sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet, s. 5. Nationella och lokala programråd sationer ska i sin tur nominera en representant som utser till ledamot i det aktuella nationella programrådet. Eftersom alla yrkesområden som gymnasieskolan utbildar mot inte har välorganiserade branschorganisationer ska också ha möjlighet att utse ytterligare, kompletterande ledamöter för att täcka in dessa yrkesområden. Detta gäller även representanter för myndigheter som kan vara relevanta för det specifika yrkespro- grammet. Förändringen av ledamöternas mandat bör införas inför de nationella programrådens nästa mandatperiod som börjar . Karaktären på de frågor som behandlas i de nationella program- råden är både operativa och strategiska. Operativa frågor är exem- pelvis utvecklingen av gymnasiearbetet eller handledarutbildningen. Strategiska frågor är exempelvis utveckling av utbildningsutbud och innehåll, behovsanalys av utbildning inom nya yrkesområden och analys av arbetsmarknadsbehoven. har låtit organisationer nominera ledamöter, men formellt tillsatt dem på personliga mandat. Det personliga mandatet bygger på individernas egna kunskaper och erfarenheter, vilket kan vara passande för mer operativa uppdrag. För strategiska frågor krävs dock att leda- möterna kan representera ett yrkesområde på arbetsmarknaden, och därmed ansvara för att bidra med välförankrade underlag till utvecklingsarbete. Utredningens erfarenhet är att de flesta av ledamöterna i de nationella programråden i praktiken ser sig som företrädare för en branschorganisation. Med det bär ledamöterna i praktiken med sig ett bredare mandat än vad som ryms i det nuvarande personliga mandatet. är det dock svårt för en utomstående att se vilka intressen som är representerade i de nationella programråden. Ett erkännande av att ledamöterna representerar branschorganisationer skulle därför stärka de nationella programrådens legitimitet. Med organisationsmandat får programrådets synpunkter mer strategisk vikt gentemot såväl myndigheter som huvudmän och skolor. Organisationsmandatet innebär att ledamöterna inte bara ska föra fram uppfattningar som är förankrade i sina respektive orga- nisationer som ett bidrag i programrådsarbetet. Organisations- mandatet innebär även att ledamöterna ska informera om program- rådets arbete i den egna organisationen. Mycket av det som avhand- las i de nationella programråden kan inte enbart påverkas inom utbildningssystemet utan förutsätter arbetslivets aktiva medverkan. Nationella och lokala programråd Branschorganisationerna har därmed ett ansvar att kommunicera vilka förväntningar som ställs på företagen eller arbetsplatserna för att bidra till en bra yrkeutbildning. Ett exempel är samverkan i de lokala programråden. Branschrepresentanter i de nationella program- råden är viktiga aktörer för att uppmuntra lokala medlemsorganisa- tioner att bli mer aktiva i de lokala programråden. Behovet av kontinuitet är något som har ansetts vara viktigt i de nationella programrådens arbete. Enligt har personliga mandat bidragit till kontinuitet i programrådens arbete eftersom samma individer deltar i mötena. En brist som uppstår är de gånger en representant inte kan delta på grund av förhinder, och supplean- ter inte existerar. Med ett förändrat mandat som utgår från organi- sationsrepresentation är det motiverat att även utse en suppleant för ordinarie ledamot. Med en sådan ordning åligger det organisa- tionerna själva att säkerställa att deras representanter är uppdate- rade i de frågor som är aktuella i programrådsarbetet. Med ökat inflytande följer ökat ansvar. Därför föreslår utred- ningen också att de nationella programrådens ledamöter sinsemellan ska utse en ordförande och en vice ordförande. Tillsammans med ansvarig tjänsteman från utgör dessa programrådets arbetsutskott med uppgift att förbereda och leda programråds- mötena och följa upp de beslut som fattats. De nationella programråden ska även tillgodose mindre branschers perspektiv Av utredningens