sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Med uppdrag avses att för Statens skolverks räkning ta fram statistik och utveckla provuppgifter till datorbaserade nationella prov och stickprovsundersökningar. Utöver begränsningen till de uppgifter som behövs för uppdragen ska åtkomsten vara begränsad till att omfatta endast den personal som behöver personuppgifterna för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka person- uppgifter som får omfattas av direktåtkomst. Paragrafen behövs med hänsyn till bestämmelsen i 11 § om att direktåtkomst endast är tillåten i den utsträckning som anges i lag eller förordning. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.4. Den registrerade får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i försöksverksamheterna om uppgifterna 1.avser honom eller henne själv, och 2.förekommer i ett datorbaserat nationellt prov eller i en stick- provsundersökning som han eller hon deltar i. I paragrafen finns bestämmelser om den registrerades direkt- åtkomst till personuppgifter som rör honom eller henne själv. I paragrafen anges att den registrerade får ha direktåtkomst till personuppgifter inom försöksverksamheterna om uppgifterna avser honom eller henne själv och förekommer i ett datorbaserat nationellt prov eller i en stickprovsundersökning som den registrerade deltar i. Direktåtkomsten omfattar endast uppgifter om den registrerade själv. Andra personers uppgifter omfattas således inte. Med förekommer i avses personuppgifter som redan förekommer i provet eller undersökningen då den enskilde ges tillgång till systemet. Deltar i syftar till att den registrerade endast ska ha direktåtkomst till personuppgifterna vid genomförandet av ett datorbaserat nationellt prov eller en stickprovsundersökning. Den registrerades direkt- åtkomst är med andra ord begränsad till och till vissa personuppgifter. Paragrafen behövs med hänsyn till bestämmelsen i 11 § om att direktåtkomst endast är tillåten i den utsträckning som anges i lag eller förordning. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.4. Personuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behand- ling endast om de ska användas för något av de ändamål som anges i denna lag. I paragrafen anges att personuppgifter endast får lämnas ut på medium för automatiserad behandling för något av de ändamål som anges i denna lag. Med medium för automatiserad behandling avses utlämnande genom t.ex. usb, e-post, cd-rom eller annat elektroniskt kom- munikationsmedel. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.4. Bestämmelserna i 28 och 48 §§ personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till denna lag. Paragrafen behandlar rättelse och skadestånd. Av paragrafen framgår att 28 § PUL ska tillämpas på person- uppgifter som behandlats i strid med lagen om behandling av person- uppgifter inom det nationella systemet för kunskapsbedömning eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Vidare framgår att 48 § PUL ska tillämpas på skada och kränkning av den personliga integriteten som har orsakats av en behandling av person- uppgifter i strid med lagen om behandling av personuppgifter inom det nationella systemet för kunskapsbedömning eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. En behandling i strid med bestämmelserna i förevarande lag kan således föranleda rättelse och skadestånd m.m. enligt PUL. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.11. Den personuppgiftsansvarige ska se till att den registrerade får information om personuppgiftsbehandlingen. Informationen ska innehålla upplysningar om 1.vem som är personuppgiftsansvarig, 2.ändamålen med behandlingen och vilka personuppgifter som får behandlas, 3.den uppgiftsskyldighet och direktåtkomst som kan följa av lag eller förordning, 4.de sekretess-, tystnadsplikts- och säkerhetsbestämmelser som gäller för uppgifterna och behandlingen, 5.rätten att ta del av uppgifterna enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204), 6.rätten enligt 15 § till rättelse och skadestånd, 7.vad som gäller i fråga om sökbegrepp, 8.vad som gäller i fråga om bevarande och gallring, och 9.att registreringen inte är frivillig. I paragrafen regleras den personuppgiftsansvariges informations- skyldighet. I 23–25 §§ PUL finns bestämmelser om att den personuppgifts- ansvarige i vissa fall ska lämna information om behandling av personuppgifter till den registrerade. Denna paragraf innehåller en uppräkning av den information som den personuppgiftsansvarige ska lämna till den registrerade. Med den registrerade avses den som själv kan tillgodogöra sig informationen, även om denne är omyndig eller har förvaltare. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.11. Personuppgifter ska gallras så snart uppgifterna inte längre behövs för de ändamål som anges i denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om 1. att personuppgifter får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål, och 2. att gallring av personuppgifter ska ske senast vid en viss tid- punkt. I paragrafen anges när gallring av personuppgifter som behandlas i försöksverksamheterna måste och får ske. Av första stycket framgår att gallring ska ske så snart personupp- gifterna inte längre behövs för de ändamål som anges i denna lag. Gallring är således tillåten utan beslut eller föreskrift av . Med gallring avses att personuppgifterna förstörs så att de inte kan återskapas. Det är alltså inte tillåtet för aktören att inför gallringen föra över personuppgifterna till en annan form t.ex. papper. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om att personuppgifter ska bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål och att gallring av uppgift- erna ska ske senast . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2.11. Kommittédirektiv och betänkanden (SOU) Betänkandet Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem (SOU 2007:28). Betänkandet Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skol- politiska reformer (SOU 2014:12). Betänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). Betänkandet Myndighetsdatalag (SOU 2015:39). Betänkandet Ökad insyn i fristående skolor (SOU 2015:82). Kommittédirektivet Översyn av mål- och uppföljningssystem m.m. (dir. 2006:19). (dir. 2012:53). (dir. 2015:31). Kommittédirektivet Översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan (dir. 2015:36). Kommittédirektivet En läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65). U 2015:01 (dir. 2015:82). U 2015:01 (dir. 2015:141). Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1). Budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Propositionen Ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasie- skolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux (prop. 1992/ 93:250). Propositionen Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85). Propositionen Personuppgiftslag (prop. 1997/98:44). Propositionen Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdig- het (prop. 1997/98:169). Propositionen Översyn av personuppgiftslagen (prop. 2005/06:173). Propositionen (prop. 2007/08:126). Propositionen Utökat elektroniskt informationsutbyte (prop. 2007/08:160). Propositionen Offentlighets- och sekretesslag (prop. 2008/09:50). Propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66). Propositionen Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87). Propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Propositionen Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/ 10:219). Propositionen Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 (prop. 2014/15:137). Departementspromemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13). (2012). Den nationella innovationsstrategin. (1994). Ett uppdrag till om att utarbeta och tillhandahålla nationella prov. U94/1031/Gru. (1999). Ett uppdrag till om ett nationellt provsystem. U1999/3290/S. (2004). Uppdrag till avseende det nationella provsystemet. U2004/5293/S. (2005). Uppdrag till om nationella prov och diagnostiska stödmaterial. U2005/8381/G. (2008). Fler obligatoriska nationella ämnesprov i m.m. U2008/4707/S. (2008). Regleringsbrev för avseende . U2008/8424/S. U2008/1322/G. (2008). Uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi). U2008/ 1045/SV. (2009). Uppdrag till Statens skol- inspektion om viss central rättning av nationella prov. U2009/ 4877/G. (2011). Uppdrag om nationella prov. U2011/6544/GV. (2010). Uppdrag till att utveckla nationella kursprov för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. U2010/4021/G. (2011). Uppdrag om nationella prov. U2011/6543/S. (2013). Regleringsbrev för avseende . U2013/7499/GV. U2013/7073/GV. (2013). Regleringsbrev för avseende . U2013/532/S. (2015). Regleringsbrev för avseende . U2013/5175/GV. U2014/7521/(delvis). U2014/7535/GV. (2015). Regleringsbrev för avseende . U2015/01954/GV. U2015/02780/GV. U2015/03628/S. (2015). Uppdrag om kunskapskrav i läs- förståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. U2015/03529/S. (2015). Uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. U2015/04666/S. (2015). Uppdrag om nationella skol- utvecklingsprogram. U2013/02553/S. U2013/01285/S. U2015/ 00941/S. U2015/00299/S. U2015/03844/S. protokoll 2015/16:261. 