sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Tabell 7.6 Mottagare av driftsstöd i olika kostnadsintervall, tusental kronor 0–9 999 1 679–5 260 10 000–19 999 2 955–5 260 20 000–49 999 5 070–13 466 50 000–99 999 15 116–19 119 100 000 och uppåt 20 283–45 000 Källa: Myndigheten för press, radio och tv. 58 Därutöver får fyra tidningarna i lista är mottagare av s.k. begränsat driftsstöd och därför inte representativa vad gäller stödbelopp och stödintensitet. Tidningar med begränsat driftsstöd får stöd i enlighet med bidragsskalan för lågfrekventa tidningar. 2015/16:1, utg. omr. 1, s. 147. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Inom ramen för relativt smala intervall i den nedre delen av skalan ryms många endags- och tvådagarstidningar, medan de bredare inter- högre upp på skalan rymmer ett fåtal sex- och sjudagarstid- ningar. De stödbelopp som framgår av tabellen följer alltså de nya villkor som gäller för driftsstödet . På en punkt – den om extrastöd till storstadstidningar – kommer reglerna att ändras igen 2017 och då sänks det maximala stödbeloppet till 40 miljoner kronor.59 Även om det inte är givet att de tidningar som är mottagare av driftsstöd i det nuvarande systemet ska vara mottagare också av det nya mediestödet, eller att exakt samma avgränsning av godkända kost- nader kommer att användas i det nya stödsystemet, är det Medie utredningens bedömning att uppgifterna i tabellen kan användas för att skapa relevanta kostnadsintervall i den trappa som ska ligga till grund för bestämningen av stödbelopp i det nya produktionsstödet. Stödbelopp på respektive trappsteg I det nya mediestödet kommer sannolikt fler allmänna nyhetsmedier än i det nuvarande presstödssystemet att vara stödberättigade, både befintliga och nytillkommande stödmottagare. Så länge utform- ningen av det nya mediestödet utgår från att inga av de nuvarande stödmottagarna ska behöva påräkna några sänkta stödbelopp blir det lätt en låsning i hur det nya stödet ska utformas. Förväntningarna varierar påtagligt mellan medier som redan har ett stöd och de som kan komma att få del av ett nytt stöd. Samma stöd- belopp betraktas med helt olika ögon beroende på hur jämförelsen med tidigare stöd ser ut. En trolig utveckling är att tillskottet av medier in i det nya medie- stödssystemet sker från båda ändar av kostnadsskalan: dels lokala nyhetssajter och nya medieinitiativ med relativt låga kostnader och förhållandevis låg periodicitet, dels befintliga medier med stora kost- nader och hög periodicitet som varit uteslutna från stöd på grund av för hög täckningsgrad på utgivningsorten eller därför att driftsstödet varit begränsat till papperstidningar. I mitten av kost- 2015/16:1 utg. omr. 1, s. 143–145. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier nadsskalan är det mindre troligt med nytillkommande stödmottagare under en överblickbar tidshorisont. I de intervallen finns de lokala och regionala andratidningarna. visar marknadsanalysen i kapitel 3 att det inte finns en kö av nya medieinitiativ som uppfyller de relativt höga trösklarna för inträde i mediestödet.60 Det är dock rimligt att tänka sig att fler kom- mer att utvecklas eller anpassa sin verksamhet till att stödet omfattar alla innehålls- och spridningsformer och till att den nya stödtrappan baseras på produktionskostnader i stället för upplagor och periodici- tet. En tanke med stödet är att det ska skapa incitament att utveckla verksamheten i riktning mot att producera innehåll från underbeva- kade områden. I den andra änden av kostnadsskalan måste man dock räkna med att flera tidigare förstatidningar kommer att kunna påvisa ett behov av ekonomiskt stöd och även i övrigt uppfylla samtliga tröskelkrav för mediestöd så snart det nya stödsystemet införs och då kommer också trycket på stödsystemet att öka. Det är även rimligt utgå från att flertalet tidigare förstatidningar som passerar trösklarna för mediestödet har kostnader som ligger i de högre kostnadsintervallen i tabell 7.6. För en tidning som