enkät framgår att åsikter om programrådens arbete i viss utsträckning skiljer sig åt mellan ledamöter som representerar mindre respektive större branscher. De mindre branscherna är mer uttryckligen nöjda med implementeringen av den nya gymnasie- skolan och i vilken utsträckning som branschens synpunkter till- godosetts. Flera svarande är också nöjda med den breda represen- tationen. Det är viktigt att den breda representationen tillgodoses även när ledamöterna framöver utses på organisationsmandat. Precis som kommer alla relevanta branschorganisationer inte att kunna representeras i de nationella programråden eftersom råden då skulle bli för stora för att kunna arbeta effektivt. Sannolikt kommer representationen därför att behöva variera något mellan olika mandatperioder för att så många perspektiv som möj- Nationella och lokala programråd ligt ska kunna höras. Det blir uppdrag att i samråd med det nationella rådet för yrkesutbildning se till att representationen i de nationella programråden varieras. Råden kan också behöva bredda perspektiven i diskussionerna på andra sätt, exempelvis när det gäller skolans vardag eller kopp- lingen mellan gymnasieskolan och . Ett sätt är att programråden adjungerar personer som kan tillföra andra perspek- tiv, såsom skolledare, lärare eller representanter för utbildnings- anordnare inom . På konferensen om de nationella programrådens utveckling framfördes flera förslag på hur programråden kan till- varata intressen som inte är direkt representerade inom program- råden. Remissförfarande, yrkeskonferenser arrangerade av program- råden och digitala arenor var några förslag som framfördes och som kan inspirera i det fortsatta utvecklingsarbetet. De nationella programrådens arbete ska bedrivas enligt riktlinjer Utredningen föreslår att får i uppdrag att i samarbete med de nationella programrådens ledamöter utarbeta riktlinjer för rådens arbete. I utredningens kontakter med de nationella programrådens leda- möter har det framkommit synpunkter om bristande rutiner och arbetssätt. Uppfattningarna skiljer sig åt mellan de olika program- råden. Det finns dock en generell önskan om ökat inflytande över dagordningen, bättre rutiner kring hantering av mötesprotokoll, bättre underlag till programrådsarbetet och en bättre återkoppling av vilka effekter programrådens bidrag får i olika sakfrågor. En del arbete kvarstår med att utarbeta konkreta riktlinjer och rutiner för arbetet inom de nationella programråden samt deras relation till det föreslagna nationella rådet för yrkesutbildning. Ut- redningen ser en poäng i att dessa detaljer utarbetas gemensamt mellan och ledamöterna i de nationella programråden. Riktlinjerna bör beskriva de olika organens mandat och ansvars- fördelning, samt innehålla en arbetsordning för arbetet i råden och relationen till övriga organisation. De norska erfaren- heterna av att utarbeta riktlinjer för Utdanningsdirektoratets fag- lige råd kan användas som förebild i detta arbete (se bilaga 6). Nationella och lokala programråd Under utredningens diskussion med de tjänstemän inom Skol- verket som arbetar med de nationella programråden framfördes en oro för att den branschorganisation vars representant väljs till ord- förande skulle kunna få utökat inflytande över dagordningen. Detta skulle kunna medföra ett assymmetriskt maktförhållande mellan olika ledamöter. Riktlinjer som bildar ett ramverk för program- rådets arbete framfördes som en förutsättning för eventuella för- ändringar av programrådens uppdrag och mandat. För att de nationella programråden ska kunna hantera strate- giska frågor om utvecklingsbehov inom yrkesutbildningen mot bakgrund av utvecklingen inom respektive yrkesområde behöver ledamöterna kunna få tillgång till statistik och annat underlag om yrkesprogrammen och yrkesprogrammens elever. kan behöva inrätta ett kansli eller liknande stödfunktion inom myndig- heten för att sköta rådens löpande verksamhet och att trygga att råden existerar även mellan mötena. De norska