sou · H4B393 · 2016-12-27 00:00:00 — Upprepat eller regelbundet bruk av svampar var betydligt mindre än i fråga om stimulantia som kokain och amfetamin.18 Statistik från Nationellt forensiskt centrum (NFC) visar att det gjordes 46 beslag av DMT och statistik från visar att det gjordes 18 beslag av DMT. Beslagen var både rena kristaller och växtmaterial. Det går inte att säga om de rena kristallerna kommer från växter eller om de har tillverkats syntetiskt eftersom ursprunget inte är möjligt att fastställa vid rena kristaller. Om det däremot är fråga om ett pulver är det möjligt att se växt- strukturer i materialet, dock inte vilken växt. gjordes enligt statistik från vidare 16 beslag av mitragynin, 2 beslag av meskalin, 4 beslag av AMT, 3 beslag av bufotenin och 9 beslag av LSA. gjorde 78 beslag av mitragynin. Hallucinogener förändrar varseblivningen, dvs. hur en människa uppfattar sin omgivning, sin kropp och sin egen tankeverksamhet. Vid svag påverkan kan detta upplevas som att alla sinnesintryck, som ljus och ljud blir intensivare. Vid kraftigare påverkan kan det egna jaget kännas upplöst eller förenat med ”universum”. Upplevel- serna kan närma sig en religiös extas men kan även bli ångestlad- dade om det totala intrycket blir överväldigande. Varseblivningen kan också störas kraftigt så att användaren tror sig vara förföljd och känner sig hotad, s.k. paranoia. Efter ett hallucinogent rus följer ofta ett depressivt tillstånd.19 Antalet rapporterade dödsfall och icke-dödliga akutfall på grund av hallucinogena svampar är lågt. I allmänhet är de fysiologiska effekterna kortvariga och utan avgörande betydelse, och de kan om- fatta yrsel, illamående, svaghet, muskelvärk, darrningar, magsmärtor, 18EMCDDA (2007). 19Carnegieinstitutet (2015) s. 32. Reglering av behandlat växtmaterial pupillutvidgning, svagt till måttligt ökad hjärtfrekvens och and- ningsfrekvens samt förhöjt blodtryck. Det har också förekommit rapporter om uttalade fysiska symtom i form av svåra magsmärtor, ihållande kräkningar och diarréer.20 En av de allvarligaste riskerna med hallucinogenmissbruk är att effekterna är sammansatta och svårförutsägbara. Ett rus kan rymma allt från mer intensiva färgupplevelser till personlighetsupplösning. De psykiska störningarna och skadorna av hallucinogener omfattar bl.a. förvirringsreaktioner, personlighetsförändringar, emotionell utbrändhet, depressioner, psykoser, försämrat minne och nedsatt inlärningsförmåga. De svårkontrollerade upplevelserna kan framkalla panikreaktioner. Hallucinogenmissbruk kan orsaka eller utlösa kro- niska psykoser.21 Under hallucinogenrus har användare trott sig kunna flyga eller besitta övernaturliga krafter. De har då kastat sig ut genom fönster, hoppat från broar och omkommit eller ådragits sig allvarliga ska- dor, vållat olyckor eller tagit livet av sig.22 Även om antalet använ- dare som upplever en s.k. snedtändning inte är känt är det sannolikt ofta dessa användare som tar kontakt med akutvården. I dessa fall är de påverkade personerna oftast ytterst oroliga, uppjagade, förvir- rade och desorienterade, med försämrad koncentrationsförmåga och försämrat omdöme.23 Alla hallucinogener är beroendeframkallande, dock inte lika has- tigt eller tydligt som t.ex. opiater. Under tillnyktring uppträder även besvärande abstinensreaktioner, främst av psykiskt slag.24 14.4Tidigare behandling av frågan berörde kort frågan om möjligheten att kontrollera växtdroger i sitt betänkande Bättre kontroll av miss- bruksmedel. En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m. (SOU 2008:120) och angav följande.25 20EMCDDA (2007). 21Carnegieinstitutet (2015) s. 33. 22Carnegieinstitutet (2015) s. 33. 23EMCDDA (2007). 24Carnegieinstitutet (2015) s. 33. 