befinner sig på den högsta kostnadsnivån är det maximala driftsstödet i det nuvarande systemet alltså 40 miljo- ner kronor . I den trappa som gäller för driftsstödet lig- ger stödnivåerna närmast därunder på respek- tive . Det är totalt fem tidningar som har driftsstöd på dessa nivåer 2016. Vid utformningen av den nya stödtrappan i mediestödet går det som sagt inte att bortse från att betydligt fler allmänna nyhetsmedier kan komma att vara berättigade stöd och befinna sig i den övre delen av kostnadsskalan. Även om bedömningen av det nya mediestödet kommer att bygga på jämförelser med nuvarande stödnivåer för enskilda medier finns det lite som talar för att de nuvarande stödbeloppen i alla lägen fullt ut motsvaras av reella ekonomiska behov hos berörda medieverksamhe- ter. I det nya mediestödet kommer den kopplingen att bli tydligare. Modellen med högsta möjliga stödbelopp på respektive trappsteg möjliggör för mediestödsnämnden att anpassa stödbeloppen på res- pektive nivå till enskilda mediers kostnadsnivå, högsta tillåtna stöd- 60 Se kapitel 3, avsnitt 3.2. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier intensitet och tillgången på medel. Det ankommer därmed på nämn- den att avgöra om alla medier på samma trappsteg ska erhålla det maximala beloppet eller om en mer finfördelad trappa ska utformas i föreskrifter eller riktlinjer. förslag till högsta stödbelopp för respektive trappsteg i det nya produktionsstödet framgår av tabell 7.7. I tabel- len redovisas även det genomsnittliga driftsstödsbeloppet för tid- ningar på respektive kostnadsnivå i dagens presstödssystem. Tabell 7.7 Maximalt stödbelopp i respektive kostnadsintervall, tusental kronor 0–9 999 10 000–19 999 20 000–49 999 50 000–99 999 100 000 och över De föreslagna högsta stödbeloppen på respektive trappsteg ligger nära dagens genomsnittliga stödnivåer i respektive kostnadsintervall. För många kommer det att finnas utrymme till ökat stöd på samma trappsteg, för andra innebär det nya systemet de facto en sänkning av stödnivån, om man inte tar sig upp till nästa trappsteg eller om man t.ex. berättigas till ytterligare produktionsstöd för journalistisk verk- samhet i kommuner som är svagt bevakade eller obevakade. På det översta trappsteget innebär förslaget att högsta möjliga stödbelopp sänks . Detta motiveras av att sök- trycket kan förväntas vara störst i det kostnadsintervallet. För allmänna nyhetsmedier som på grund av övergången från det upplagebaserade presstödet till det kostnadsbaserade mediestödet förlorar av stödnivån innehåller förslaget till med- iestödsförordning en övergångsregel om en successiv minskning av stödet. På motsvarande sätt innehåller förordningen övergångsregler om successiv ökning av stödet för mottagare av begränsat driftsstöd enligt nuvarande presstödsförordning som kan räkna med högre mediestöd, liksom nya mottagare av mediestöd som inte varit mot- tagare av driftsstöd enligt presstödsförordningen.61 61 Se avsnitt 7.3.10 om övergångsregler. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Ytterligare produktionsstöd för att täcka underbevakade områden Som framgår av delbetänkandet, kapitel 3 och forskningsantologi ökar antalet kommuner som saknar nyhetsre- daktioner men även den faktiska bevakningen av vissa områden, främst glesbygd och storstädernas förorter. Det är en rad påverkans- faktorer som sammanfaller: färre journalister, lokalredaktioner läggs ned, de kommersiella Stockholmsmedierna, såväl tidningar som TV4, lägger ner sina lokalredaktioner i landet och de lokala tidning- arna inom samma koncern delar sinsemellan på innehåll och sprider samma innehåll som produceratss av nyhetsbyråer och andra externa produktionsbolag.62 Medborgarna i dessa delar av har alltså sämre kvalitet på nyhetsförmedlingen om sitt eget närområde. Det framgår också av medborgarundersökning att fyra av tio upplever att det ofta eller i bland sker större förändringar i närmiljön utan att de har blivit tillräckligt informerade.63 Ett av de vikti- gaste syftena