sou · H4B379 · 2016-11-09 00:00:00 — 6.Sveriges riksbank och samt annan inrättning eller sammanslutning som har fått sitt namn fastställt enligt 27 § firmalagen ska även i fortsättningen ha ensamrätt till namnet som om detta hade blivit registrerat som ett företagsnamn enligt denna lag. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 16. Enligt punkt 1 träder lagen om företagsnamn i kraft Firmalagen upphör då att gälla. I punkt 2 anges huvudregeln att den nya lagen blir tillämplig även på näringskännetecken som har inarbetats, firmor som har registre- rats och firmaregistreringar som har sökts före ikraftträdandet. Detta överensstämmer med den inom immaterialrätten allmänna prin- cipen om nya lagars tillämplighet på äldre rättigheter. Bestämmel- sen innebär att redan ingivna registreringsansökningar som inte har avgjorts vid lagens ikraftträdande ska handläggas enligt den nya lagen. Även anmälningar om ändrad verksamhet som har getts in, men som inte avgjorts vid lagens ikraftträdande, ska handläggas en- ligt den nya lagen (jfr 2 kap. 10 § om granskning vid ändrad verk- samhet). Undantag från denna regel finns i punkterna 3 och 4. Det som i firmalagen kallades för firma benämns företagsnamn i den nya lagen. En firma enligt den gamla lagen ska alltså anses som ett företagsnamn när den nya lagen ska tillämpas. Ändringen är bara terminologisk och har inte föranlett någon särskild övergångsbestäm- melse (jfr dock punkten 6). När Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen inrättades infördes en övergångsbestämmelse som innebär att firmarättsliga mål och ärenden som hade inletts i allmän domstol, med undantag för och , före ikraftträdandet av de ändringar i firmalagen som gjordes med anledning av den nya dom- stolsordningen, skulle handläggas enligt äldre bestämmelser om be- hörig domstol och överklagande (se punkt 3 i övergångsbestäm- melserna till SFS 2016:197 och prop. 2015/15:57 s. 276 f.). Punkt 3 innebär att den övergångsordningen gäller även i fortsättningen. I punkt 4 finns en bestämmelse som skyddar tredje mans intres- sen vad gäller förfoganden som har gjorts innan de nya reglerna träder i kraft. Den nya lagen tillämpas inte på åtgärder som har vidtagits före ikraftträdandet. I den mån den nya lagen ger en starkare ensam- rätt kan denna inte användas för att angripa en åtgärd som har vidtagits före ikraftträdandet. Straffansvar och ersättningsskyldig- het kan alltså inte följa av en åtgärd som inte skulle bedömas som ett intrång när den vidtogs. Inte heller tilllämpas den nya lagen i fråga om rättigheter som har förvärvats före ikraftträdandet, alltså inte på den rätt som någon kan ha fått innan den nya lagstiftningen har trätt i kraft. En effekt av bestämmelsen är att den nya lagen så- lunda inte påverkar ingångna avtal. Enligt 2 kap. 4 § 1 utgör ett äldre varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen eller en internationell varumärkes- registrering som gäller i ett relativt hinder för registrering av ett företagsnamn. När varumärkeslagen trädde i kraft infördes en övergångsbestämmelse till ändringarna i firmalagen som klargör att ett registreringshinder också föreligger om det tidigare registre- rade nationella eller internationella varumärket har registrerats i en- lighet med äldre föreskrifter (se punkt 4 i övergångsbestämmel- serna till SFS 2010:1889 och prop. 2009/10:225 s. 386 f.). Punkt 5 innebär att den övergångsordningen gäller även i fortsättningen. Också ett äldre registrerat EU-varumärke utgör hinder för regi- strering av ett företagsnamn (jfr 2 kap. 4 § 2). Det kan noteras att detta gäller oavsett om varumärket är registrerat enligt förordning (EG) nr 207/2009 om EU-varumärken eller enligt den ursprungliga förordningen om gemenskapsvarumärken, (EG) nr 40/94 av . För att klargöra att riksbank och Svenska Skepps- hypotekskassan samt de andra inrättningar eller sammanslutningar, t.ex. , som har fått ett namn fastställt enligt den speciella ordningen i 27 § firmalagen fortfarande har ensamrätt till namnet som om det hade blivit registrerat som ett företagsnamn, har det införts en särskild övergångsbestämmelse i punkt 6. 18.3Förslaget till lag om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m. Den nya lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m. innehåller bestämmelser om sanktioner vid intrång i vissa särskilda beteckningar som är skyddade inom EU. Skyddet uppstår genom registrering av beteckningen enligt ett antal EU-förordningar eller genom de handelsavtal som EU ingår med tredje land om skydd för sådana beteckningar. Lagen innehåller också en bestämmelse om behörig domstol. Övervägandena finns i avsnitt 14. 