sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Möjligtvis kan detta bero på att andra kartläggningar oftare är utformade för att specifikt följa en viss utveckling inom ett område, till exempel olika diagnosmaterial, medan resultat från nationella prov ger en mer övergripande bild över elevernas kunskapsutveckling. har uppgett andra användningsområden än de förutbestämda svarsalternativen. Dessa svar uttrycker användnings- områden som ligger i linje med svarsalternativen, exempelvis att kartläggningarna används av specialpedagoger i dialoger med huvud- mannen eller att kartläggningarna dockar in i det systematiska kvali- tetsarbetet. Även andra användningsområden lyfts fram, bland annat att kartläggningarna används för att presentera kunskapsutveck- lingen för föräldrar och som underlag i utvecklingssamtal. Figur 13 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt används de kartläggningar (frånsett resultat från de nationella proven i årskurs 3) som genomförs?” Kartläggningarna används för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika elever Kartläggningarna används av de enskilda klasslärarna för att planera Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/i vilka klasser de ska arbeta Kartläggningarna används för att få statistik om elevresultat Kartläggningarna sammanställs i redovisningar av verksamheten Kartläggningarna används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och klasser Kartläggningarna används på annat sätt Not: N = 281, varav 123 kommunala och 158 fristående huvudmän. 3.3.1Kommunala och fristående huvudmän använder andra kartläggningar på likartat sätt Det är små skillnader mellan hur kommunala och fristående huvud- män använder kartläggningarna med avseende på beslut om pedago- giska åtgärder och som underlag för planering av undervisningen. För dessa ändamål används kartläggningarna i hög grad av båda grupper. I likhet med hur resultat från nationella prov används, finns även här en skillnad mellan kommunala och fristående huvudmän vad gäl- ler speciallärares/specialpedagogers användning av kartläggningarna. Det tycks vara något vanligare att specialpedagoger i verksamhet utgår från kartläggningar av elevers kunskapsutveckling, särskilt i fråga om att planera undervisningen. Skillnaden är dock större mellan fristående och kommunala huvudmän med avseende på i vilken grad speciallärare använder kartläggningarna för beslut om vilka elever eller klasser de ska arbeta med. Figur 14 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt används de kartläggningar (frånsett resultat från de nationella proven i årskurs 3) som genomförs?” uppdelat på kommunala och fristående huvudmän Kartläggningarna används för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika elever Kartläggningarna används av de enskilda klasslärarna för att planera undervisningen Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att planera undervisningen Kartläggningarna används av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Kartläggningarna används för att få statistik om elevresultat Kartläggningarna sammanställs i redovisningar av verksamheten Kartläggningarna används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och klasser Kartläggningarna används på annat sätt Not: N = 281, varav 122 kommunala huvudmän och 159 fristående huvudmän 3.3.2Storleken på huvudmannens organisation har liten betydelse för hur kartläggningar används Överlag är skillnaderna mellan små och stora huvudmän marginella i fråga om hur kartläggningar används. Såväl huvudmän med få elever som de med många elever använder sina kartläggningar i hög utsträckning för att fatta beslut om pedagogiska åtgärder för olika elever. Undantag gäller dock då kartläggningar används för statistikin- hämtning och fördelning av resurser. Huvudmän med fler elever tenderar i högre grad använda kartläggningarna för statistik i jämfö- relse med huvudmän med färre elever. Skillnaden mellan huvudmän med färre än 200 elever och de med mellan 5 000–10 000 elever är vad gäller kartläggningarnas användning för statistik om elevresultat. I den större gruppen huvudmän ingår dock endast 12 respondenter, varför frågan bör tolkas med viss försiktighet. I tabell 3 visas sammanställningen i sin helhet. Tabell 3 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt används de kartläggningar (frånsett resultat från de nationella proven i årskurs 3) som genomförs?” uppdelat på antal elever inom huvudmannens område Kartläggningarna används för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika Kartläggningarna används av de enskilda klasslärarna för att planera för att planera