med det nya mediestödet är att täcka så många som möjligt av dessa underbevakade områden med kvalitativ och obero- ende nyhetsförmedling och kritisk granskning av för demokratin väsentliga processer och skeenden. Det är inte säkert att det krävs nya redaktionslokaler i alla kom- muner för att täcka de vita fläckarna, men det krävs utan tvekan journalister som genom regelbunden närvaro tar ansvar för att bevaka händelser och skeenden. Tillförlitligt, oberoende innehåll är avgörande för medborgarnas möjligheter att vara demokratiskt del- aktiga. För att åstadkomma detta ska det nya mediestödet omfatta ett ytterligare produktionsstöd som får lämnas till stödberättigade allmänna nyhetsmedier som har en journalistisk verksamhet i kom- muner som är svagt bevakade eller obevakade. Detta extra produk- tionsstöd får uppgå till högst per kommun, vilket knappt motsvarar en journalistjänst. Det extra produktionsstödet förutsätter att mediestödsnämnden anlägger ett bredare perspektiv i sin prövning av olika ansökningar och t.ex. beaktar hur flera medier sammantaget bäst kan täcka samt- liga kommuner i ett län eller en region samt hur denna bevakning 62 Se SOU 2015:94 s. 246–253 samt kapitel 3, avsnitt 3.5.9. 63 Se kapitel 2, avsnitt 2.2.2. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier bäst når en så bred andel av befolkningen som möjligt. är de vita fläckarna ett rörligt mål och därför är det även viktigt att nämnden anlitar relevant expertis som kan skapa validerade underlag för vilka kommuner det handlar om vid ett givet ansökningstillfälle. Ytterligare produktionsstöd för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Det nuvarande presstödet omfattar inga villkor om tidningarnas till- gänglighet för personer med funktionsnedsättning. I stället hanteras tillgänglighetsfrågan i huvudsak inom ramen för stödet till taltid- ningar.64 har övervägt frågan om huruvida stöd till implementering av tillgänglighetslösningar ska inkluderas i det nya mediestödet och i så fall i vilken form: som ett krav för stöd eller som ett incitament för högre stöd? Vid de möten som utredningen haft med företrädare för mediebranschen har det varit en allmän uppfatt- ning att incitamentsmodellen är att föredra. har represen- tanter för organisationer som företräder personer med funktionsned- sättning betonat vikten av universella lösningar och att verksamheter som finansieras med statliga medel bör ha krav på att vara tillgänglig- gjorda.65 Flera skäl talar för att det nya mediestödet ska öppnas för åtgärder som ökar allmänna nyhetsmediers tillgänglighet. Det ligger i linje med mediestödets allmänna syfte – att stärka demokratin i . För att detta inte bara ska bli honnörsord är det viktigt att perspektiv från personer med funktionsnedsättning beaktas. Dessutom har dagens tekniska tillgänglighetslösningar en positiv betydelse på ett bredare plan. Den digitala utvecklingen går snabbt och innebär t.ex. att leverantörer av medietjänster på ett mer kostnadseffektivt sätt än tidigare kan tillhandahålla tillgängliggjort material digitalt. Det bör vara rimligt att åtgärder som vidtas för ökad tillgänglig- het tar fasta på de standarder och tekniker som finns för olika medie slag. Nyhetsmediers webbplatser bör t.ex. kunna utgå från de stan- darder som gäller för offentliga webbplatser. kan tillgängliggörandet medföra splittrat fokus och ökade kostnader, i vissa tekniker initialt, i andra såväl initialt som löpande. 64 I kapitel 4, avsnitt 4.7, förordar en översyn av stödet till taltidningar. 65 Tillgänglighetsfrågorna i det nya mediestödet behandlas i kapitel 4, avsnitt 4.10. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier pressat läge är detta inte önskvärt, det ska därför inte vara ett krav på berörda allmänna nyhetsmedier som ansöker om mediestöd, utan i stället ett incitament för högre stöd. Av det skälet ska det nya mediestödet även omfatta ett ytterligare produktionsstöd som får lämnas till stödberättigade allmänna nyhetsmedier som vidtar åtgärder för att tillgängliggöra sitt innehåll för personer med funktionsnedsättning. Det ytterligare produk- tionsstödet för detta ändamål ska få uppgå till högst . Tillgängliggörandet kan ske i olika former med kraftigt varierande kostnadsbild. Ett belopp i den här storleken bör dock kunna påverka tillgängligheten i positiv riktning. Inför beslut om fördelning av detta produktionsstöd är det viktigt att mediestödsnämnden vid behov samråder med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, och med berörda myndigheter. I kapitel 4 pekar utredningen på att Myndigheten för tillgängliga medier bör få i uppdrag att bistå mediestödsnämnden i samband med nämndens prövning och uppföljning av det ytterligare produktionsstödet.66 I det nuvarande presstödssystemet gäller att det sammanlagda all- männa driftsstödet som en hög- eller medelfrekvent tidning (utgiv- ning med 6–7 nummer respektive 3–5 nummer ) berättigar till inte får överstiga av de kostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. För lågfrekventa tidningar (utgivning 1–2 nummer ) får stödet inte överstiga av motsvarande kostnader.67 På motsva- rande sätt ska en begränsad stödintensitet, som är en viktig aspekt vid Europeiska kommissionens bedömningar av statliga stöd, gälla för det nya produktionsstödet. Eftersom det nya stödet inte baseras på utgivningsfrekvens är förslaget att stödintensiteten i stället kopp- las till de olika kostnadsintervall som framgår av tabell 7.7. Det sammanlagda produktionsstödet som ett allmänt nyhets medium i de två lägsta kostnadsintervallen berättigar till ska enligt förslaget till mediestödsförordning inte få överstiga av de 66 Se kapitel 4, avsnitt 4.8.1. 67 2 kap. 2b § och 5a § presstödsförordningen. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier rörelsekostnader som är förknippade med produktionen av det stödberättigade mediet. För allmänna nyhetsmedier i det mellersta kostnadsintervallet får stödet inte överstiga och för all- männa nyhetsmedier i de två högsta kostnadsintervallen får stödet inte överstiga . Statens kostnader för det nya produktionsstödet De anslagsmedel som används för dagens driftsstöd ingår i ramansla- get för presstöd. , 2016 och 2017 är det årliga anslaget . Samma anslagsbelopp är även beräknade , 2019 och 2020.68 Myndigheten för press, radio och tv redovisar att betalades ut som driftsstöd 2015 och uppgår det preliminärt beslutade driftsstödet till 446,9 miljoner kro- nor.69 För att bedöma statens kostnader för det nya produktionsstö- det är det dessa belopp som får vara utgångspunkt för resonemanget. Frågan handlar i huvudsak om relationen mellan söktryck, kost- naden per stödmottagare (styckkostnad) och tillgängliga anslagsme- del. I lägen där söktrycket och en given styckkostnad motsvaras av tillräckliga anslagsmedel uppstår inget problem, men om det samlade utfallet av söktryck och styckkostnad överskrider tillgängliga medel är det däremot ett annat läge. har i förslaget till produktionsstöd lagt sig vinn om att hålla nere kostnaderna genom att sänka det högsta möj- liga stödbeloppet och genom att även i övrigt hålla nere stödbeloppen i de olika kostnadsintervallen. Det finns inget egenvärde i att sänka stödbelopp för enskilda aktörer, men det finns däremot en uttrycklig vilja hos att statens medel ska träffa så rätt som möjligt, givet en begränsad bud- getram, för att i slutändan komma medborgarna till gagn i form av en mångfald av allmänna nyhetsmedier. Nedan redovisas det troliga utfallet för det föreslagna nya produktionsstödet, fördelat på befint- liga stödmottagare respektive nytillkommande stödmottagare. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 103. 69 Uppgifter hämtade från webbplatsen för Myndigheten för press, radio och tv . Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Produktionsstöd till befintliga mottagare av driftsstöd Antalet driftsstödmottagare har varit relativt över åren och de flesta av dessa 70-tal tidningar väntas kunna nå över trösklarna i det nya systemet. Den nya stödtrappan med högsta möjliga stödbe- lopp per trappsteg väntas resultera i att många av nuvarande stöd- mottagare får något högre stöd än , medan andra kommer att få ett reducerat stöd. De flesta sänkningarna kommer att uppstå bland tidningar i de övre kostnadsintervallen, men stödtrappan har desig- nats för att begränsa nivån på minskningen. I de nedre kostnadsin- tervallen finns flest medier som kan få högre stöd, dock begränsat av stödintensiteten. Givet de kostnader som redovisats av nuvarande drifts- stödsmottagare och de högsta stödbeloppen i respektive kostnadsin- tervall kommer den samlade kostnaden för staten att ligga nära den nuvarande nivån, dvs. i storleksordningen 430–. Beroende på hur söktrycket ser ut och hur mediestödsnämnden väl- jer att agera inom de ramar som systemet ger, kan nivån för produk- tionsstöd till befintliga stödmottagare komma att sjunka något. En tidning som har kostnader på och ett driftsstöd enligt dagens system på , får i det nya produktionsstödet ett stöd på högst , vilket mot- svarar en sänkning . Därmed appliceras en övergångs- regel som innebär att stödet med det nya systemet blir och , för att det tredje året landa på . På motsvarande sätt höjs alltså stödet successivt för en tidning som har haft ett begrän- sat driftsstöd och som blir berättigad till ett högre produktionsstöd. Det nya extra produktionsstödet för journalistisk verksamhet i underbevakade områden torde emellertid locka existerande aktörer att utveckla sin verksamhet i den riktningen. När syftet, att täcka vita fläckar, uppnås ökar emellertid också kostnaderna för stödet. Analyser gjorde gällande att var fjärde kommun saknar redaktion, om hälften av dessa bemannas med en journalist ökar kostnaderna med cirka 18 miljoner kronor.70 Vissa inslag i det nya stödsystemet kan tänkas påverka ramen i motsatt riktning, inte minst det höjda kravet på redaktionellt, egenproducerat innehåll. 70 Var fjärde kommun innebär cirka 72 kommuner, hälften av dessa innebär cirka 36 och i extra produktionsstöd blir totalt . Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Men då höjningen är relativt liten – från till 60 – är det bedömning att de allra flesta aktörer som befin- ner sig i systemet kommer att kunna nå upp även till detta nya trös- kelvärde. Som redan framgått innebär det nya mediestödet att fler allmänna nyhetsmedier troligen kommer att passera trösklarna och bli stödbe- rättigade. Förslaget till övergångsregler innebär att sådana nytill- kommande medier inte får hela det stöd som de är berättigade till , men bedömning är att den nuvarande budgetramen för driftsstödet inte kommer att räcka för det nya pro- duktionsstödet. Behovet av en större ram är framför allt påkallat av den kris som den innehållsproducerande delen av mediebranschen går igenom. Som framgår av kapitel 3 har aktörer som tidigare haft en stark marknadsposition i takt med vikande upplagor och konkur- rensutsättning försvagats. I förlängningen väntas därför fler första- tidningar ansöka om produktionsstöd. Förändringarna som påverkar behovet av en vidgad stödram är flera. Det faktum att det nya stödet är oberoende av innehålls- eller spridningsform innebär att en mängd nya aktörer kan komma att söka stöd: allt från nyhetssändningar i kommersiell radio och tv och närradiosändningar till webbtidningar och gratistidningar i papper. Bedömningen är emellertid att många av dessa aktörer inte kommer att nå över trösklarna om andel kvalitativ redaktionell produktion, men här existerar stora osäkerhetsfaktorer kopplade till marknads- rörlighet. Om t.ex. de större gratistidningskoncernerna, Direktpress (med 40-talet titlar), (med 30-talet titlar) och Politikens Lokalaviser (med 25-talet titlar) blir stödberättigade, skulle det innebära behov av omfattande tillskott till systemet. En annan kategori möjliga nytillkommande utgörs av första tidningarna. En trolig utveckling – önskvärd dessutom – är att medieföretag i den här gruppen som av besparingsskäl tidigare släckt ner bevakning i vissa kommuner återupptar denna bevakning och därmed får del av mediestödet. Ett exempel skulle HD/kunna utgöra. sökte driftsstöd 2014, men fick avslag med hänvisning till en alltför stark marknadsposition. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier behovskriteriet efter ett antal raka förlustår nu skulle kunna vara uppfyllt, kan detta enskilda fall innebära att ytterligare belastar systemet. Hur många av den här katego- rin förstatidningar som kan tänkas söka och bli stödberättigade är omöjligt att med säkerhet beräkna. Inte minst med anledning av den diversifiering av intäktsström- marna som många genomfört eller genomför och som påverkar behovskriteriet. En försiktig bedömning är emellertid att ett större antal av dessa återfinns inom de koncerner som är tungt beroende av tidningsrörelsen: t.ex. inom Mittmedia, NTM och Media som sammantaget ger ut ett 30-tal titlar i papper men också en mängd gratis- och webbtidningar. Om en andel av dessa blir stödberättigade skulle det få kraftfulla konsekvenser för behoven av medel. Analysen kompliceras av den osäkerhetsfaktor som ägarnas agerande utgör: en koncern med flera intäktskällor kan välja att låta intäkter från andra näringsgrenar stötta tidningsrörelsen, som därmed inte kan anses ha behov, men den kan också välja att inte göra det, vilket ger motsatt effekt. Utöver dessa möjliga stora stödmottagare kan en mängd mindre aktörer komma ifråga, inte minst det växande antal lokala webb tidningar, t.ex. eller . Dessa kanske inte var och en påverkar ramen i nämnvärd utsträckning men om antalet berättigade blir stort kan effekten ändå bli kännbar. bedömning av kostnaden för produktionsstödet Å ena sidan är det enligt klarlagt att söktrycket på det nya produktionsstödet kommer att öka jämfört med det nuva- rande stödsystemet, å andra sidan är osäkerhetsfaktorerna stora och möjligheten att prognostisera framtida beteenden hos kommersiella företag små. Att med någon grad av säkerhet slå fast ett bestämt anslagsbelopp som ska täcka det framtida behovet i ett nytt stödsys- tem låter sig helt enkelt inte göras. Hur kommer t.ex. de nuvarande presstödsmottagarna att reagera om stödet sjunker? Kommer kon- med första- och andratidningar på samma ort att ansöka om produktionsstöd för båda? I vilken grad kan landets stora medier påvisa ett behov av stöd? Hur många gratistidningar motsvarar kra- Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier vet på redaktionellt material för att därigenom bli stödberättigade? Hur många nya medieinitiativ klarar att passera samtliga trösklar för stöd? Det är bara några av de frågor som avgör anslagsbehovet. För att det nya produktionsstödet ändå ska kunna sjösättas med rimliga förutsättningar är det bedömning att anslagsnivån, utöver det nuvarande presstödsanslaget på 567,1 miljo- ner kronor, behöver öka med fr.o.m. (2018), med ytterligare fr.o.m. (2019) och med ytterligare fr.o.m. det tredje året (2020). Föga talar för att behoven därmed är täckta, men med ett sådant tillskott kan en positiv utveckling komma igång. Det föreslagna tillskottet skulle t.ex. mot- svara att hälften av landets kommuner som är vita fläckar får ett till- skott av journalistisk verksamhet som fyra medelstora och en stor förstatidning samt ett antal gratistidningar kommer in i sys- temet. Det andra och tredje året kommer kostnaden för de nya stödmottagarna att öka, så för att det nya systemet inte ska resultera i alltför svaga stödbelopp till vart och ett av de stödberättigade medi- erna behöver anslagsnivån höjas ytterligare för de åren. Då skapas det ett utrymme för fler förstatidningar, webbtidningar och gratis- tidningar att få del av mediestödet, utan den oönskade effekten att beloppen för de redan stödberättigade minskas. I kommande avsnitt görs motsvarande bedömningar av anslags- behoven för distributionsstödet (7.3.6), innovations- och utveck- lingsstödet (7.3.7) och för mediestödsnämndens verksamhet (7.4). Därefter lämnar förslag till budgetram för hela mediestödssystemet (7.5).