sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Both municipal and private education authorities should be included. All school years in which national tests are conducted should be part of the pilot project. The selection of schools should be representative, and account should be taken of pupils with impairments. The pilot project should be conducted in various formats: feasibility studies, user tests and trials, and also the gradual intro- duction of new digital national tests. for Education shall decide when and to what extent each format should be used in the pilot project. External assessment of pupils’ answers on the national tests should preferably be organised among the different education authorities. for Education or another actor shall evaluate the pilot project. The aim of this evaluation is to deter- mine how the national tests can best be digitised and introduced, and whether and how elements of external assessment and co- assessment can be increased. for Education shall give government grants to schools involved in the pilot project. shall appoint a development group to support the pilot project and the introduction of new digital national tests across the board. The group should assist the Agency and the higher education institutions that develop the national tests. The group should include experts with broad expertise on both the development of tests and technical matters, and should thus also enlist international expertise. In addition, there should be experts in the group who take particular account of the possible needs of pupils with impairments, to ensure that the new digital national tests are, as far as possible, practicable and accessible for all pupils. A clearer relationship between the national tests and grades According to current provisions, one of the purposes of the national tests is to support grading. At present, however, there are no provisions outlining the extent to which the national tests should influence grades. It is up to teachers to interpret how national test results should be used to support grading. A number of the teachers we met in our visits to schools and education authorities consider that the role of the national tests in grading is unclear. This was also raised by the pupils we met. Some teachers use the national tests in the same way as any other assessment element, some say that the tests can only elevate grades, while others entirely equate the test results with final grades. The picture we gained from our visits is also borne out by public authorities, organisations and researchers. The conclusion we draw is that regulation of the role of the national tests in grading is unclear. It is thus understandable that teachers differ in their perceptions. To make assessments more equal and strengthen pupils’ legal rights, the relationship between the national tests and grades must be clarified. We therefore propose that particular account should be taken of the national test results when setting grades in the subject or course. This does not mean that grades should be entirely dictated by the test results, but rather that the national tests should continue to act as a support for grading and that teachers should continue to use all available information about a pupil’s knowledge. In addition to clarifying how the national tests can support grading at individual level, we believe that further measures are needed to facilitate understanding of the tests’ significance in terms of subject or course grades. We have therefore investigated a model for the relationship between national tests and grades at group level. At present, the majority of pupils (approximately 65–70 per cent) receive the same subject or course grade as test result. All other pupils receive final grades that are either higher or lower than their test result. The proportion primarily varies between subjects, but also to some extent over time within the same subject. There are also substantial differences between different schools. The differences between subjects make it difficult to create a uniform model for permitted divergence between national test results and grades at group level. For this reason, we have looked at a model that uses statistics to correct test results upwards in the subjects in which test results are lower than final grades – primarily in mathematics. However, the model has not been finalised: it requires further statistical analysis, which could not be completed within the timescale of the Inquiry. We do not, therefore, propose any model, but rather consider that the for Education should develop a model for the permitted divergence between national test results and subject or course grades at group level. The model developed by the Agency should build on the background material that we have produced. When the for Education has developed a model, it can be used as a basis for examining how well the national tests support grading. The model can be used by teachers, principals and education authorities to analyse the role of the national tests in supporting grading at school and education authority level, and as a basis for the Swedish Schools Inspectorate’s supervision. Increased quality and stability for the national tests over time Today, the average test results vary from year to year in all subjects and courses at both compulsory school and upper secondary school level. The smallest variations in average test results over time are in English, and the largest in mathematics. beyond these shortcomings in the