erfarenheterna av utvecklingen av en liknande organisation kan då tas tillvara. fattade generaldirektören för beslut om en organisationsöversyn. Syftet med uppdraget är att försöka hitta en mer ändamålsenlig organisation och utveckla ett effektivare arbetssätt inom . Enligt tidplanen ska ett organisations- förslag presenteras . Utredningen har tagit underhandskontakter med utredare för att infor- mera om att det finns förslag i utredningen som kan komma att på- verka organisation och arbetssätt. Råden ska ha ett helhetsperspektiv på gymnasial yrkesutbildning Yrkesinriktad vuxenutbildning utgår från gymnasieskolans kurs- planer och vänder sig till samma arbetsmarknad som gymnasie- skolans yrkesprogram. Utredningen har konstaterat att gymnasie- skolans yrkesprogram i de flesta fall inte lyckas attrahera elever i den omfattning som motsvarar arbetsmarknadens behov. Det är därför naturligt att de frågor som har bäring på utvecklingen av yrkesutbildningen på gymnasial nivå hanteras i samma samman- hang. Det ger synergieffekter och bättre förutsättningar att arbeta med matchnings- och dimensioneringsfrågor. Nationella och lokala programråd Utredningen har konstaterat att vuxenutbildningen ingår i de nationella programrådens arbete. Utredningen bedömer att det är en ordning som bör behållas och utvecklas som en integrerad del av programrådens arbete. Råden ska även behandla frågor som rör yrkesinnehållet i gymnasiesärskolans nationella program, samt i sär- skild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. 5.3.3Samverkan mellan Skolinspektionen och arbetsmarknadens parter ska utvecklas Utredningens förslag: Skolinspektionen ska få i uppdrag att undersöka hur risk- och väsentlighetsbedömning för regelbun- den tillsyn kan utvecklas för att i större utsträckning upptäcka brister i yrkesinnehållet inom gymnasieskolans yrkesprogram. Skolinspektionen ska också undersöka om myndigheten kan ta hjälp av branschorganisationer som kvalitetssäkrare vid eta- bleringskontroller och tillsyn av huvudmän och gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram. I arbetet med dessa uppdrag ska Skolinspektionen samråda med nationella program- råd. De nationella programråden samlar representanter för de yrkes- områden som gymnasieskolan utbildar mot. De utgör en unik resurs som inte används i Skolinspektionens tillståndsgivning och tillsyn av gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram. Utred- ningens bedömning är att yrkesutbildningens kvalitet skulle vinna på att även Skolinspektionen använder de nationella programråden för samverkan med arbetsmarknadens parter. Flera branschorganisationer har riktat kritik mot att gymnasie- skolor kan bedriva yrkesutbildning med bristande förutsättningar. Exempel på brister kan vara otillräckliga lokaler, ålderdomlig ut- rustning eller utrustning som inte är anpassad för undervisning, brist på material samt lärare utan tillräcklig yrkeskompetens. Flera ledamöter har lyft sådana brister i de nationella programråden. Även vid de skolbesök som utredningen gjort har en del gymnasie- skolor uppvisat utrustning eller lokaler som enligt utredningens be- dömning inte möter grundläggande krav på en bra yrkesutbildning. Utredningen har bland annat träffat yrkeslärare på fordons- och Nationella och lokala programråd transportprogrammet som behövt ta med sig verktyg hemifrån för att skolan saknar nödvändigt undervisningsmaterial. Utredningen har även sett undervisningskök på restaurang- och livsmedelspro- grammet med utrustning som inte är anpassad för storkök. Med de urvalsmetoder Skolinspektionen använder sig av kan det vara svårt att upptäcka sådana brister. Utredningen föreslår att Skolinspektionen får i uppgift att under- söka om, och i så fall hur, myndigheten kan få stöd av bransch- organisationer i utvecklingen av sin regelbundna tillsyn av gymnasie- skolor som erbjuder yrkesprogram. Riskbedömning inför regelbundna tillsyn I den regelbundna tillsynen kontrollerar Skolinspektionen att huvudmannen och