25SOU 2008:120 s. 344. Reglering av behandlat växtmaterial Utredningen anser att det självfallet är möjligt att som narkotika eller hälsofarlig vara kontrollera ytterligare växtdroger utöver vad som är fallet . För att en ny drog ska kunna kontrolleras krävs dock i normalfallet att man känner till vilken substans i drogen som är den aktiva. Det innebär därför svårigheter – inom ramen för den lagstift- ningsteknik som vi i i tillämpar och som utredningen bedömt att vi även fortsättningsvis bör använda oss av – att generellt kontrollera växtdroger som narkotika eller hälsofarliga varor. Det ovan anförda gäller även i fråga om sekret eller dyl. från djur som kan ha narkotisk effekt. För det fall att en ny drog från växt- eller djurriket bör bli kontrol- lerad på grund av att den missbrukas och bedöms som hälsovådlig, får man klassificera denna som narkotika eller hälsofarlig vara på sedvan- ligt sätt. ()26 angav i sitt remiss- svar att även växter innehållande narkotikaklassificerade substanser i sig bör vara klassificerade och inte bara de aktiva substanserna. Som skäl för detta angavs följande. Chacruna (Psychotria viridis) och Jurema () är exempel på växter som innehåller en narkotikaklassificerad substans (DMT) men där växterna inte är klassificerade. är också att många substanser inte börjar bildas i detekterbara mängder förrän växten uppnått en viss mognad. Detta får till följd att växtmaterial redovisas som negativa om det narkotikaklassificerade ämnet inte hunnit bildas i detek- terbar mängd då växten i sig inte är klassificerad. Som exempel kan nämnas meskalininnehållande kaktusar. 14.5Reglering av växtmaterial i andra länder Narkotika definieras i finsk rätt i 3 § första stycket 5 narkotika- lagen27 som a)ämnen, preparat och växter som ingår i förteckningarna I–IV allmänna narkotikakonvention, b)ämnen och preparat som ingår i förteckningarna I–IV konvention om psykotropa ämnen, 27Narkotikalag (30.5.2008/373). Reglering av behandlat växtmaterial c)ämnen om vars innefattande i kontrollen det beslutas i enlighet med rådets beslut /387/RIF om informationsutbyte, risk- bedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen, d)kat (Catha edulis), kaktusväxter innehållande meskalin samt Psilocybesvampar, och e)ämnen som används i drogsyfte, när de är farliga för hälsan och har anmälts för att innefattas i kontrollen i enlighet med det beslut av rådet som anges i underpunkt c eller är positionsisomerer av sådana ämnen eller när de till sina farmakologiska egenskaper är en läkemedelssubstans som kan likställas med narkotika. Bestämmelser om vilka ämnen, preparat och växter som anses som narkotika utfärdas genom förordning av statsrådet. I bilagorna till statsrådets förordning om ämnen, preparat och växter som anses som narkotika28 listas de individuella ämnen, preparat och växter som omfattas av regleringen. Enligt 7 § narkotikalagen är odling av kat (Catha edulis), Psilo- cybesvampar och kokabuske förbjuden. Odling av opiumvallmo, hampa och kaktusväxter som innehåller meskalin för att användas som narkotika eller vid tillverkning eller produktion av narkotika är också förbjuden. Vilka preparat som omfattas av den danska narkotikalagstiftningen framgår av bekendtgørelse om euforiserende stoffer29. Med eufori- serende stoffer avses enligt 1 § bl.a. de ämnen, växter och växtbase- rade material som är förtecknade i bekendtgørelsens bifogade listor A, B, C, D och E. De växtmaterial som omfattas är bl.a. cannabis, kat (Catha edu- lis), opiumvallmo (Papaver somniferum), kokablad, Echinopsis pachanoi och Echinopsis peruviana som kaktus och frö av arterna eller andra kaktusarter som innehåller meskalin. Mitragyna speciosa (kratom), Psilocybe semilanceata och Psilocybe cubensis eller andra svampar/sporer som innehåller psilocin eller 28Statsrådet förordning om ämnen, preparat och växter som anses som narkotika (28.8.2008/543). 