stability of the national tests, there are also differences between the different tests with respect to how the results are assessed and the principles used to arrive at an aggregated test grade. To enable the construction of national tests of a high quality, the for Education should ensure that a common framework for the development of the tests is developed. The framework should outline quality criteria for the testing activities. It should be used both in the for Education’s internal work and in the work undertaken in the higher education institutions tasked with developing the national tests. At the end of 2014, the for Education launched work on a common framework, but this is currently on hold pending the Inquiry’s proposals. We deem it of the utmost importance that this work be resumed as soon as possible after our report has been sub- mitted and circulated for comment. Once a common framework is in place, the higher education institutions developing the national tests should be tasked with formulating subject-specific frameworks for the various test subjects based on the common framework. The information for teachers and assessment instructions that accompany the national tests are perceived, by many teachers, to be unclear and unduly comprehensive. In addition, many teachers consider it problematic that the instructions differ so widely between subjects and courses. In light of this, we consider that the common framework for the national tests should include issues of information for teachers and assessment instructions for the tests. The information and instructions should be clarified and developed to ensure that, as far as possible, they follow the same template regardless of subject. Questions of adaptation of the national tests and access to assistive technology in test situations have frequently been discus- sed in our work. Both teachers and principals and disability organisations feel that the guidelines for adaptations and assistive technology are unclear. Although the for Education is already working to clarify these guidelines, we con- sider that more light needs to be shed on these issues. We therefore consider that the common framework for the national tests should also include issues to do with adaptation of the tests and access to assistive technology in test situations. for Education is tasked by the Government with constructing national tests. Test construction requires a high level of technical and scientific expertise that cannot be expected of the for Education as an institution. has thus in turn assigned test construction to various universities and other higher education institutions with documented develop- ment- and research-based experience in areas relevant to testing activities. These institutions are responsible for the technical and scientific basis in their respective subjects and tests. To achieve an overarching technical and scientific basis and be in a position to discuss common issues of principle, the for Education should appoint a quality group of Swedish and foreign experts with solid scientific expertise and proven experience in the area of test development. The group should monitor the Agency’s and the higher education institutions’ work on test development, follow-up and quality . The quality group should include individuals with special needs expertise to ensure consideration at the construction stage of the national tests for the needs of pupils with various impairments and to ensure that the tests are, as far as possible, practicable and accessible for all pupils. The assessment support currently developed by the for Education is much appreciated by teachers. To ensure that teachers are supported in their assessments in the various subjects and courses, the Inquiry proposes that the Agency continue to produce assessment support. This should be known as national assessment support. National assessment support should be digitised at the same time as the national tests, i.e. for Education should be responsible for the process of digitising assessment support. As previously mentioned, there are a number of points on which the current assessment support is unclear, e.g. the aims of the support and what counts as assessment support. To address this lack of clarity, we consider that the for Education should be responsible not only for a framework for the national tests, but also for the development of a common frame- work for the national assessment support. The need for a framework is particularly clear in the case of assessment support for grading. At present, the national tests are used as the basis for monitoring knowledge at national and local level. However, the national tests are not designed to provide data that is comparable over time, which means that it is not appropriate to use them to measure trends. Experience from international studies such as and TIMSS shows that it is possible to develop evaluations that permit national trends to be measured. To be able to measure Swedish pupils’ knowledge development over time, and thus obtain more knowledge of the Swedish school system, the Inquiry proposes that a pilot project involving a new system of national knowledge evaluation be launched. The aim of the national knowledge evaluation should be to provide data about knowledge development at national level over time. The pilot project should be undertaken digitally in the form of random sample evaluations. The work on national knowledge evaluation should be governed by a common framework. In addition, subject frame- works should be developed for all subjects included in the pilot project. The system should encompass a considerable number of tasks, but each pupil should only have to answer a selection. In an initial stage, English in year 9 of compulsory school should be included in the national knowledge evaluation trial. The first trial round should be implemented in the autumn term of 2019. The pilot project should subsequently be expanded to include mathematics and Swedish in year 9 of compulsory school and the final year of upper secondary school (autumn term 2021), science subjects in year 9 (autumn term 2022), social studies sub- jects in year 9 (autumn term 2023), and cross-disciplinary skills such as ability to cooperate, analytical skills, creativity, motivation and digital skills in year 9 of compulsory school and the final year of upper secondary school (autumn term 2024). ledge evaluation tests in the pilot project should be accompanied by surveys to pupils, teachers and principals. for Education shall be responsible for the precise design of the pilot project. or another actor should be responsible for evaluating the pilot project. Based on the results of the pilot project, the actor that evaluates it should also produce material to enable the Government to determine whether, and how, the national knowledge evaluation should be made permanent. If it is made permanent, decisions will be needed on the scale and direction of the continued work. We have proposed an extensive national knowledge evaluation pilot project over a long period of time, in which we in steer our own evaluation, which is not linked to the international studies. An alternative approach would be to supplement the international studies with a number of additional tasks in the form of a national module. The additional tasks would then correspond to the parts of Swedish policy documents that are not represented in the international studies. If the Government wishes to pursue this alternative approach, it would require further investigation. If the Government wishes to pursue our proposal but considers the pilot project too extensive – and thus costly and time-consuming – it could be scaled back. In addition to providing data on knowledge development at national level, former tasks that are no longer used in national knowledge evaluation could, as previously mentioned, be used to create evaluation tests for follow-up at school and education authority level. In addition, national knowledge evaluation tests that are replaced after an evaluation round could be used in the national test in the same subject, as long as the tasks are subject to secrecy. Financial implications of the Inquiry’s proposals The Inquiry’s proposals involve both cost increases and decreases. The savings that would result from the proposals are a reduction in the general government grants to the municipal sector due to the national tests in science and social science subjects being replaced with assessment support, and due to the national tests at upper secondary level only being compulsory for the highest final course in the programme. In addition, digitisation of the national tests will reduce the costs to the education authority for the assessment of pupils’ answers, and to central government for printing and distribution. The cost increases in our proposals primarily consist of the costs of digitising the national tests, and the costs of the national knowledge evaluation. for Education would also require additional resources for its work. The table below summarises the cost increases and decreases due to the Inquiry’s proposals. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 13 kap. 21 a § ska betecknas 13 kap. 21 b §, dels att 3 kap. 5 a och 8 §§, 26 kap. 28 § och 29 kap. 28 och 28 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a §, av följande lydelse. Om det inom ramen för Om det inom ramen för undervisningen eller genom resul- undervisningen eller genom resul- tatet på ett nationellt prov, tatet på ett nationellt bedöm- uppgifter från lärare, övrig skol- personal, en elev eller en elevs uppgifter från lärare, övrig skol- personal, en elev eller en elevs sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer sätt framkommer att det kan att nå de kunskapskrav som befaras att en elev inte kommer minst ska uppnås, ska eleven att nå de kunskapskrav som skyndsamt ges stöd i form av minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av för den ordinarie undervisningen, 1 Senaste lydelse 2014:456. såvida inte annat följer av 8 §. för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. Om det inom ramen för Om det inom ramen för resultatet på ett nationellt prov, skolpersonal, en elev eller en prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte annat sätt framkommer att det kommer att nå de kunskapskrav kan befaras att en elev inte som minst ska uppnås, trots att kommer att nå de kunskapskrav stöd har getts i form av extra som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns ska detta anmälas till rektorn. särskilda skäl att anta att sådana Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt Rektorn ska se till stöd skyndsamt utreds. att elevens behov av särskilt av särskilt stöd ska även utredas stöd skyndsamt utreds. om eleven uppvisar andra svårig- av särskilt stöd ska även utredas heter i sin skolsituation. om eleven uppvisar andra svårig- heter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. 2 Senaste lydelse 2015:246. Vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet sär- skilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet sär- skilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen enligt 20 och 21 §§ i ett ämne där ett nationellt prov har genomförts ska resultatet på det provet sär- skilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i ämnet på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen i en kurs där ett nationellt prov har genom- förts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i kursen på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Vid betygssättningen i en kurs där ett nationellt prov har genom- förts ska resultatet på det provet särskilt beaktas. Provresultatet ska dock inte särskilt beaktas om det är sannolikt att resultatet inte ger en rättvisande bild av elevens kunskaper i kursen på grund av omständigheter som eleven inte själv råder över. Huvudmannen för en fristå- Huvudmannen för en fristå- ende skola som genomför nationella prov ska bevara elev- lösningar av de nationella proven. bevara elevlösningar av de nation- ella proven och de nationella Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om skyldigheten enligt första Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer skyldighet att delta i nationella skyldighet att delta i nationella prov och nationell kunskaps- Lydelse enligt SFS 2015:798 Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer använda bedömningsstöd i års- kurs 1 i , grund- stöd i , specialskolan särskolan, specialskolan och same- Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2012:120. förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) dels att 9 kap. 20–22 §§, 11 kap. 10–12 §§ och 12 kap. 10–12 §§ och rubrikerna närmast före 9 kap. 20 §, 11 kap. 10 § och 12 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas elva nya paragrafer, 9 kap. 21 a och 22 a– 22 c §§, 11 kap. 11 a och 12 a–12 c §§ och 12 kap. 12 a–12 c §§, och närmast före 9 kap. 22 b §, 11 kap. 12 b § och 12 kap. 12 b § nya rubriker av följande lydelse. Nationella prov ska användas användas i de ämnen och årskurser i de ämnen och årskurser som som anges i 21 § för att bedöma anges i 21 §. Syftet med proven är elevernas kunskaper i förhållande att stödja betygssättningen. till kunskapskraven och, i årskurs 6 och 9, även som stöd för betygs- När nationella prov används används ska eleverna delta i alla ska eleverna delta i alla delar av delar av proven. Rektorn får besluta att besluta att en elev inte behöver en elev inte behöver delta i ett delta i ett nationellt ämnesprov nationellt prov eller i någon eller eller i någon eller några delar av några delar av ett sådant prov, ett sådant prov, om det finns om det finns särskilda skäl. 4 Senaste lydelse 2016:9. Ämnesprov ska användas i 1.matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9, 2.engelska i årskurs 6 och 9, 3.geografi, historia, religions- kunskap eller samhällskunskap i årskurs 9, och 4.biologi, fysik eller kemi i årskurs 9. ska fördela ämnesprov som avses i första stycket 3 och 4 så att varje elev ska delta i prov i endast ett samhälls- orienterande ämne respektive ett naturorienterande ämne och att antalet provdeltagare så långt som möjligt blir lika stort för varje ämnesprov. Nationella prov ska användas i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 6 och 9. Nationella prov får genom- föras på dator. Eleven ska skriva uppsatserna i de nationella proven i engelska och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 9 på dator. Rektorn får besluta att eleven inte behöver skriva uppsatserna i proven på dator, om det finns särskilda skäl. 5Senaste lydelse 2015:142. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket tas bort. 6Tidigare 9 kap. 21 a §, upphävd genom 2016:9. Ämnesprov ska genomföras i Nationella prov ska genom- slutet av årskursen. föras i slutet av årskursen. ska vara uppdelade i delprov som under vissa perioder. föreskrifter om att ämnesprov i årskurs 6 och 9 får genomföras proven ska genomföras och om att proven får genomföras vid en annan tidpunkt än i slutet av föreskrifter om ämnesprov. nationellt prov som genomförts på dator ska elevens namn och övriga uppgifter om elevens identitet vara avidentifierade för den bedöm- Rektorn får besluta att en elev- lösning av ett nationellt prov inte ska vara avidentifierad för den bedömande läraren, om det finns närmare föreskrifter om avidenti- fiering och om nationella prov. 7 Senaste lydelse 2011:1180. ska användas i matematik och svenska eller svenska som andra- språk i årskurs 1 och 3. das även i andra ämnen och års- kurser än de som anges i första lärarnas bedömning av elevernas närmare föreskrifter om nationella bedömningsstöd och om i vilka ämnen och årskurser som det med stöd av 22 b § frivilligt att använda bedömnings- Nationella prov ska användas användas i de ämnen och års- i de ämnen och årskurser som kurser som anges i 11 § för att anges i 11 §. Syftet med proven är att stödja betygssättningen. och, i årskurs 7 och 10, även som stöd för betygssättning. När nationella prov används används ska eleverna delta i alla ska eleverna delta i alla delar av 8 Senaste lydelse 2016:9. delar av proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt ämnesprov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns särskilda skäl. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns särskilda skäl. Ämnesprov ska användas i 1.matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 4, 7 och 10, 2.engelska i årskurs 7 och 10, 3.geografi, historia, religions- kunskap eller samhällskunskap i årskurs 10, och