ibland råvattentillgång för dricksvattenförsörjning. Samlade överväganden och förslag ökar risken för bräddning av avlopp och föroreningar. Dricksvatten och avloppshantering kan då behöva hanteras i ett sammanhang, liksom de organisatoriska, finansiella och hälsomässiga aspekterna av samhällets åtaganden. har i kapitlen 6–11 redovisat sina överväganden och förslag inom olika delområden. Redovisningens struktur följer i stor utsträckning de utredningsdirektiv som satt ramarna för arbetet. Utgångspunkt för direktiven har varit att utredningens förslag till åtgärder ska bygga på rådande ansvarsförhållanden och ansvarsprinciper inom dricksvattenförsörjningen. Utredningen ser ett värde i att på detta sätt i första hand bygga vidare på sådant som i huvudsak fungerar. Flera förslag har systemkaraktär, med inriktning på att förbättra funktionaliteten i de system som fortsatt ska upprätthållas på olika förvaltningsnivåer och av de aktörer som är ansvariga. Förslagen avser att tydliggöra kravställandet, liksom stödet gentemot kommuner, producenter och andra aktörer i deras arbete.