skolan följer skollagen, förordningar och läro- planer. I examensmålen för flera av gymnasieskolans yrkesprogram ingår mål om att utbildningen ska ge eleverna kunskaper om moder- na eller tidsenliga metoder, verktyg och hjälpmedel.36 Examens- målen innehåller också ofta mål om att eleverna ska få kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet. tillämpar Skolinspektionen en mer behovs- baserad urvalsmetod för sin regelbundna tillsyn. Myndigheten be- söker alla huvudmän, men prioriterar i sina skolbesök de skolor där en hög andel elever riskerar att inte få den utbildning de har rätt till. Riskanalysen görs till stor del baserad på elevernas studieresul- tat i nationella prov, men även den årliga skolenkäten och huvud- männens ekonomi kan ingå. Skolor där eleverna inte når målen är mer sannolika att få besök från myndighetens inspektörer. Nationella prov genomförs inte i yrkesämnen. Därför kommer Skolinspektionens riskanalys inte fånga upp skolor där eleverna når målen i gymnasiegemensamma ämnen men inte i yrkesämnen. Riskanalysen kommer inte heller fånga upp skolor där eleverna når målen i yrkesämnen men undervisas i omoderna tekniker, med undermålig utrustning, eller med farliga metoder. Myndigheten be- höver därför utveckla kompletterande metoder för att identifiera risker för kvalitetsbrister i yrkesutbildning. 36 Förordning (2010:14) om examensmål för gymnasieskolans nationella program. Nationella och lokala programråd detta bäst görs i dialog med branschrepresentanter för de yrkes- områden som gymnasieskolan utbildar mot, och föreslår därför att Skolinspektionen ska samråda med nationella program- råd i denna fråga. Kvalitetssäkring i tillsyn och etableringskontroller En enskild huvudman som vill starta en fristående skola ansöker om tillstånd för detta hos Skolinspektionen. En etableringskontroll görs på alla nya fristående skolor eller sommaren innan de startar sin verksamhet för att säkerställa att den planering som presenterats i ansökan genomförs. efter det att skolan startat sin verksamhet görs en förstagångs- tillsyn för att kontrollera att skolan och huvudmannen arbetar utifrån lagar och regler. I myndighetens regionala organisation finns ett antal personer som vid behov kan fungera som kvalitetssäkrare. Inspektörerna kan ta hjälp av dessa kvalitetssäkrare i etableringskontrollen. gäller det olika juridiska frågor och metodkompetens, men det kan också handla om pedagogisk kompetens. Kvalitetssäkrarna kan bi- dra med generell kompetens kring yrkesutbildning och vilka kurser som kan innebära riskmoment exempelvis ur arbetsmiljöhänsyn. Kvalitetssäkrarna och inspektörerna är dock inte längre yrkesverk- samma personer, och kan därför ha svårt att hålla sig uppdaterade kring teknikutveckling och andra förändringar inom yrket. Gymnasieskolans yrkesprogram omfattar totalt 41 olika natio- nella inriktningar och en stor mängd mycket specialiserade kurser i yrkesämnen. Det är förståeligt att Skolinspektionens inspektörer inte kan ha ingående och uppdaterade kunskaper om alla dessa yrkesområden och vad som krävs för att utveckla goda yrkeskun- skaper inom dem. finns branschorganisationer som mer än gärna erbjuder sin kompetens för att bistå myndigheten i be- dömningar av lokalers ändemålsenlighet, utrustningens skick och yrkeslärarnas kompetens. Utredningen föreslår därför att myndig- heten får i uppdrag att undersöka om, och i så fall hur, myndig- heten kan ta hjälp av branschorganisationer som kvalitetssäkrare i tillståndsgivning och tillsyn. Nationella och lokala programråd Bedömningsunderlag för tillsyn av gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram Skolinspektionens regelbundna tillsyn utgår från myndighetens be- dömningsunderlag. Bedömningsunderlagen ser olika ut beroende på vilken skolform som ska granskas och på vilken nivå granskningen görs. Bedömningsunderlagen för huvudmannanivån beskriver vik- tiga områden i huvudmannens ansvar. Bedömningsunderlagen för skolenhetsnivå beskriver de bedömningar som