29BEK nr 557 af 31/05/2011. Reglering av behandlat växtmaterial psilocybin, bl.a. odlade, torkade eller på annat sätt bearbetade svampar/sporer och Salvia divinorum. Narkotika definieras i norsk rätt i 3 § forskrift om narkotika30 som a)ämnen, grupper av ämnen, droger, växter och svampar som anges i narkotikalistan, jfr 4 §, b)salter, stereoisomerer, estrar och etrar av de ämnen eller grupper av ämnen som anges i narkotikalistan, förutsatt att ämnena har eller kan antas ha, psykoaktiv effekt, c)blandningar (flytande, i fast eller i gasform) med innehåll som avses i punkt a) eller b). I narkotikalistan uppräknas de ämnen och grupper av ämnen som omfattas av narkotikaregleringen. De växtmaterial som är reglerade som narkotika är bl.a. cannabis, kat (Catha edulis), kokablad och svamparna Panaeolus cyanescens, Psilocype cubensis och Psilocybe semilanceata. För alla dessa svampar anges att det omfattar bl.a. svampsporer och odlade, torkade eller på annat sätt bearbetade svampar samt svampar som innehåller psilocybin eller psilocin. Utredningen ska enligt direktiven se över om det är möjligt och lämpligt att generellt narkotikaförklara växtmaterial som innehåller en narkotikaförklarad substans, dvs. att införa en generell reglering av växtmaterial för att undvika att varje växt som innehåller ett narkotiskt ämne måste narkotikaförklaras separat. Det nuvarande systemet, att de substanser som har förklarats som narkotika är uttömmande uppräknade i förteckningar, innebär att även den växt som innehåller substansen måste förklaras som narkotika för att omfattas av regleringen. Genom HD:s avgörande rättsfall är det klarlagt att ett växtmaterial inte är att anse som narkotika enbart för att det 30 om narkotika, FOR -2013-02-14-199. Reglering av behandlat växtmaterial innehåller ett ämne som är klassificerat som narkotika. Detta gäller även om det inte behövs någon ytterligare åtgärd för att narkotikan ska kunna verka. Det står också klart att vissa former av bearbet- ning av en växt som innehåller ett psykotropt ämne kan utgöra till- verkning och därmed vara föremål för kontroll enligt psykotrop- konventionen.31 HD ansåg rättsfall att förfarandet att en växt bearbetats på så sätt att blad avlägsnats, bark avskilts och rot- barken malts ned till ett pulver inte utan vidare kunde förstås som att det uppstått ett narkotikaklassificerat ämne. HD har i både och rättsfall utgått från att för- siktighet är påkallad när det gäller att bestämma vad som utgör narkotika. Detta motiveras mot bakgrund av den lagstiftningsteknik som har valts för bestämningen samt att en klar avgränsning av det straffbara området är viktig med hänsyn till kraven på rättssäkerhet och förutsebarhet. Utredningen ansluter sig till utgångspunkten att det klart och tydligt måste framgå vad som är narkotika och vad som inte är det. Vad gäller växtmaterial måste det dessutom klart och tydligt framgå vilka typer av befattningar med materialet som inne- bär att det utgör narkotika. Samma resonemang gör sig gällande avseende hälsofarliga varor. HD:s restriktiva tolkningar av vilka typer av befattningar med växtmaterial som innebär att materialet är att anse som narkotika och av vad som är att anse som en beredning enligt psykotropkon- ventionen har inneburit att det är svårt att med framgång åtala någon avseende växtmaterial, som inte i sig självt är klassificerat som narkotika, trots att det är uppenbart att personen innehar växtmaterialet för missbruksändamål. Denna problematik torde gälla även avseende hälsofarliga varor. En sådan ordning är själv- klart inte tillfredställande. Frågan är dock om lösningen är att gene- rellt narkotikaförklara växtmaterial som innehåller en narkotika- förklarad substans eller en substans som är klassificerad som hälso- farlig vara. 31 Så kan vara fallet när ett ämne koncentreras eller extraheras ur växtmaterial. Reglering av behandlat växtmaterial 14.6.1Fördelar med generell klassificering av växter Genom att inte klassificera varje växt