1 § Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 3 § varumärkes- lagen (2010:1877) ska tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som följer av 1.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, i den ursprungliga lydelsen, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävan- de av rådets förordning (EEG) nr 1576/89, i den ursprungliga lydelsen, 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, i den ursprungliga lydelsen, eller 4.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, i den ur- sprungliga lydelsen. Paragrafen behandlar sanktioner m.m. vid intrång i vissa beteck- ningar som är skyddade inom EU enligt ett antal angivna EU-för- ordningar. Paragrafen motsvarar den tidigare 10 kap. 7 § varumärkes- lagen, vars innehåll alltså nu flyttas över till denna lag. Enligt de EU-förordningar som anges i paragrafen kan ursprungs- beteckningar, geografiska beteckningar, traditionella uttryck för vin och garanterade traditionella specialiteter skyddas genom registre- ring hos Europeiska kommissionen (angående de olika beteckning- arna, se författningskommentaren till 2 kap. 7 § varumärkeslagen). Förordningarna omfattar skydd av beteckningarna för vin, sprit, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. Av paragrafen följer att varumärkeslagens civilrättsliga bestäm- melser om vitesförbud, intrångsundersökning, skadestånd och åt- gärder med intrångsgörande varor m.m. är tillämpliga vid intrång i rätten till en beteckning som är skyddad enligt någon av de angivna EU-förordningarna. Det som sägs om varumärkesintrång ska då förstås som intrång i den rätt till beteckning som gäller enligt den aktuella EU-förordningen. Ang. tidigare förarbetena, se prop. 2008/09:67 och prop. 2009/10:225. 2 § Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 3 § varumärkes- lagen (2010:1877) ska också tillämpas vid intrång i den rätt till en be- teckning som följer av 1.frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, åena sidan, och Republiken , å andra sidan, , 2.handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, åena sidan, och och , å andra sidan, , 3.avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, , 4.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atom- energigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , åandra sidan, , 5.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atom- energigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, , eller 6.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atom- energigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , åandra sidan, . Paragrafen behandlar sanktioner m.m. vid intrång i vissa beteckning- ar som är skyddade inom EU enligt ett antal angivna internationella handelsavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och ett tredje land å andra sidan. I de avtal som anges i paragrafen har EU åtagit sig att skydda geografiska beteckningar, och i några fall ursprungsbeteckningar, för vin, sprit, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. Omfattningen av skyddet framgår av respektive avtal. fika beteckningar som skyddet gäller för framgår av bilagor till avtalen där beteckningarna finns listade. Enligt paragrafen ska, på samma sätt som vid intrång rätten till en beteckning som följer av en EU-förordning enligt 1 §, varumärkes- lagens civilrättsliga bestämmelser om vitesförbud, intrångsunder- sökning, skadestånd och åtgärder med intrångsgörande varor m.m. tillämpas vid intrång i rätten till en beteckning som är skyddad enligt något av avtalen. 3 § Patent- och är rätt domstol i mål och ärenden en- ligt denna lag, om de inte ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister. Det som sägs i om inskränkning av en domstols be- hörighet i fråga om tvist som ska tas upp i annan ordning än inför domstol ska inte tillämpas i fråga om ett yrkande om informationsföreläggande eller intrångsundersökning. Paragrafen innehåller bestämmelser om behörig domstol. Enligt första stycket är Patent- och behörig att som första domstol handlägga samtliga mål och ärenden enligt lagen med undantag för arbetstvister. Domstolens behörighet är exklusiv – grunden för talan eller ansökningen är styrande för be- dömningen av om domstolen är behörig eller inte. Av andra stycket framgår, i enlighet med vad som gäller enligt övriga immaterialrättsliga lagar, att domstolen är behörig att pröva en fråga om informationsföreläggande eller intrångsundersökning även om parterna har ingått ett skiljeavtal. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen ska tillämpas även på beteckningar som har erhållit skydd före ikraftträdandet, om inte annat följer av 3. 3.Hänvisningen i 2 § till bestämmelserna i 8 kap. 4–6 och 8 §§ varu- märkeslagen (2010:1877) ska inte tillämpas när intrånget, eller försöket eller förberedelsen till intrånget, har begåtts före ikraftträdandet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 16. Enligt punkt 1 träder lagen om skydd för beteckningar på jord- bruksprodukter m.m. i kraft . Av punkt 2 framgår den inom immaterialrätten allmänna prin- cipen att ny lagstiftning ska tillämpas också på rättigheter som har uppkommit innan den nya lagstiftningen träder i kraft. Det innebär att den nya lagen blir tillämplig också när talan gäller intrång i rätten till beteckningar som redan var skyddade inom EU vid lagens ikraft- trädande enligt tillämpliga EU-förordningar eller internationella han- delsavtal. Innehavaren av en beteckning enligt de aktuella handelsavtalen har formellt sett en ensamrätt som gäller här i landet oavsett den nya lagen; ensamrätten gäller direkt på grund av avtalet. Genom 2 § införs nya sanktionsbestämmelser vid intrång i rätten till sådana beteckningar. Av punkt 3 följer att de bestämmelser i varumärkes- lagen som rör skadestånd (8 kap. 4–6 §§) och spridning av infor- mation om dom i mål om varumärkesintrång (8 kap. 8 §) inte tilläm- pas om intrånget har skett före ikraftträdandet. Bestämmelserna i varumärkeslagen om s.k. korrigeringsåtgärder (8 kap. 7 §), informa- tionsföreläggande (9 kap. 1–4 §§) och intrångsundersökning (9 kap. 5–13 §§) är däremot tillämpliga, även om det handlar om intrång som har skett innan den nya lagen trätt i kraft. Också bestämmelsen om vitesförbud (8 kap. 3 §) är tillämplig vid intrång som har på- börjats före ikraftträdandet av lagen (jfr prop. 2008/09:67 s. 254). I fråga om sådana beteckningar som skyddas enligt tillämpliga EU-förordningar är sanktionsbestämmelserna i lagen inte nya. De förs över i sak oförändrade från 10 kap. 7 § varumärkeslagen. Hän- visningen i 1 § i den nya lagen ska tillämpas fullt ut vid intrång i sådana beteckningar, alltså även om det rör sig om ett intrång som har begåtts före ikraftträdandet. 18.4Förslaget till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) 4 § Det finns hinder mot mönsterrätt, om 1.mönstret strider mot goda seder eller allmän ordning, 2.det i mönstret utan tillstånd tagits in statsvapen, statsflagga eller annat statsemblem, statlig kontroll- eller garantibeteckning, annan beteck- ning som hänsyftar på svenska staten och därigenom ger mönstret en officiell karaktär, svenskt kommunalt vapen eller sådan internationell beteckning som är skyddad enligt lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar eller något som lätt kan förväxlas med vapen, flagga, emblem eller beteckning som nämnts, 3.mönstret strider mot ett annat mönster som visserligen inte var allmänt tillgängligt före den dag som anges i 2 § andra stycket men som framgår av en ansökan om registrering i eller vid Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet för vilken en tidigare ansöknings- eller prioritets- dag gäller, förutsatt att detta mönster sedermera har gjorts allmänt till- gängligt, 4.mönstret utan tillstånd innehåller a)någon annans i skyddade näringskännetecken eller varu- kännetecken, b)någon annans porträtt om inte porträttet uppenbart syftar på någon avliden, c)något som är ägnat att uppfattas som någon annans efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt kända konstnärsnamn eller ett likartat namn, om användningen av mönstret skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, d)något som kränker annans upphovsrätt till ett litterärt eller konst- närligt verk eller annans rätt till fotografisk bild som är skyddad i . Paragrafen innehåller bestämmelser om hinder mot registrering av ett mönster. Övervägandena finns i avsnitt 15. Ändringarna avser punkt 4 b–d. Hinder mot mönsterregistre- ring på grund av någon annans porträtt regleras i punkt b. Punkten ändras endast på så sätt att bestämmelsen om registreringshinder på grund av namn flyttas till punkt c. Punkt c anpassas till motsvarande bestämmelser i 2 kap. 10 § 2 varumärkeslagen och 2 kap. 6 § 1 lagen om företagsnamn. Även punkt d ändras för att anpassas till varu- märkeslagen och lagen om företagsnamn (jfr 2 kap. 10 § 4 varu- märkeslagen och 2 kap. 6 § 2 lagen om företagsnamn). Det innebär att det inte längre finns hinder mot att registrera ett mönster som innehåller något som kan uppfattas som titel på ett litterärt eller konstnärligt verk i fall då titeln är egenartad (jfr prop. 2009/10:225 s. 418 f.). Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 36 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör mönsterintrång ska betala skälig ersättning för utnyttjandet av mönstret samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. När storleken på ersättningen för ytterligare skada bestäms ska hänsyn särskilt tas till 2.vinst som den som har begått intrånget har gjort, 3.skada på mönstrets anseende, 4.ideell skada, och 5.mönsterhavarens intresse av att intrång inte begås. Den som utan uppsåt eller oaktsamhet gör mönsterintrång ska betala ersättning för utnyttjandet av mönstret, om och i den mån det är skäligt. Rätten till ersättning för mönsterintrång preskriberas, om talan inte väcks från det skadan uppkom. Paragrafen innehåller regler om skadestånd vid mönsterintrång. Andra stycket motsvarar första stycket andra meningen i para- grafens tidigare lydelse. Ändringen är endast redaktionell och inne- bär att det förtydligas att kriterierna som ska särskilt beaktas vid skadeberäkningen har betydelse för ersättningen för den ytterligare skada som intrånget medfört. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna ska tillämpas även på mönster som har re- gistrerats och mönsterregistreringar som har sökts före ikraftträdandet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 16. Enligt punkt 1 träder lagändringarna i kraft . I punkt 2 anges att de nya bestämmelserna är tillämpliga även på mönster som har registrerats och mönsterregistreringar som har sökts före ikraftträdandet. Detta överensstämmer med den inom immaterialrätten allmänna principen om nya lagars tillämplighet på äldre rättigheter. Bestämmelsen innebär att de nya bestämmelserna om relativa registreringshinder (4 § 3 och 4) kan göras gällande i ett invändningsförfarande efter ikraftträdandet, även om mönstret har registrerats . Vidare kan de nya registrerings- hindren åberopas i ett invändningsförfarande efter ikraftträdandet avseende ett mönster där registrering har sökts före ikraftträdandet. 18.5Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Följande näringsidkare kan registreras i handelsregistret: 1.enskilda personer som utövar eller avser att utöva näringsverk- samhet (enskilda näringsidkare), 3.ideella föreningar som utövar eller avser att utöva näringsverk- samhet, 4.registrerade trossamfund som utövar eller avser att utöva näringsverk- samhet, och 5.bolagsmän i enkla bolag, om bolagsmännen utövar eller avser att utöva näringsverksamhet i bolaget. Registrering i handelsregistret sker efter ansökan. De näringsidkare som avses i första stycket 1, 3, 4 eller 5 och som enligt bokföringslagen (1999:1078) är skyldiga att upprätta en årsredovisning ska ansöka om registrering. Bestämmelserna i denna lag om enskilda näringsidkare ska tillämpas på de bolagsmän i ett enkelt bolag som förs in i handelsregistret, dock med följande undantag: 1.Något företagsnamn ska inte registreras för verksamheten. 2.Bolagsmännen ska registreras under sina namn. Bestämmelserna i denna lag om registrerade trossamfund ska tillämpas även på registrerade organisatoriska delar av ett trossamfund. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka näringsidkare som registreras i handelsregistret och om skyldigheten för vissa av dem att ansöka om registrering. Ändringen i tredje stycket 1 innebär att firma ersätts av företags- namn till följd av den nya terminologin i lagen (2019:000) om före- tagsnamn, jfr 1 kap. 1 § lagen om företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. ska innehålla följande uppgifter om: Enskild näringsidkare: 2.näringsidkarens fullständiga namn, personnummer eller, om sådant saknas, av tilldelat registreringsnummer, och postadress, 4.det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets post- adress, 5.om näringsidkaren enligt 2 § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. ska ha en föreståndare, föreståndarens fullständiga namn, person- nummer och postadress, 6.om näringsidkaren enligt revisionslagen (1999:1079) ska ha en aukto- riserad eller godkänd revisor – revisorns namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum, – revisorns postadress och, om postadressen avviker från revisorns hemvist, hemvist, och – om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, bolagets organisations- nummer och vem som är huvudansvarig för revisionen. 