sou · H4B377d2 · 2016-10-31 00:00:00 — Om folkhög- skolan har betygsrätt och har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen kan kommunen fatta ett beslut om att personen får studera vid folkhögskolan.24 Kommunen kan också kombinera språkintroduktion i gymnasieskolan med utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare.25 Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbild- ningen får en folkhögskola till undervisningen även anta en yngre elev, dvs. en elev under , som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Denna bestämmelse behandlas längre fram. Där behandlas även frågan om utbildning på entreprenad vid folkhög- skolorna. En möjlighet för folkhögskolor som vill bedriva gymnasie- utbildning är att ansöka hos Skolinspektionen om att bli godkänd som huvudman för en fristående gymnasieskola enligt skollagen.26 20https:///Kurser/Kurstyper/Profilkurser/, hämtad . 21Folkbildningsrådets årsredovisning 2014. 2013/14:172. 2013/14:172. 2424 kap. 14 § skollagen (2010:800). 256 kap. 8 § tredje stycket gymnasieförordningen (2010:2039). 262 kap. 5 § skollagen. Undervisningen ska vara avgiftsfri men kostnader kan tillkomma Undervisning på folkhögskola för vilken det betalas ut statsbidrag ska vara avgiftsfri.27 Däremot får deltagare betala för läromedel, studieresor, måltider och eventuellt boende. Kostnaden för att bo på folkhögskolornas internat varierar men ligger ungefär på 4 500 kro- nor inklusive måltider. Drygt 100 av landets folkhög- skolor erbjuder internatboende i anslutning till skolan men andelen kursdeltagare som bor på internat har minskat de senaste åren.28 Deltagare på allmän kurs har rätt till studiehjälp t.o.m. första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.29 Därefter kan deltagaren söka studiemedel. En deltagare som har fyllt kan få studiemedel för en rad olika kurser vid folkhögskolan. Centrala studiestöds- nämnden får efter samråd med meddela närmare föreskrifter om vilka folkhögskoleutbildningar som ger rätt till studie- medel.30 Ungdomar studerar i enskilda fall på folkhögskolans allmänna kurs Som tidigare nämnts omfattar folkhögskolornas verksamhet i huvud- sak personer . Enligt läser dock strax under 200 ungdomar allmän kurs . Folkbild- ningsrådet betalar inte ut statsbidrag för dessa deltagare, men enligt information från folkhögskolerepresentanter betalar hemkom- munen utbildningsplatsen i dessa fall. Det har dock framkommit att det bland kommuner förekommer olika uppfattningar om huru- vida utbildning vid folkhögskola för en person som inte är inskriven i gymnasieskolan är att betrakta som utbildning på entreprenad eller inte.31 Utredningen konstaterar att i den mån den unga inte är inskriven i gymnasieskolan kan det inte betraktas som entreprenad i skollagens mening. 2710 § förordningen om statsbidrag till folkbildningen (SFS 2015:218). 28http:///Folkhogskolor/Avgifter-vid-folkhogskola/, hämtad 2016- 09-11. 292 kap. studiestödsförordningen (SFS 2000:655). 303 kap. studiestödsförordningen. Mer information finns på . 31Se bl.a. Ramböll: Uppskalning av Folkhögskolespåret. Möjligheter till utbildning på entreprenad Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen är det möjligt för en folkhögskola att till undervisningen på allmän kurs anta en elev under som går på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. betalar emellertid inte ut några statsbidrag för dessa elever. Om en elev på ett introduktionspro- gram avser att studera på folkhögskola ligger det närmast till hands att tolka statsbidragsbestämmelsen som att folkhögskolan bedriver undervisning inom ett introduktionsprogram, dvs. inom skolväsen- det. Det blir då fråga om entreprenad i skollagens mening. Möjlig- heten för kommunen att anlita utomstående i undervisningen är begränsad. Genom skollagens entreprenadbestämmelser kan kom- munen dock sluta avtal med enskild om att utföra uppgifter.32 Vilka uppgifter som kan överlämnas på entreprenad inom gymnasieskolan framgår av skollagens 23 kap. 3 a och b §§. Där anges att uppgifter inom gymnasieskolan som avser undervisning i karaktärsämnen och som har en yrkesinriktad eller estetisk profil, samt moders- målsundervisning eller studiehandledning på modersmålet, får över- lämnas på entreprenad. En entreprenad i skollagens mening innebär att huvudmannen med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan om att denna ska utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen.33 Vid sådan entreprenad är fortfarande huvudmannen ansvarig för utbildningen i förhållande till eleverna och för att ersätta kostnaden för utbildningen. Stats- bidragsbestämmelsen är således inte förenlig med skollagens bestäm- melse om entreprenad. Om det finns särskilda skäl finns det en möjlighet för regeringen att medge att en kommun får överlämna åt någon annan att bedriva undervisning inom gymnasieskolan på entreprenad när det gäller andra områden än karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil.34 En sådan dispens har tillämpats mycket re- striktivt. Så sent som beslutade emellertid regeringen om en sådan dispens. Beslutet innebär att , , , och kommuner med bibehållet huvudmannaskap får överlämna uppgiften att bedriva undervisning 3223 kap. 1 § skollagen. 3323 kap. 1 § skollagen. 3423 kap. 5 § skollagen. inom gymnasieskolans introduktionsprogram språkintroduktion till huvudmännen för sex olika folkhögskolor i länet.35 Även vid sådan dispens för utbildning på entreprenad kvarstår dock kom- munen som huvudman för utbildningen eftersom det är fråga om utbildning inom gymnasieskolan och skollagens bestämmelser gäller även vid entreprenad.36 Det bör i sammanhanget nämnas att det i 29 kap. 21 § skollagen finns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att låta enskilda och andra svara för begränsade inslag i utbildning på ett introduktionsprogram. Enligt den information utredningen fått har regeringen inte utfärdat några sådana föreskrifter. Folkhögskolespåret vänder sig till nyanlända Ett exempel på hur folkhögskolor tar emot vissa yngre deltagare är det s.k. Folkhögskolespåret som riktar sig mot nyanlända, i synner- het ensamkommande, ungdomar mellan med per- manent uppehållstillstånd. Projektet startade och under /16 fanns totalt 45 ungdomar boende på folkhögskolor runt om i landet med koppling till projektet. Enligt uppgifter är dock majoriteteten av ungdomarna . Idén med projektet är att erbjuda ungdomarna boende och folkhögskolans allmänna kurs under samma tak. Projektets organisation finansieras med medel från läns- styrelserna medan boendet finansieras med medel från Migrations- verket, eftersom folkhögskolorna i projektet bedriver hem för vård eller boende (HVB) samt s.k. utslussboende.37 uppger att de inte betalar ut statsbidrag till folkhögskolorna för deltagare som studerar och bor på folkhögskolan med koppling till projektet, eftersom dessa ungdomar inte har sökt utbildningen utan har blivit placerade på ett boende på folkhögskolan. Det är därför oklart hur själva utbildningen för dessa ungdomar finansieras och organiseras. 35Regeringsbeslut 160317, U2015/03819/GV. 3623 kap. 1 § andra stycket skollagen. 37http:///, hämtad ; E-post från processledare för , dnr Komm 2016/01421; Ramböll: Uppskalning av Folkhögskolespåret. I en kartläggning av projektet, gjord på uppdrag av Utbildnings- departementet, framhåller att man är tveksam till det faktum att Folkhögskolespåret utgår från boende och inte i första hand från utbildning, vilket är den grundläggande idén med folkhögskola. Vidare lyfts kritik mot att projektet vänder sig till yngre elever, eftersom folkhögskolorna i första hand har erfaren- het av vuxna personer.38 Likaså ifrågasätter intervjuande folkhög- skolor huruvida utbildningen kan ses som frivillig, vilket också är en grundläggande idé med folkhögskola.39 Det bör här påpekas att kommunen enligt skollagen ansvarar för att ungdomarna i kom- munen erbjuds gymnasieutbildning.40 Det innebär att kommunen inte kan erbjuda ungdomar folkhögskoleutbildning i första hand som ett alternativ till gymnasieutbildning. Studiemotiverande kurser bedöms som framgångsrika men platserna underutnyttjas Folkhögskolan har också i uppdrag att motivera till studier och be- driver som ovan nämnts studiemotiverande folkhögskolekurser (SMF) för ungdomar mellan . En central del i dessa kurser är att träna på studieteknik med inriktning på ämnen som samhällskunskap, svenska, engelska och matematik. I övrigt kan kursupplägget variera med hänsyn till deltagarnas önskemål.41 SMF har inneburit att folkhögskolorna tar emot en delvis ny målgrupp, eftersom såväl andelen unga som andelen män är större på dessa kurser än på de allmänna och särskilda kurserna. Sedan starten har antalet deltagare på SMF ökat kraftigt. var an- talet deltagare 2 073 och uppgick antalet deltagare till 4 706.42 Enligt är andelen personer som deltagit i kursen liten. En trolig anledning är att få personer i den åldersgruppen är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Totalt av dem som påbörjat kursen har studerat vidare medan har fått arbete efter 38Ramböll: Uppskalning av Folkhögskolespåret. 39Ramböll: Uppskalning av Folkhögskolespåret. 4015 kap. 30 § skollagen. 41Folkbildningsrådet: Studiemotiverande folkhögskolekurs 2014. 