individuellt skulle effektivi- tetsvinster skapas i klassificeringsprocessen (se kapitel 6 för en beskrivning av klassificeringsprocessen). Det är t.ex. inte nödvän- digt att ta fram ett klassificeringsunderlag för varje specifik växt. Inte heller krävs ett regeringsbeslut för varje växt. När en substans är klassificerad som narkotika eller hälsofarlig vara så förklaras alla växter som innehåller substansen som detsamma. En annan fördel är att det inte blir lika viktigt att genom analys fastställa exakt vilken växt som en substans kommer ifrån. Det räcker t.ex. att fastställa att det är fråga om en narkotikaklassificerad substans samt att det är fråga om ett växtmaterial eftersom alla växter som innehåller narkotikaklassificerade substanser också skulle utgöra narkotika. 14.6.2Nackdelar med generell klassificering av växter Växter som växer vilt i eller som har användningsområden som nyttoväxter eller prydnadsväxter, och som innehåller ämnen som är klassificerade som narkotika eller hälsofarlig vara, skulle omfattas av en generell klassificering. Det skulle t.ex. innebära att en person som plockar en vildväxande växt som innehåller en sub- stans som är klassificerad som narkotika i vart fall i teorin skulle kunna bli dömd för narkotikabrott. En annan nackdel är att vissa av de växter som skulle omfattas av en generell klassificering innehåller så låga mängder av en narkotika- klassificerad substans att de i realiteten inte går att använda för missbruk. Om sådana växter omfattas av narkotikaregleringen skulle följden kunna bli att narkotikabegreppet urholkas. Det skulle också bli aktuellt med en relativt omfattande undantagsreglering. Många växtmaterial som används för missbruk måste behandlas eller bearbetas på något sätt för att ge någon effekt. Växtmaterialet i sig är således inte alltid ett narkotiskt preparat som utan vidare kan intas. Vanligen krävs någon typ av bearbetning, som t.ex. att löven eller barken mals ner eller att växtmaterialet bryggs som te eller annan dryck. Detta innebär att om ett växtmaterial klassifi- ceras enbart för att det innehåller ett ämne som klassificerats som narkotika eller hälsofarlig vara så skulle t.ex. en meskalininne- Reglering av behandlat växtmaterial hållande kaktus kunna utgöra narkotika trots att den endast står i ett köksfönster och inte är bearbetad på något sätt. Det finns en risk för att detta strider mot det allmänna rättsmedvetandet och därmed får svårt att bli en allmänt accepterad reglering. 14.6.3Ett system med generell klassificering av växtmaterial bör inte införas Bedömning: Ett system med generell klassificering av växt- material bör inte införas. Växtmaterial som innehåller ett narkotikaklassificerat ämne eller ett ämne som är klassificerat som hälsofarlig vara kan i många fall marknadsföras och säljas lagligt i , om själva växten inte är narkotikaklassificerad eller klassificerad som hälsofarlig vara. I är, som redogjorts för ovan, ett antal växter klassi- ficerade som narkotika eller hälsofarlig vara. Vissa växter som innehåller klassificerade substanser är vild- växande i . Andra sådana växter kan förekomma som pryd- nadsväxter i hemmet. Vid en generell klassificering kommer växtmaterial som inne- håller klassificerade ämnen och som är vildväxande i , som t.ex. rörflen, att utgöra narkotika.32 Även prydnadsväxter som inne- håller klassificerade ämnen och som säljs i vanliga blomsteraffärer skulle komma att omfattas av regleringarna. Dessa exempel visar att det skulle blir fråga om en tämligen omfattande kriminalisering av växtmaterial som har andra legitima och vanliga användnings- områden eller som helt enkelt förekommer vilt i naturen. Mot bakgrund av att de indikationer som utredningen har fått avseende omfattningen av bruket av växtdroger kan ifrågasättas om en så omfattande kriminalisering, som det innebär att generellt klassificera