Skolinspektionens inspektörer ska göra vid tillsyn av skolenheter. Skolinspektionen fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa de insatser som genomförts när det gäller metodutveck- ling för tillsyn och kvalitetsgranskning av gymnasial yrkesutbild- ning. Uppdraget resulterade dels i en kvalitetsgranskning av under- visningen på yrkesprogrammen, och dels i en uppdatering av det bedömningsunderlag som myndigheten använder vid tillsyn av huvudmän och gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram. Bedömningsunderlaget för yrkesprogram skiljer sig nu från be- dömningsunderlaget för högskoleförberedande program genom att det i högre utsträckning innehåller frågor om det arbetsplats- förlagda lärandet och även inkluderar arbetsplatsbesök. I övrigt be- dömde Skolinspektionen att de metoder som myndigheten huvud- sakligen använder i regelbunden tillsyn, det vill säga dokument- studier, analys av statistik, och intervjuer, är ändamåls- enliga också för granskning av yrkesprogram. Förutsättningar för skolförlagd undervisning i yrkesämnen ingår indirekt i granskning- en av huvudmannens regelbundna kvalitetsarbete och vilka resurser rektor har för att hålla god kvalitet i utbildningen. Utredningen konstaterar att Skolinspektionens bedömnings- underlag för tillsyn av gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram inte innehåller frågor om skolans lokala programråd. Enligt gym- nasieförordningen ska det för yrkesprogrammen i gymnasieskolan finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv.37 Lokala samverkan mellan skolan och den omgivan- de arbetsmarknaden har avgörande betydelse för utbildningens kva- litet, inte minst när det gäller planering av elevernas arbetsplats- förlagda lärande. Frågor om lokala programråd har dock fallit bort i 37 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). Nationella och lokala programråd gallringen av frågor som inspektörerna ska ställa vid tillsyn av gym- nasieskolor med yrkesprogram. Utredningen inser att myndighetens metoder för tillsyn inte är något som regeringen styr i detalj. Regeringen bör dock i sin myn- dighetsdialog understryka vikten av att frågor om den lokala sam- verkan genom lokala programråd ingår i Skolinspektionens tillsyn. Myndigheten för utövar tillsyn och granskar kva- liteten i utbildningar inom . Myndigheten tar fram kvalitetskriterier och kvalitetsindikatorer i samråd med berörda in- tressenter från arbetslivet och intresseorganisationer.38 Myndigheten strävar efter att använda extern ämnes- och yrkesexpertis som stöd i sin granskningsverksamhet. Skolinspektionen kan igenomförandet av uppdraget ta tillvara de lärdomar som gjorts i detta arbete. 5.3.4De lokala programråden ska inte regleras ytterligare Utredningens bedömning: Utredningen bedömer att ytterligare reglering av de lokala programråden inte är ändamålsenligt. En väl fungerande lokal samverkan mellan skola och arbetsmarknad är avgörande för yrkesutbildningens kvalitet. De lokala program- råden är viktiga för planering av det arbetsplatsförlagda lärandet och för att anpassa utbildningsinnehållet efter de kompetenser som efterfrågas på den lokala arbetsmarknaden. Hur den lokala samverkan ser ut varierar mellan gymnasieskolor och mellan yrkesprogram. Många gymnasieskolor har svårt att få representanter från arbetsmarknaden att engagera sig i de lokala programråden. På andra håll fungerar det enligt utredningens er- farenheter mycket bra. Det är utredningens slutsats att det är uppföljande och stödjan- de åtgärder, snarare än ytterligare reglering, som krävs för att stärka den lokala samverkan genom de lokala programråden. Utredningen lägger därför i kapitel 6 ett förslag om statsbidrag för utveckling av regionala stödfunktioner för lokal samverkan. Detta bidrag kan sökas av branschorganisationer för att öka kapaciteten att samverka med gymnasieskolor. 