6 § Svar på interpellation 2015/16:108 om situationen för elever inom gymnasieskolans yrkesprogram. Författningar och andra regleringar Arkivlagen (1990:782). Datainspektionen (2000). Information till registrerade enligt person- uppgiftslagen. Datainspektionens allmänna råd. Dataskyddsdirektivet (Direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter). Dataskyddsförordningen (Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter [allmän uppgiftsskyddsförordning]). Förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordningen (SKOLFS 2010: 250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasie- skolan. Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbild- ningen. Förordningen (2013:700) om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (2014:96) om ändring i skolförordningen (2011:185). Förordningen (2014:97) om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039). Förordningen (2014:98) om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (2015:142) om ändring i skolförordningen (2011:185). Förordningen (2016:9) om ändring i skolförordningen (2011:185). Grundskoleförordningen (1994:1194). Gymnasieförordningen (1992:394). Gymnasieförordningen (2010:2039). Högsta förvaltningsdomstolens avgörande, HFD 2015 ref. 61. Konventionen om barnets rättigheter (). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning. Lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Personuppgiftslagen (1998:204). Skadeståndslagen (1972:207). Skolförordningen (2011:185). Skollagen (2010:800). föreskrifter om betygsättning på linjer och special- kurser i gymnasieskolan (SKOLFS 1992:42). föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. (SKOLFS 2011:142). föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grund- skolan /16 (SKOLFS 2014:113). föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i special- skolan /2016 (SKOLFS 2014:114). föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i same- skolan /2016 (SKOLFS 2014:115). föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan /16 (SKOLFS 2014:116). föreskrifter om nationella kursprov i vuxen- utbildning andra och första kalender- (SKOLFS 2014:117). Rapporter och andra publikationer (2009). Datorbaserade prov i engelska – en kunskaps- översikt 2009. & , P. (2015). Eleverna och internet 2015. (), () in Education (NCME) (2014). Standards for Educational and Psychological Testing. , L. W. & Krathwohl, D. (red.) (2001). A Taxonomy for Learning, Teaching, and Assessing: A Revision of Bloom’s Taxonomy of Educational Objectives. Bailey, K. (1999). Washback in Language testing. Educational Testing service. Bew, L. (2011). Stage 2 testing, assess- ment and accountability. Bloom, B.S. (red.) (1956). Taxonomy of educational objectives: The classification of educational goals. Handbook I: Cognitive Domain. & , P. (2014). Bedömarvariation: Balansen mellan teknisk och hermeneutisk rationalitet vid bedömning av skrivprov. Språk & Stil, (24): s. 133–165. Brualdi, A. (1999). Traditional and Modern Concepts of Validity. on Assessment and Evaluation . Coniam, D. (2009). A comparison of onscreen and paper-based marking in the public examination system. : on Theory and Practice, 15:3, s. 243–263. (2011). Practical Considerations in Computer-Based Testing. & Development Division. (2015). Arrangements to implement the national reference test. Dhawan, V. & Bramley, T. (2013). Estimation of inter-rater reliability. Dolan, R. P. m.fl. (2013). A Design for Framework for Designing Accessible Technology-Enhanced Assessments. Education, Audiovisual and (2009). National Testing of Pupils in Europe: Objectives, Organisation and Use of Results. (2009). Nationella prov i engelska – en studie av bedömarsamstämmighet. ETS, Pearson and (2010). Automated Scoring for the Assessment of Common . och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2006/962/EG). European Schoolnet (2013). Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe’s Schools. Final Study Report. Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet. .se – Internetstatistik. Fremtidens skole (NOU 2015:8). (2006). för ett system för uppföljning av kunskapsutvecklingen i . , J-E., , C. & , G. (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. , J-E & , G (2013). To trust or not to trust? – teacher marking versus external marking of national tests. 