42http:///publikationer/Rapporter-till-regeringen/rapporter-till- regeringen-2015/studiemotiverande-folkhogskolekurs/, hämtad . bedömer satsningen som fram- gångsrik och menar att en av framgångsfaktorerna är tillgänglig- heten, eftersom insatserna finns över hela landet.43 ges kursen på 124 av landets folkhögskolor.44 Platserna är emellertid underutnyttjade och har efterfrågat att fler än Arbetsförmedlingen ska kunna anvisa till kursen.45 I budgetpro- positionen aviserade regeringen att satsningen på SMF ska fortsätta.46 Folkhögskola är en utbildningsform för vuxna i huvudsak Som tidigare nämnts ökar antalet sökande till folkhögskolan och deltagarna är också yngre . menar att de höjda behörighetskraven till gymnasieskolan kan vara en bidrag- ande orsak till att fler söker sig till en folkhögskoleutbildning. Sam- tidigt finns önskemål om att folkhögskolan måste bli mer erkänd som utbildning hos arbetsgivare som enbart ser gymnasieutbildning som förutsättning för en anställning. Enligt utredningens samråd förekommer att arbetsgivare enbart godtar gymnasieutbildning. Bland flertalet grupper som utredningen har talat med framhålls folkhögskolans styrka i att kunna individanpassa utbildningen för den studerande. Särskilt betonas att deltagaren kan ta sig an ämnen i sin egen studietakt och på andra sätt än i gymnasieskolan. Den sammantagna bilden är att folkhögskolorna har lång erfarenhet av att möta elever som har dåliga erfarenheter från grund- eller gym- nasieskolan. Folkhögskolan är emellertid en utbildningsform för vuxna i huvudsak. Flera intressenter har uttryckt att folkhögskolorna i första hand har erfarenhet av att utbilda vuxna och man menar att det kan komma att krävas en annan kompetens hos personalen på folkhögskolorna om de ska hantera en ny målgrupp med yngre elever. Det framhålls också att det är viktigt att folkhögskolan inte blir en skola enbart för elever i behov av särskilt stöd. 43Folkbildningsrådet: Studiemotiverande folkhögskolekurs 2014. 44https:///Om-folkhogskolan/Ovriga-utbildningar-pa- folkhogskola/Studiemotiverande-kurser/folkhogskolor-med-studiemotiverade- folkhogskolekurs-smf/, hämtad . 45Folkbildningsrådets skrivelse till , dnr 173, 11. 2015/16:1, utgiftsområde 14. ningsrådet bedömer att folkhögskolorna saknar kapacitet för en större sådan målgrupp. Vissa intressenter menar att en folkhögskoleutbildning bör kunna utgöra ett alternativ direkt efter för en 16- eller 17-åring, under förutsättning att det handlar om enskilda fall. Vissa sådana möjligheter finns som tidigare nämnts för ungdomar som inte är inskrivna i gymnasieskolan. Det framhålls dock att det är en förutsättning att det är just enstaka yngre elever i grupperna, för att den yngre eleven ska kunna lyftas av de äldre eleverna. Det finns således begränsningar i antalet yngre elever som kan delta i verk- samheten både med hänsyn till elevens förutsättningar och till personalens kompentens. har därför uttryckt att i de fall folkhögskolorna också ska vända sig mot en större yngre målgrupp bör detta handla om en särskild ungdomsfolkhögskola. Om det skulle vara aktuellt bör enligt rådet en sådan konstruktion utredas särskilt och föregås av en försöksverksamhet. Folkhögskoleutbildning för ungdomar – sammanfattande iakttagelser Vad gäller folkhögskoleutbildningar för personer finns olika möjligheter. Folkhögskolan har emellertid i huvudsak kompetens för och erfarenhet av vuxna deltagare. Folkhögskolans representanter har även uttryckt tveksamheter till att utvidga de möjligheter som finns redan att ta emot personer . Det finns också möjligheter för folkhögskolan att bedriva utbild- ning på entreprenad om regeringen efter en ansökan ger en sådan dispens. Majoriteten av de representanter för folkhögskolan som utredningen pratat med menar dock att de i första hand vill bedriva folkhögskoleutbildning och att en sådan entreprenad skulle riskera utbildningsformens särart. Vidare bör påpekas att skrivningen i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen om att en folkhögskola får anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram, heller inte är möjlig att förena med skollagens bestämmelser om entreprenad i 23 kap. vilket har bidragit till en otydlighet för verksamheterna. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. 69.En inkluderande kulturskola på egen grund. 70.Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. 71.Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 72.Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. 73.Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 74.Ökad insyn i partiers finansiering –ett utbyggt regelverk. 75.Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. 76.Skatt på finansiell verksamhet. 77.En gymnasieutbildning för alla –åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Del 1 + Del 2. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag. Skatt på finansiell verksamhet. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integri- teten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Ett starkt straffrättsligt skydd mot män- niskohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. En inkluderande kulturskola på egen grund. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.