alla växtmaterial som innehåller en substans som är klassificerad som narkotika eller hälsofarlig vara, är försvarlig. De rättssäkerhetskrav som en strafflagstiftning måste uppfylla innebär bl.a. att regleringen av narkotika och hälsofarliga varor 32 Detta är redan fallet med t.ex. den vildväxande svampen toppslätskivling som är klassi- ficerad som narkotika precis som ämnet den innehåller (psilocybin). Reglering av behandlat växtmaterial måste vara begriplig, precis och förutsebar. Det är inte helt enkelt för den enskilde medborgaren att införskaffa kunskap om vilka växter som innehåller substanser som är klassificerade som narko- tika eller hälsofarlig vara. 14.6.4Växtmaterial bör klassificeras individuellt Bedömning: Växtmaterial bör precis som klassificeras indi- viduellt genom uppräkning. Utredningen förespråkar att växtmaterial, precis som , ska klassificeras individuellt genom uppräkning. Hur klassificeringen ska vara utformad för det enskilda växtmaterialet beror bl.a. på växtmaterialets typ och användningsområden. En viktig aspekt i detta sammanhang är att det inte alltid är möjligt att vid en analys se om en substans har framställts syntetiskt eller om den här- stammar från ett växtmaterial. Detta påverkar hur en klassificering bör utformas. I vissa fall kan det vara aktuellt att klassificera växtmaterial som innehåller ett visst ämne som är klassificerat som narkotika eller hälsofarlig vara, oavsett om växtmaterialet har beretts eller fram- odlats33 (såsom regleringen ser ut avseende Psilocybe semilanceata och Psilocybe cubensis). I andra fall kan det vara aktuellt att klassi- ficera växtmaterial som narkotika eller hälsofarlig vara endast om materialet har framodlats, torkats eller på annat sätt beretts34 (såsom regleringen ser ut avseende andra svampar än de ovan nämnda). Vad gäller begreppet beretts är det utredningens uppfattning att detta begrepp inte motsvarar begreppet beredning i artikel 1 f psykotropkonventionen.35 Exempel på att ett växtmaterial har beretts är att det malts ner eller, vad gäller t.ex. en meskalinkaktus, att den har skivats upp. om en växt inte växer vilt i och inte har några legitima användningsområden. 34Ett exempel på detta kan enligt utredningens mening vara kaktusar som innehåller meska- lin. En sådan kaktus kan innehas som prydnadsväxt och bör inte anses som narkotika så länge den inte beretts på något sätt. 35En lösning eller blandning som innehåller endast psykotropiska substanser kan inte anses vara en beredning i den mening som avses i artikel 1 f), se ovan. Reglering av behandlat växtmaterial Det finns vetskap om ett antal växter som frekvent används för missbruk, t.ex. hostilis som innehåller den narkotikaklassificerade substansen DMT. Kunskapen om flera av de växter som används som missbruksmedel är redan nu relativt god och det bör vara möjligt för att påbörja ett arbete med att ta fram klassificeringsunderlag för dessa växter. bör därför göra en systematisk genomgång av de kända växtmaterialsom innehåller substanser som är klassificerade som narkotika eller hälsofarlig vara för att sammanställa klassificeringsunderlag. Precis som vid klassificering av andra substanser måste det finnas ett behov på så sätt att växtmaterialet faktiskt används eller kan antas användas för missbruksändamål. Det är, som påpekats ovan, inte aktuellt att reglera alla växter som i teorin kan användas som missbruksmedel. En fördel med att klassificera växtmaterial individuellt genom uppräkning är att problemet med att vissa substanser som inte börjar bildas i detekterbara mängder förrän växten uppnått en viss mognad, vilket innebär att växtmaterial redovisas som negativa om ämnet inte hunnit bildas, får en lösning. Om hela växten är klassificerad som narkotika eller hälsofarlig vara blir det oväsentligt om en detekterbar mängd bildats. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utred- ning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekven- ser i övrigt ska dessa redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska detta också redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska förslagens konsekvenser redovisas i en konsekvensutred- ning i enlighet med bestämmelserna i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I kapitlet redovisas identifierade konsekvenser av de förslag som presenteras i betänkandet. Konsekvenser av utredningens förslag 15.2Problem och önskade effekter Utredningen konstaterar att de fyra områden av betydelse för missbruksutvecklingen i samhället som angav i betänkandet Vägvalet – den narkotikapolitiska utmaningen (SOU 2000:126) alltjämt är aktuella.1 I förhållande till dessa kan denna utredning enligt sitt uppdrag endast notera att sysselsättning och välfärd tillsammans med rådande samhällskultur påverkar miss- bruksutvecklingen. Vad däremot gäller tillgängligheten på droger i samhället föreslår utredningen en rad åtgärder. Uttryckt i enlighet med den svenska narkotikapolitiken är det fråga om att begränsa utbudet av droger. Att begränsa efterfrågan i form av förebyggande arbete samt vård och behandling av missbrukare är en väsentlig del av den svenska narkotikapolitiken och enligt utredningens mening minst lika viktigt som att begränsa utbudet av droger. Förebyggan- de arbete och vård och behandling av missbrukare går dock utanför utredningens direktiv. Utredningens huvudsakliga uppdrag är att lämna förslag på åtgärder som leder till en mer effektiv klassificering av substanser som är hälsofarliga och som förekommer eller kan komma att göras tillgängliga på den svenska marknaden. Bakgrunden är att nya psyko- aktiva substanser, s.k. nätdroger, sprids snabbt och skapar allvarliga skador bland användare. Det finns därför ett intresse av att snabbare kunna förhindra laglig försäljning av sådana substanser. Under arbetets gång har övervägts olika åtgärder som leder till en effektivisering av klassificeringsprocessen. I bedömningen av olika åtgärder har å ena sidan beaktats vikten av att snabbt och effektivt kunna reglera hälsofarliga substanser för att förhindra laglig försäljning och att substanser etablerar sig på den svenska marknaden. Å andra sidan har beaktats att åtgärderna måste präglas av en hög grad av rättssäkerhet, att myndigheter och företags admi- nistrativa bördor inte ökar i för stor utsträckning och att åtgär- derna i möjligaste mån ansluter till redan etablerade svenska och europeiska system och rutiner. 1 De fyra områdena är 1) de samhällsförhållanden som t.ex. kan mätas i grad av sysselsättning och välfärd, 2) den rådande samhällskulturen som bl.a. omfattar attityder och värderingar, 3) tillgängligheten på droger i samhället och 4) de insatser som görs för att begränsa efterfrågan i form av förebyggande arbete och vård och behandling av missbrukare. Konsekvenser av utredningens förslag Ett av utredningens förslag syftar till att möjliggöra reglering av substanser i ett tidigare skede jämfört med och att behålla en hög grad av rättssäkerhet i lagstiftningen. Förslaget är tänkt att bl.a. försvåra laglig försäljning av substanser som kan orsaka allvarliga skador, och därmed också förhindra etablering av nya substanser på den svenska marknaden. Utredningen föreslår också flera åtgärder för att effektivisera den befintliga klassificeringsprocessen. Förslagen syftar till att intensifiera det befintliga utredningsarbetet, att effektivisera infor- mationsutbytet mellan myndigheter, att undanröja situationer då flera myndigheter utför samma arbete och att stärka det befintliga samarbetet och säkerställa dess långsiktighet. Det enligt utred- ningen viktigaste förslaget till effektivisering av den befintliga klas- sificeringsprocessen syftar till att ge myndigheterna snabbare till- gång till aktuella substanser.