undervisningen för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Kartläggningarna används för att få Kartläggningarna används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och klasser Kartläggningarna används på annat SNot: Färgkoderna indikerar svarsandelens storlek, ju högre andel desto grönare färg. Inte heller antalet skolor inom huvudmannens organisation tycks i större grad påverka hur kartläggningarna används. Samman- ställningen visar inga tydliga variationer som kan förklara att kart- läggningarna används olika beroende på ansvarsområdets storlek. En stor andel av huvudmän med 41–80 skolor samt de med 11–20 skolor tycks dock använda kartläggningar för flera olika syften jämfört med mindre huvudmannaorganisationer. Tabell 4 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt används de kartläggningar (frånsett resultat från de nationella proven i årskurs 3) som genomförs? ” uppdelat på antal skolor inom huvudmannens område Kartläggningarna används för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika de enskilda klasslärarna för att för att planera undervisningen för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Kartläggningarna används för att få statistik om elevresultat i redovisningar av verksamheten Kartläggningarna används för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och klasser Not: Färgkoderna indikerar svarsandelens storlek, ju högre andel desto grönare färg. Not: Ingen huvudman med fler än 80 skolor besvarade denna fråga. Sammanfattningsvis visar resultaten för andra kartläggningar som genomförs av huvudmän att de framförallt används som underlag för planering och beslut som rör undervisningen för den enskilde eleven. Detta tycks vara oberoende av huvudmannens ägarform och storlek. I lägre utsträckning jämfört med resultat från nationella prov används andra kartläggningar i syfte att samla in statistik. 4Skolverkets nya bedömningsstöd kommer delvis ersätta huvudmannens tidigare kunskapskartläggningar Detta avsnitt presenterar huvudmännens uppfattning på nya bedömningsstöd som blir obligatoriskt att använda för att följa upp läsning, skrivning och matematik i års- kurs 1. I avsnittet redogörs även för den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]) med utgångspunkt i hur denna kommer förändra huvudmännens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd. 4.1Drygt av huvudmännen har ännu inte planerat för det nya bedömningsstödets användning Inför införandet av nya bedömningsstöd i läsning, skriv- ning och matematik i årskurs 1 uppger av huvud- männen att de ännu inte tagit fram en plan för hur stödet kommer användas i verksamheten. har arbetat fram en planering och av huvudmännen har ingen kännedom om det nya stödet. Skillnaderna är relativt små mellan fristående och kommunala huvudmän, men något fler kommunala huvudmän jämfört med de fristående anger att de har en planering inför införandet av det nya bedömningsstödet. Figur 15 Sammanställning av resultat på frågan ”Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas?”, totalt och uppdelat på kommunala respektive fristående huvudmän Ja, huvudmannen har Nej, huvudmannen har tagit fram en plan för ännu inte tagit fram en N = 351, 159 kommunala, varav 12 ej uppgett svar och 191 fristående huvudmän, varav 12 ej uppgett svar, samt 1 utan uppgift om ägarform 4.1.1Huvudmän med ﬂer elever inom sitt område har i högre grad tagit fram en plan för bedömningsstödets användning Storleken på huvudmannens organisation med avseende på antal elever tycks ha en viss påverkan på planeringen av bedömningsstö- dets användning. Knappt en fjärdedel av huvudmännen med färre än 200 elever har ännu inte arbetat fram en plan för hur stödet ska användas. Andelen ökar med storleken på huvudmän och i organisa- tioner med fler än 5 000 elever uppger att de har en fram- tagen planering. Resultat presenteras i figur 16. Figur 16 Sammanställning av resultat på frågan ”Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas?”, uppdelat på antal elever inom huvudmannens område Ja, huvudmannen har tagit fram Nej, huvudmannen har ännu inte en plan för hur bedömningsstödet tagit fram en plan för hur Färre än 200 elever 10 001-20 000 elever 20 001 elever eller fler Not: N = 127 (Färre än 200 elever), 57 (201–500), 36 (501–1000), 47 (1001–2000), 22 (2001–3000), 28 (3001–5000), 18 (5001–10 000), 9 (10 001–20 000), 3 (Fler än 20 000 elever) Tendensen att större huvudmän i högre grad har en framtagen plan för bedömningsstödets användning syns även vid uppdelning på antal skolor inom huvudmannaorganisationen, om än inte lika tydlig. Figur 17 Sammanställning av resultat på frågan ”Har huvudmannen planerat för hur bedömningsstöd kommer att användas?”, uppdelat på antal skolor inom huvudmannens område Ja, huvudmannen har tagit Nej, huvudmannen har ännu fram en plan för hur inte tagit fram en plan för hur bedömningsstödet kommer att bedömningsstödet kommer att Fler än 80 skolor Not: N = 224 (Färre än 1–5 skolor), 55 (6–10), 43 (11–20), 19 (21–40), 10 (41–80), 2 (Fler än 80 skolor) 4.2Bedömningsstödet kommer att användas på liknande sätt som beﬁntliga kartläggningar nya bedömningsstöd kommer enligt huvudmännen fylla liknande behov som de kartläggningar som redan görs. av både kommunala och fristående huvudmän uppger att bedömningsstödet främst kommer användas av klasslärarna för att planera undervisningen samt i syfte att besluta om pedagogiska åtgärder för enskilda elever. Resultatet kan tolkas som att huvud- männen uppfattar bedömningsstödet snarare som ett komplement till kartläggningar som redan görs och inte för att fylla behov som de egna kartläggningarna inte gör. Något fler kommunala huvudmän jämfört med de fristående anger att bedömningsstödet kommer användas i speciallärarnas och specialpedagogernas arbete, både gällande speciallärarnas planering av undervisningen och i arbetet med att besluta om vilka elever som har behov av deras stöd. Särskilt i fråga om det senare användnings- området indikerar resultatet att fler kommunala huvudmän ser att bedömningsstödet kommer användas för detta syfte. En intressant notering är att drygt en fjärdedel av respondenter från kommunala huvudmän ser andra användningsområden än de föreslagna, i jämförelse av de fristående huvudmän- nen. Av de som uppgett egna svar framkommer framförallt att bedömningsstödet kommer fungera som stöd i kollegiala diskussio- ner och kollegialt lärande lärare emellan samt mellan lärare och rek- torer. Figur 18 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt planerar huvudmannen att använda bedömningsstöd?”, uppdelat på kommunala och fristående huvudmän Bedömningsstödet kommer att användas av de enskilda klasslärarna för att planera undervisningen Bedömningsstödet kommer att användas för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in Bedömningsstödet kommer att användas av speciallärare/specialpedagoger för att planera Bedömningsstödet kommer att användas av speciallärare/specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta Bedömningsstödet kommer att användas för att få Bedömningsstödet kommer att användas för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan skolor och Bedömningsstödet kommer att användas på annat sätt Not: N = : 52, (varav 1 ej uppgett svar), fristående: 46 (varav 1 ej uppgett svar) Not: Endast de respondenter som svarade ”Ja” från om en plan är framtagen har besvarat denna fråga. 4.2.1Huvudmän med många elever och med ﬂera skolor kommer i högre grad än mindre organisationer att använda bedömningsstödet som stöd för speciallärare och specialpedagoger I likhet med hur nationella prov och andra kartläggningar används, uppger huvudmän med fler elever och med fler skolor att också bedömningsstödet kommer fungera som underlag för speciallärares och specialpedagogers arbete. av huvudmän med få elever (upp till 500 elever) ser att bedömningsstödet kommer användas i specialpedagogers och speciallärares arbete, mot av huvudmän med mellan 5 000 och 10 000 elever. Det kan dock vara värt att påpeka att få respon- denter ingår i den större gruppen, varför resultatet bör tolkas försik- tigt. Resultaten presenteras i tabell 5 och 6 nedan. Tabell 5 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt planerar huvudmannen att använda bedömningsstöd?”, uppdelat på antal elever inom huvudmannens område kommer att användas av för att planera undervis- mer att användas för att fatta beslut om vilka ska sättas in för olika kommer att användas av pedagoger för att planera kommer att användas av pedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser de ska arbeta för att få statistik om elev- kommer att användas för att fatta beslut om hur re- surser ska fördelas mellan N = 96. Not: Endast de respondenter som svarade ”Ja” om en plan är framtagen har besvarat denna fråga. Tabell 6 Sammanställning av frågan ”På vilket eller vilka sätt planerar huvudmannen att använda bedömningsstöd?”, uppdelat på antal skolor inom huvudmannens område användas av de enskilda klass- lärarna för att planera undervis- användas för att fatta beslut om vilka pedagogiska åtgärder som ska sättas in för olika elever användas av speciallärare/ specialpedagoger för att planera användas av speciallärare/ specialpedagoger för att avgöra med vilka elever/ i vilka klasser användas för att få statistik om användas för att fatta beslut om hur resurser ska fördelas mellan användas på annat sätt Not: Endast de respondenter som svarade ”Ja” om en plan är framtagen har besvarat denna fråga. 4.3Flest huvudmän anser att bedömningsstödet delvis kan ersätta tidigare kartläggningar men en fjärdedel har ingen kännedom om stödets påverkan av samtliga respondenter tror att bedöm- ningsstöd till viss del kan ersätta de kartläggningar som tidigare gjorts. menar drygt en femtedel att bedömningsstödet inte ensamt kan utgöra underlag för uppföljning av elevers kunskapsut- veckling, utan behöver kompletteras med andra kartläggningar. Adderas dessa resultat med varandra anser således majoriteten att det nya bedömningsstödet främst blir ett komplement till de tidigare kartläggningarna som görs. uppfattar att det nya bedömningsstödet helt kan ersätta tidigare kartläggningar och menar att stödet inte kommer innebära någon förändring i skolornas kartläggningsar- bete. En intressant iakttagelse är att nästan en fjärdedel av respon- denterna inte har någon uppfattning kring hur bedömningsstödet kommer förhålla sig till de tidigare kunskapskartläggningarna. Med hänvisning till det tidigare resultatet om att förhållandevis få huvud- män tagit fram en plan för bedömningsstödets användning och att stödet ännu inte blivit obligatoriskt kan detta resultat troligtvis för- av att huvudmännen inte till fullo implementerat stödet i verksamheten varför denna bedömning ännu inte kan göras. Figur 19 redovisar resultatet i sin helhet. Figur 19 Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning? Vi tror att bedömningsstödetkan Vi tror att bedömningsstödetbehöver Vi tror att bedömningsstödetkan Vi tror att bedömningsstödetintealls Not: N = 351, varav 28 ej uppgett svar. 4.3.1En större andel av fristående organisationer uppger att bedömningsstödet behöver kompletteras med andra kartläggningsverktyg Störst andel av såväl kommunala som fristående huvudmän delar uppfattningen att bedömningsstöd delvis kommer ersätta de egna kartläggningarna. av de kommunala huvudmännen uppger detta, mot av de fristående huvud- männen. Däremot är det en något större andel fristående huvudmän jämfört med de kommunala som uppfattar att bedömningsstödet kommer behöva kompletteras med andra verktyg för kartläggning av elevernas kunskap. Fler kommunala huvudmän i jämförelse med fri- stående menar vidare att bedömningsstödet helt kan ersätta tidigare kartläggningar. En sammantagen tolkning av detta skulle kunna vara att kommunala huvudmän har en större tilltro till det nya bedömningsstödets bidrag, men det kan också bero på att fristående huvudmän i högre grad inte börjat använda stödet . Denna för- styrks även av att fler fristående huvudmän uppgett att de inte vet hur bedömningsstödet förhåller sig till de tidigare kartlägg- ningarna. Figur 20 Sammanställning av frågan ”Hur bedömer huvudmannen att det nya bedömningsstödet förhåller sig till tidigare genomförda kartläggningar av elevers läsning och skrivning?, uppdelat på kommunala och fristående huvudmän Vi tror att bedömningsstödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömningsstödet behöver kompletteras Vi tror att bedömningsstödet kan ersätta tidigare Vi tror att bedömningsstödet inte alls förändrar tidigare praxis i skolorna kring kartläggning Not: N = 159 kommunala huvudmän (15 ej uppgett svar), 191 fristående huvudmän (13 ej uppgett svar) 5Lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd har i viss utsträckning förändrat huvudmannens arbete har uppfattningen att den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]) har haft en viss påverkan på hur huvudmannen arbetar med elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd. På en skala mellan 1 till 5 har man bedömt påverkan till 3 på skalan. uppger att lagstiftningen haft en mindre påverkan (1 och 2 på skalan) och menar att den nya lagen har haft större betydelse för huvudmannens planering och genomförande av under- visning för elever med dessa behov (4 och 5 på skalan). Skillnaden mellan hur kommunala och fristående huvudmän uppfattar lagens påverkan är relativt liten. Det är dock något fler fri- stående huvudmän som uppger att lagstiftningen inte alls eller i liten utsträckning medfört förändringar i planering och undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd. uppger detta, i jämförelse mot av de kommunala huvud- männen. Däremot är andelen som menar att lagen medfört mycket stora förändringar i arbetet i princip lika mellan de båda grupperna. Figur 21 och figur 22 presenterar dels totalt resultat och dels resultat uppdelat på ägarform. Figur 21 I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]) om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd? Den nya lagstiftningen har inte alls medfört några förändringar i Den nya lagstiftningen har medfört mycket genomgripande förändringar i huvudmannens arbete Not: N = 351, varav 28 ej uppgett svar. Figur 22 I vilken utsträckning har den nya lagstiftningen (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]) om extra anpassningar och särskilt stöd medfört några förändringar i huvudmannens arbete med att planera och genomföra undervisning för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd?, uppdelat på kommunala och fristående huvudmän (1) Den nya (5) Den nya N = 159 kommunala, varav 15 ej uppgett svar och 191 fristående, varav 13 ej uppgett svar och 1 utan uppgift om ägarform 5.1Lagstiftningen har resulterat i färre åtgärds- program och tydligare rutiner för elever med behov av extra anpassningar och särskilt stöd Huvudmän som med anledning av den nya lagstiftningen genomfört förändringar i arbetet med elever som behöver extra anpassningar och särskilt stöd lyfter främst fram fyra faktorer som utvecklat arbe- tet som till följd av lagen: •Färre åtgärdsprogram upprättas och extra anpassningar används i större utsträckning, •Utveckling av tydligare riktlinjer/rutiner som medfört bättre struktur och dokumentation i arbetet, •En bättre resursfördelning och prioritering för de elever som be- höver extra anpassningar och särskilt stöd, •En utvecklad intern organisering, framförallt kopplat till samar- bete med speciallärare och elevhälsa. Övergripande tycks lagstiftningen bidragit med en förbättrad syste- matik och struktur som förenklar för huvudmännen och skolorna att identifiera de elever som har behov och i nästa steg sätta in de resurser som passar bäst för dessa elever. Uppfattningen från huvudmännen tycks genomgående vara att arbetet blivit tydligare och mer effektivt och att detta kommit både den enskilde eleven till gagn men också gett effekter på verksamhetsnivå. Citaten nedan illustrerar några av de huvudmän som sett förändringar efter lagstiftningens ikraftträ- dande: ”Tydligare plan för elevhälsans arbete. En ökad systematik som leder till att resursfördelningen fungerar bättre.” ”Vi planerar utifrån allmänna kartläggningar på ett annat sätt . Vi kartlägger och intervjuar nya elever som kommer in i skolan för att inte förlora tid om de behöver särskilt stöd. Vi har en tydligare uppföljning och återkommande avstämningspunkter när det gäller träffar med specialpeda- goger och rektor.” ”görs fler regelbundna anpassningar och färre åtgärdsprogram upp- rättas. Åtgärdsprogram som görs är korta med tydliga avstämningsperioder. Specialpedagogerna handleder pedagoger i större utsträckning än tidi- gare.” 5.2Extra anpassningar dokumenteras främst i den individuella utvecklingsplanen eller i särskilt utformade blanketter och mallar Den mest förekommande formen för att dokumentera extra anpass- ningar är i elevernas individuella utvecklingsplaner. Detta uppger av huvudmännen, såväl kommunala som fristående. av dokumentationen görs på annat sätt och det är också något vanligare bland fristående huvudmän. Flera upp- ger att dokumentation om extra anpassningar görs med hjälp av sär- skilda blanketter som utformats gemensamt och som används i dialog mellan elevhälsa, rektor, lärare, specialpedagoger, elev och vårdnads- havare. En del huvudmän uppger också att dokumentation görs i åtgärdsprogrammen. Ytterligare ett antal huvudmän uttrycker att dokumentationen finns i gemensamma lärplattformar, skolsystem eller andra digitala system som Unikum eller SchoolSoft. Det är även förhållandevis vanligt att dokumentation kring extra anpassningar finns i lärarens egna anteckningar. Här skiljer sig dock fristående och kommunala huvudmän något åt. av fristående huvudmän lyfter fram att extra anpassningar för eleven finns i lärarens anteckningar och av kommunala huvudmän uppger detsamma. Figur 23 På vilket eller vilka sätt dokumenteras de extra anpassningar som eleverna får?, uppdelat på kommunala och fristående huvudmän Not: N = 159 kommunala, 191 fristående. Not: Flera svarsalternativ har varit möjliga att uppge. Detta kapitel summerar de viktigaste resultaten som presenterats i tidigare avsnitt. Dels syftar detta avsnitt till att ge en övergripande sammanfattning av uppdragets resultat och dels till att ge några iakt- tagelser och frågeställningar som utredningen kan använda i sitt fortsatta arbete. Avsnittet struktureras utifrån rapportens disposition och sam- manfattar följande frågeområden: •Hur använder huvudmännen resultat från nationella prov som görs i årskurs 3?