1.bolagets organisationsnummer och företagsnamn, 3.det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets post- adress, 4.bolagsmännens fullständiga namn, personnummer eller organisations- nummer och postadresser, 5.om en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening är bolags- man, fullständiga namn, personnummer och postadresser för styrelse- ledamöter och styrelsesuppleanter i stiftelsen eller föreningen, 6.om en stiftelse med anknuten förvaltning är bolagsman, förvaltarens namn, organisationsnummer och postadress samt fullständigt namn, per- sonnummer och postadress för en ställföreträdare för förvaltaren, 7.av vem och hur firman tecknas, om firman inte får tecknas av varje bolagsman ensam, 8.om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolagsmän- nen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats, 9.om bolaget enligt revisionslagen (1999:1079) ska ha en auktoriserad eller godkänd revisor – revisorns namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelse- datum, – revisorns postadress och, om postadressen avviker från revisorns hem- vist, hemvist, och – om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, bolagets organisations- nummer och vem som är huvudansvarig för revisionen. och registrerat trossamfund: 1.det företagsnamn under vilket föreningen eller trossamfundet utövar eller avser att utöva näringsverksamhet, 2.föreningens eller trossamfundets namn, om det inte sammanfaller med företagsnamnet, och organisationsnummer, 4.det län och den ort där föreningens eller trossamfundets styrelse eller motsvarande organ i samfundet har sitt säte samt föreningens eller samfundets postadress, 5.styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga namn, personnummer och postadresser, 6.av vem och hur föreningens, eller trossamfundets namn tecknas, om namnet inte tecknas av styrelsen eller motsvarande organ ensamt, 7.om föreningen eller trossamfundet enligt revisionslagen (1999:1079) ska ha en auktoriserad eller godkänd revisor –revisorns namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum, –revisorns postadress och, om postadressen avviker från revisorns hem- vist, hemvist, och, –om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, bolagets organisations- nummer och vem som är huvudansvarig för revisionen. Paragrafen reglerar vilka uppgifter som ska tas in i handelsregistret för olika slags näringsidkare. Ändringarna i första stycket 1, andra stycket 1 och tredje stycket 1 och 2 innebär att firma ersätts av företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. En näringsidkare registreras under det företagsnamn under vilket närings- idkaren driver sin verksamhet. Ett företagsnamn registreras enligt bestäm- melserna i lagen (2019:000) om företagsnamn med iakttagande av vad som sägs i 6 och 7 §§ nedan. Paragrafen anger allmänt hur en näringsidkare och dennes företags- namn ska registreras. Ändringarna är en följd av att firmalagen upphävs och ersätts av lagen om företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. Ett handelsbolags företagsnamn ska innehålla ordet handelsbolag eller, om kommanditdelägare finns, ordet kommanditbolag. I ett särskilt företagsnamn får dock inte tas in något av orden handelsbolag eller kommanditbolag. Paragrafen innehåller regler om företagsnamn för handelsbolag. Ändringarna innebär att firma ersätts av företagsnamn och bifirma av särskilt företagsnamn till följd av den nya terminologin i lagen om företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. Ett företagsnamn ska tydligt skilja sig från andra i handelsregistret förut registrerade och ännu bestående företagsnamn registrerade för samma län. Detta gäller även om företagsnamnen inte avser verksamhet av samma eller liknande slag. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att ett företagsnamn alltid ska skilja sig från redan registrerade företagsnamn. Ändringarna innebär att firma ersätts av företagsnamn. Har en näringsidkare som förts in i handelsregister meddelat en prokura, får prokuran registreras under näringsidkarens företagsnamn. En prokura får dock inte registreras om den innehåller annan begränsning eller annat förbehåll än vad som följer av 1 eller 2 § prokuralagen (1974:158). För en registrerad prokura ska registret innehålla uppgifter om pro- kuristens fullständiga namn, personnummer och postadress. Har prokuristen ett särskilt bemyndigande att överlåta huvudmannens fasta egendom eller tomträtt eller att ansöka om inteckning eller upplåta rättighet i denna, ska registret även innehålla uppgift om detta. Detsamma gäller om prokuran meddelats som kollektivprokura. Paragrafen reglerar registrering av prokura. I första stycket ersätts firma av företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. Upphör en näringsidkare med sin verksamhet eller överlåts verksamheten eller sätts den under likvidation eller ändras i annat fall en uppgift som har registrerats, ska anmälan om det utan dröjsmål göras till .