25: s. 69–87. (2014). Provrapport för Nationellt Prov Religionskunskap Årskurs 9 . (2014). Rapport av uppdrag avseende utpröv- ning av Focus: Writing med stavnings- och grammatikkontroll. (2014). Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. (2015). , Äp 9 engelska, 2015. Haak, A. (2010). En kvalitativ studie av handskrivna och dataskrivna elevtexter. C-uppsats vid , . , W. (2007). The Quality of Learning: assessment alternatives for primary education. (2015). Paper på konferensen 2015, Education and Transition. (2013). Validating the Interpretations and Uses of Test Scores. , Spring 2013, Vol. 50, No. 1, s. 1–73. (2006). Lika chanser i gymnasiet? En studie om betyg, nationella prov och social reproduktion. Lenberg, E., , U. & Tansjö, A. (2015). Offentlighets- och sekretesslagen. (2007). Systematiska avvikelser mellan slutbetyg och provresultat – spelar elevens kön och etniska bakgrund roll? (2009). Datorbaserade prov i engelska – en pilot- studie . (2012). Datorbaserad bedömning i språk – forsk- ningsläge, erfarenheter och implikationer. Masteruppsats i ämnes- didaktik. Luecht, R. & Sireci, S. (2011). A Review of Models for Computer-Based Test. (2009). Varför nationella prov? Framväxt, dilemman, möjligheter. (2014). Bedömning för lärande. (2011). Datorn – en del av skrivprocessen? En text- analytisk undersökning av handskrivna och datorskrivna elev- texter. Svenska 4-uppsats vid , . (2013). Låt lärare vara lärare. Perspektiv på lärar- yrket. (2014). Lärarna: nationella prov tar tid från under- visningen. (2011). Lärares arbetstid – en arbetsmiljöfråga. (2010). Låt inte lärarna betala reformerna! (2015). Så tycker grund- skollärarna i en rad aktuella skolpolitiska frågor . (2014). Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Messick, S. (1989). ), Educational measurement (3:e uppl., s. 13–103). Messick, S. (1996). Validity and Washback in Language Testing. (1999). A framework for evaluating educational outcomes in . Evaluation 8/1999. (2007). Clarifying the purposes of educational assessment. Qualifications and Curriculum Authority, UK. Assessment in Education, Vol. 14, No. 2, 2007, s. 149–170. (2007). Evaluating assessment systems. Regulation and Standards Division. Qualifications and Curriculum Authority (QCA). (2011). Reviews of Evaluation and Assessment in Education. (2013). Synergies for better learning. An international perspective on evaluation and assessment. (2014). 2013 Results: Perspective on Teaching and Learning. (2015). Improving Schools in : An Perspective. (2015). Students, Computers and Learning: Making the Connection, . Ofqual (2013). A review of literature on marking reliability research. Ofqual (2014). Ofqual (2014). Review of Marking Internationally. Ofqual (2014). Review of Quality of Marking in Exams in A levels, GCSEs and Other Academic Qualifications. , O. (2010). Phelps, R. (1999). Why Testing Experts Hate Testing. Fordham Report, Vol. 3, No. (2013). Ska vi skriva för hand? En kvalitativ studie av datorskrivna och handskrivna texter. Svenska 4-uppsats vid , . Redecker, C. (2013). The Use of ICT for the Assessment of . JRC Scientific and Policy reports. Redecker, C. & , Ø. (2013). Changing Assessment – Towards a New Assessment Paradigm Using ICT. 48, No. 1, 2013. Scheuermann, F. & , J. (red.) (2009). The Transition to Computer-Based Assessment. New Approaches to Skills Assess- ment and Implications for Large-scale Testing. JRC Scientific and Technical reports. Shermis, M. & , B. (2012). Contrasting state-of-the-art automated scoring of essays. Skolinspektionen (2010). Fysik utan dragningskraft. En kvalitets- granskning om lusten att lära fysik i . Skolinspektionen (2010). Kontrollrättning av nationella prov i grund- skolan och gymnasieskolan. Skolinspektionen (2011). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Skolinspektionen (2012). Riktad tillsyn av bedömning och betygs- sättning hos skolor med stora avvikelser vid omrättning av nationella prov. Skolinspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013. Skolinspektionen (2013). Tillsyn av bedömning och betygssätt- ning. Med fokus på skolor med stora avvikelser i förhållande till Skolinspektionens omrättning och i relationen mellan nationella prov och slutbetyg. Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. Skolinspektionen (2015). Undervisningen i historia. Skolinspektionen (2016). Analysstöd för Skolinspektionens om- bedömning av nationella prov . (1992). Den nationella utvärderingen av 1992. (2000). Nationella kvalitetsgranskningar 2000. Särtryck ur nr 190. (2003). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? (2004). Det nationella provsystemet i den målstyrda skolan. Omfattning, användning och dilemman. (2004). Nationella utvärderingen av 2003. (2004). Prövostenar i praktiken. nationella provsystem i ljuset av användares synpunkter. (2005). Lärare och elever om gymnasieskolans nationella prov – en enkätstudie. (2006). Med fokus på matematik och naturvetenskap. En analys av skillnader och likheter mellan internationella studier och nationella kursplaner. aktuella analyser 2006. (2006). Rullande stickprovsbaserat system för kunskaps- utvärdering av ämnen. (2008). Central rättning av nationella prov. (2008). Med fokus på matematik och naturvetenskap. En jämförelse mellan TIMSS 2007 för årskurs 4 och de nationella målen för årskurs 5. aktuella analyser 2008. (2009). Hur samstämmiga är svenska styrdokument och nationella prov med ramverk och uppgifter i TIMSS Advanced 2008? Fördjupningsstudie till rapport 336. (2009). Likvärdig betygssättning i gymnasieskolan? En analys av sambandet mellan nationella prov och kursbetyg. (2009). Redovisning av regeringsuppdrag att ge förslag på hur det nationella provsystemet bör utvecklas och utformas. (2009). Bedömaröverensstämmelse vid bedömning av nationella prov. (2009). Redovisning av uppdrag om uppföljning av IT- användning och IT-kompetens i förskola, skola och vuxenutbild- ning. (2010). Adaptiva och andra datorbaserade prov. (2010). Redovisning av uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi). (2011). Delredovisning av uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi). (2011). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i årskurs 9. (2012). Med fokus på läsande: Analys av samstämmig- heten mellan svenska styrdokument, ämnesprov i svenska och PIRLS 2011. aktuella analyser 2012. (2012). Slutredovisning av uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi). (2012). Redovisning av uppdrag om kvalitetssäkring av nationella prov. (2012). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i årskurs 9. (2012). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och kursbetyg i gymnasieskolan. (2013). It-användning och it-kompetens i skolan. (2013). En nationell kartläggning av grundskollärares tidsanvändning. (2013). 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. (2013). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i årskurs 9. (2013). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och kursbetyg i gymnasieskolan. (2013). Sambedömning i skolan – exempel och forskning. (2014). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9. (2014). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och kursbetyg i gymnasieskolan. Dnr U2014/335/S. (2014). Så tycker lärarna om de nationella proven . (2015). Att svara eller inte svara. Svenska elevers motivation att genomföra PISA-provet. aktuella analyser 2015. (2015). Bild, musik och slöjd i . En samman- fattande analys av de nationella ämnesutvärderingarna. (2015). Budgetunderlag 2016–2018. (2015). En fördjupad analys av ”Lärarnas yrkesvardag”. (2015). Med fokus på matematik. Analys av samstäm- mighet mellan svenska styrdokument och den internationella studien . aktuella analyser 2015. (2015). Om nationella prov – Åk 9 1998–2012. (2015). Redovisning av uppdrag om relationen mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9. (2015). Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och kursbetyg i gymnasieskolan. (2015). Skolreformer i praktiken. Hur reformerna landade i vardag 2011–2014. (2016). (2014). Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. Stenlås, N. (2009). En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella ideal och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:6. Kommuner och Landsting (2007). The on (2013). To Assess, To Teach, To Learn: A Vision for the Future of Assessment. Tisi, J. m.fl. (2013). A review of literature on marking reliability research. Tyrefors Hinnerich, B., , E. & , M. (2010). Diskrimineras pojkar i skolan? Tyrefors Hinnerich, B. & Vlachos, J. (2013). Systematiska skillnader mellan interna och externa bedömningar av nationella prov – en uppföljningsrapport. (2014). Ämnesproven i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. Biologi, fysik och kemi. (2014). Sammanställning av uppgifter från lärarenkät vid ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk i åk 9, vt 2014. (2014).