38 MYH 2015. Strategi för kvalitetsgranskning av yrkeshögskoleutbildningar. Nationella och lokala programråd De lokala programråden är inte reglerade i detalj De lokala programråden regleras i gymnasieförordningen. För yrkesprogrammen ska det finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv.39 I gymnasiepropositionen gjordes bedömningen samverkan mel- lan skola och arbetsliv är avgörande för att utveckla yrkesutbild- ningens kvalitet.40 Regeringen ville dock inte närmare reglera sam- verkan, då man ansåg att behov och förutsättningar för en sådan samverkan varierar i de olika kommunerna. Däremot angavs exem- pel på de lokala programrådens uppgifter, såsom att bistå huvud- mannen i frågor kring det arbetsplatsförlagda lärandet. Även med- verkan vid utformning och bedömning av gymnasiearbeten i sam- band med yrkesexamen ansågs vara en lämplig uppgift för de lokala programråden. Det lokala programrådets uppgifter eller vilka som bör ingå i de lokala programråden finns inte närmare angivet eller reglerat. Gym- nasieförordningen anger dock några tillfällen då det lokala pro- gramrådet ska höras. När en huvudman eller skola inte lyckas få till stånd arbetsplatsförlagt lärande på grund av omständigheter som inte gått att råda över kan motsvarande utbildning förläggas till skolan. Innan huvudmannen fattar ett sådant beslut ska samråd ske med det lokala programrådet.41 En annan reglering berör en huvud- mans ansökan om att godkänna en utbildning som särskild variant. Om ansökan berör ett yrkesprogram ska ett yttrande från aktuellt lokalt programråd bifogas till ansökan.42 De lokala programråden ser olika ut Trots att det enligt gymnasieförordningen ska finnas ett eller flera lokala programråd för yrkesprogrammen i gymnasieskolan finns uppgifter som tyder på att detta inte efterlevs. Det finns dock inga tillförlitliga uppgifter om hur stor andel av de gymnasieskolor som erbjuder yrkesprogram som har lokala programråd. 391 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). 2008/09:199. 414 kap. 13 § gymnasieförordningen (2010:2039). 425 kap. 6 § gymnasieförordningen (2010:2039). Nationella och lokala programråd Resultaten av utredningens enkätundersökning om lokala pro- gramråd tyder på att förekomsten av lokala programråd varierar mellan yrkesprogrammen. Utredningen har uppgifter om mycket väl fungerande lokala programråd men även alternativa former som tillkommit av skäl som troligtvis är lokalt betingade. Av utredningens enkätundersökning om lokala programråd fram- går att relevanta aktörer är relativt väl företrädda, även om det finns förbättringspotential. Av enkätundersökningen framgår även att det finns en stor variation av vilka aktörer som är representerade i lokala programråd. Utredningens genomgång av mötesprotokoll från lokala pro- gramråd visar att elevernas arbetsplatsförlagda lärande ofta diskute- ras. Diskussioner berör till exempel planering, arbetsmiljö, samt be- dömning och utvärdering i samband med arbetsplatsförlagt lärande. Andra vanligt förekommande teman på lokala programrådsmöten är planering av gemensamma aktiviteter, lokala arbetsgivares behov av utbildning, och utformning av gymnasiearbetet. De lokala programråden ska inte regleras ytterligare I utredningens direktiv ingår att ta ställning till om de lokala pro- gramråden behöver regleras ytterligare. Önskemål om tydligare re- glering av de lokala programrådens arbete är också något som leda- möterna i de nationella programråden framfört, både till och i den enkät som utredningen genomfört.43 Av sam- lade redovisning och analys inom yrkesutbildningsområden fram- går att den lokala programrådsverksamheten behöver utvecklas.44 bedömer att det behövs statligt stöd för detta, bland annat i form av tydligare reglering. Utredningens erfarenheter är att där lokala programråd finns på plats så fungerar de ofta väl. Relevanta aktörer är representerade, och diskussioner förs om arbetsplatsförlagt lärande, rekrytering av nya elever och utbildningens innehåll – frågor som är viktiga för yrkesutbildningens matchning mot den lokala arbetsmarknaden. Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet.