sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — Med godtagbara studievillkor menas exempelvis att arbetsplats tillhandahålls och att doktoranden ges de arbetsvillkor och den utrustning som krävs för utbildningen. Behörig att söka till en utbildning på forskarnivå är den som har avlagt en examen på avancerad nivå, fullgjort kursfordringar om minst 240 högskole- poäng varav minst 60 högskolepoäng på avancerad nivå eller som inom eller utom landet förvärvat i huvudsak motsvarande kun- skaper. Därutöver krävs att den sökande uppfyller de särskilda behörighetskrav som en högskola ställt upp. Urvalet till utbild- ningen ska göras med hänsyn till de sökandes förmåga att till- godogöra sig utbildningen. Dessa krav skulle även vara tillämpliga vid ansökan till en forskarskola i polisiärt arbete. En tänkbar modell för forskarskolan är att den vänder sig till två målgrupper: Dels polismän anställda av , som har behörighet för studier på forskarnivå och där arbetsgivaren medger studier på med bibehållen lön, dels personer som är lärare vid utbildning som leder till polisexamen, enligt vårt förslag, och är behöriga för studier på forskarnivå. Oavsett målgrupp kan polismannen med en examen på forskarnivå sedan söka en karriärtjänst inom polisväsendet och arbeta med att koppla samman forskning med polisiärt arbete. 8En utbildning som leder till polisexamen Syftet med den reform som enligt direktiven ska genomföras så att den nuvarande grundutbildningen till polisman omformas till en högskoleutbildning, är att ska kunna ha den kompetens som krävs för att utföra sitt uppdrag i ett allt mer komplext samhälle. I uppdraget ingår, som vi tidigare nämnt, att utredningen ska redovisa olika alternativ för hur en högskoleutbildning till polisman kan utformas och föreslå det alternativ som bedöms mest lämpligt. Vidare ska vi föreslå vilken examen utbildningen ska leda till och utforma förslag till en examensbeskrivning för den föreslagna utbildningen. I kapitel 12 diskuterar vi frågan om polisutbildningen ska bedrivas vid en egen högskola, ibland kallad sektorshögskola, och avfärdar det alternativet. I detta kapitel för vi diskussionen på grundval av vårt förslag att utbildningen till polisman ska bedrivas vid några redan existerande universitet och högskolor. 8.2Vilken examen ska polisutbildningen leda till? 8.2.1Våra överväganden och förslag Vårt förslag: Den nuvarande grundutbildningen till polisman ska omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkes- examen som ska benämnas polisexamen. Polisexamen ska av- läggas på grundnivå. En utbildning som leder till polisexamen Polisyrket – ett reglerat yrke Vissa yrken är reglerade genom att det i svensk lag finns definierat vad som krävs för att få arbeta inom yrket, till exempel en viss examen eller en auktorisation, legitimation eller annat formellt erkännande. Ett reglerat yrke definieras i lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer som yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter, direkt eller indirekt, krävs bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller någon form av denna, eller använda viss yrkestitel.1 Det finns i sammanlagt över 40 yrkesexamina, t.ex. juristexamen, socionomexamen, civilekonomexamen, läkarexamen och sjuksköterskeexamen. En stor andel av dessa 40 utbildningar som leder till yrkesexamina gäller legitimationsyrken inom hälso- och sjukvårdsområdet. Enligt 5 § lagen (1994:260) om offentlig anställning gäller att bara svenska medborgare får ha en anställning som polisman. I polisförordningen (2014:1104) regleras vilka som har behörighet för anställning som polisman.2 Det krävs grundutbildning till polisman eller motsvarande, eller – för den som ska anställas som polischef – lämplig akademisk examen och beredskap att genomgå den särskilda utbildning som eller Säkerhets- polisen bestämmer. I 6 § hänvisas till bestämmelsen i lagen om offentlig anställning, som anger att endast den som är svensk med- borgare får ha en anställning som polisman. I propositionen Ny värld – ny högskola (prop. 2004/05:162) presenteras vissa principer för yrkesexamina. En viktig princip är att om ett yrke är reglerat enligt svensk lagstiftning eller EU- rätten, eller i en majoritet av medlemsländerna inom EES vad avser krav på examen, bör utbildningen till detta yrke avslutas med en yrkesexamen. Även i vissa andra fall bör det finnas en yrkesexamen. De krav som ställs på polisyrket är därför sådana att yrket ska anses som reglerat enligt svensk lagstiftning. Vi anser alltså att den examen som erhålls efter avslutad utbildning bör vara en 1Yrkeskvalifikationsdirektivet (dir. 2013:59), se Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande, SOU 2014:19 för en diskussion. 23–6 §§. En utbildning som leder till polisexamen Vårt förslag är att grundutbildningen till polisman ska omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkes- examen på grundnivå med benämningen polisexamen. Om benämningen polisexamen och möjlighet att utfärda en sådan examen Som vi redogjort för (avsnitt 4.4.8) används ibland benämningen polisexamen som beteckning för det utbildningsbevis som de studerande på grundutbildningen till polisman erhåller vid avslutningen av utbildningen. Även på används benämningen polisexamen. Beteckningen har inget författningsstöd utan har kommit att användas av och de lärosäten som på uppdrag av anordnar grundutbildningen till polisman som uppdragsutbildning. För högskoleutbildning följer av 10 a § högskolelagen (1992:1434) att statliga universitet och högskolor endast får utfärda sådana exa- mina som regeringen meddelar föreskrifter om. Motsvarande gäller för enskilda utbildningsanordnare enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Dessa examina intas i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) och i bilagor till förordningen för Försvarshögskolan och för . När grundutbildningen till polisman omformas till en högskole- utbildning och regeringen meddelat föreskrifter om en polisexamen får en sådan examen således bara utfärdas av de högskolor med statlig huvudman eller de enskilda utbildningsanordnare som fått tillstånd till det. Beteckningen polisexamen bör således senast därefter inte kunna användas i frågan om andra utbildningsbevis än de som avser högskoleutbildning. 8.3.1Den nuvarande polisutbildningens omfattning Polisutbildningen beskrivs utförligt i kapitel 4. Dagens polis- utbildning består alltså av fem terminers utbildning, varav fyra terminer anordnas av något av de lärosäten som bedriver uppdrags- En utbildning som leder till polisexamen utbildning på uppdrag av : , och . Under sammanlagt fyra terminer bedrivs således studierna på lärosätet och berättigar då till studiestöd. Under motsvarande en dryg termin (effektiv tid) tjänstgör studenterna som polisaspiranter på Polis- myndigheten och är då anställda och erhåller lön. Studenterna kan, i varierande utsträckning och beroende av lärosätets beslut, få tillgodoräkna sig högskolepoäng för delar av den utbildning som ges på lärosätena, i enlighet med 7 § för- ordningen (2002:760) om uppdragsutbildningen vid universitet och högskolor. har beslutat att studenter som börjat på polisprogrammet har möjlighet att få till- godoräkna sig 120 högskolepoäng, motsvarande fyra terminers högskolestudier och en högskoleexamen inom området polisiärt arbete. Även vid Linnéuniversitetet har man inrättat ett huvud- område benämnt Polisiärt arbete och också där har studenterna den möjligheten. 8.3.2Polisutbildningens omfattning i andra nordiska länder Av den nordiska utblicken i kapitel 5 framgår att polis- utbildningarna i våra nordiska grannländer , och är utformade som treåriga högskoleutbildningar.4 På är man också i färd med att inrätta en treårig grund- utbildning till polisman. I är polisutbildningen högskoleutbildning och leder till en bachelor i politiutdanning. Utbildningen varvar teori och praktik och bedrivs vid Politihøgskolen i , Kongs- eller . Studenterna har möjlighet att sedan studera vidare på avancerad nivå. I bedrivs polisutbildningen vid . Denna ska inte förväxlas med den svenska utan är en del av det högre utbildningssystemet i . Där bedrivs också eget tillämpat forsknings- och utvecklingsarbete. 3Se beskrivningen i kapitel 7. 4Polisutbildningen i är under förändring och kommer att vara en tvåårig yrkesutbildning, med möljlighet att bygga på med vidare studier för att få en bachelor- eller masterexamen. En utbildning som leder till polisexamen ningen är treårig och ger behörighet till fortsatta studier på högre nivå vid finska universitet. I är polisutbildningen högskoleutbildning och den bedrivs i vid Politiskolen som är en del av danska polismyndigheten. studier erhåller studenterna en s.k. professionsbachelor i politivirksomhed. Studenterna har möjlighet att studera vidare på avancerad nivå. beslu- tades dock att kraftigt öka antagningen till den danska polis- utbildningen och att den ska kortas och göras om till en tvåårig grundutbildning, varav åtta månaders verksamhetsförlagd utbild- ning.5 I den nya utbildningsstrukturen minskar man alltså på prak- tiken och på det självständiga examensarbetet, och något på den teoretiska utbildningen jämfört med tidigare. avser man inrätta nya utbildningar som är mer specialiserade och ge incita- ment för att alla poliser ska vidareutbilda sig och nå upp till en utbildning som minst motsvarar en bachelor. Avsikten är också att inrätta en masterexamen i ledarskap inom polisområdet. Se vidare om detta i kapitel 5, Polisutbildning i . 8.3.3Polismans befogenheter och skyldigheter och kraven i det yrkesområde utbildningen ska leda till Den nya högskoleutbildningen ska leda till att den nyutexaminerade har kvalifikationer för att kunna anställas som polisman vid Polis- myndigheten (eller Säkerhetspolisen). En polisman är, enligt polis- lagen (1984:387) tjänsteman vid eller Säkerhets- polisen. Enligt polisförordningen (2014:1104) avses med polisman, utöver rikspolis- och säkerhetspolischeferna och biträdande säker- hetspolischefen, polismästare, polisöverintendent, polisintendent, polissekreterare, poliskommissarie, polisinspektör och polisassistent. Även en polisaspirant som tjänstgör vid räknas som polisman.6 En person som examineras från polis- programmet anställs i normalfallet som polisassistent vid Polis- myndigheten, om anser att personen är lämplig. 5En överenskommelse mellan regeringen och oppositionspartierna, se redogörelsen i kapitel 5. 62 § polisförordningen. En utbildning som leder till polisexamen En polisman har enligt polislagen befogenheter att, i vissa specificerade fall och under vissa förutsättningar, bl.a. använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd, omhänderta personer, avvisa eller avlägsna personer från vissa platser, kroppsvisitera personer, bereda sig tillträde till någons bostad eller annan plats som dispo- neras av en person, stoppa och genomsöka fordon, stänga av, utrymma eller förbjuda tillträde till en plats och omhänderta egendom.7 En polisman har också vissa skyldigheter , vilket framgår av polisförordningen.8 Som vi tidigare nämnt är, som ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet, syftet med polisens verksamhet enligt polislagen (1984:387): att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt till- försäkra allmänheten skydd och annan hjälp (1 §). Polisens huvuduppgifter enligt samma lag är att förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten; att övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar av den och ingripa när sådana har inträffat; att bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal och att lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp. Dessutom har polisen ett antal andra arbetsuppgifter enligt särskilda bestämmelser. Det handlar t.ex. om att pröva ansökningar om tillstånd av olika slag, att svara för tillsyn eller utredning av viss verksamhet och att ge andra myndigheter handräckning i vissa fall. Den särskilda punkten om att polisen ska fullgöra sådan verksamhet som ankommer på den enligt särskilda bestämmelser innebär att nya uppgifter kan tillkomma beroende på hur samhället utvecklas och vilka åtgärder riksdag eller regering anser att polisen behöver bidra med i anledning av det.9 Dagens polismän ska kunna fungera i en mängd olika situationer, såväl i yttre tjänst och i det som Utredningen om den framtida polisutbildningen (Ju 2006:12) kallade för akutverksamhet (begreppet inrymmer även en del av det brottsförebyggande arbetet 710–24 §§ polislagen. 816–17 §§ polisförordningen. 92 § 1 st. 5 polislagen. En utbildning som leder till polisexamen och kriminalunderrättelsearbetet) som i utredningsverksamhet med krav på kunskap på en mängd olika områden.10 Som vi tidigare konstaterat ställs helt andra krav på polisen och på de enskilda polismännen än bara några decennier tidigare, beroende på den snabba globaliseringen, urbaniseringen och digitaliseringen. Den genomförda reformen av polisorganisationen, där och de olika polismyndigheterna slagits ihop till en myndighet, , hade bland annat till syfte att resurserna i organisationen ska kunna användas på ett mer flexibelt sätt och att därmed också anställda, däribland polismän, ska tjänstgöra där behoven är som störst.11 I betänkandet Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39) konsta- terades att polisyrket än tydligare, än då betänkandet skrevs, skulle komma att kräva en utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Slutsatsen drog man bland annat mot bakgrund av att man antog att kraven på enskilda polisers kunskaper och förmåga skulle öka. Utredningen föreslog en förlängning av utbildningen till . Majoriteten av remissinstanserna var positiva till den föreslagna omfattningen av högskoleutbildningen och flera, bland annat Riks- polisstyrelsen, och andra myndigheter inom rättsväsendet, underströk att en treårig högskoleutbildning baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet skulle vara en nödvändig anpassning till de krav och förväntningar som redan då ställdes på polisverksamheten och polismännen och, konstaterade utred- ningen, kanske i än större utsträckning . De få remissinstanser som inte var positiva till den föreslagna omfattningen ville bland annat se en vidare utredning av utbild- ningens verksamhetsförlagda delar eller av det ekonomiska ersätt- ningssystemet för lärosätena. Framtidens polisutbildning SOU 2008:39, s. 12. 11En sammanhållen svensk polis SOU 2012:13. En utbildning som leder till polisexamen Svenska poliser är generellt sett efterfrågade och uppskattade för sina insatser under tjänstgöring vid Europol, andra EU-organ eller missioner, liksom också inom andra internationella organ eller organisationer i andra länder. I sådana internationella sammanhang krävs det dock ofta att sökandena är både poliser och har en minst treårig högskoleutbildning, motsvarande en kandidatexamen eller en bachelor. I de fall där det krävs behöver de kunskaper de svenska poliserna har intygas av . Som vi tidigare diskuterat, har brottsligheten även i allt oftare gränsöverskridande inslag. Även av den anledningen behöver svenska poliser få bättre förutsättningar för internationellt sam- arbete. Detta kan även ske till exempel genom att möjliggöra för polisutbildade att bygga på sina studier i andra länder. Poliser ska och i likhet med till exempel jurister, statsvetare eller officerare kunna bygga på sin utbildning genom att läsa kurser, utbildning som leder till masterexamina, utbildning som leder till doktorsexamina eller andra påbyggnadsutbildningar i andra länder. Detta kräver en grundutbildning som är jämförbar med ett inter- nationellt system i likhet med övriga svenska högskoleutbildningar. deltar i Bolognaprocessen vars syfte är att utveckla det europeiska samarbetet inom högre utbildning, framför allt för att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbildningssystemen och på arbetsmarknaden. Utbildnings- strukturerna i de europeiska länderna ska, enligt målet, vara tydliga och jämförbara och därmed skapa förutsättningar för såväl mobili- tet som samarbete och kontakter i andra former. Även det talar starkt för att polisutbildningens längd ska vara , vilket också motsvarar längden, , på övriga nordiska polisutbildningar. 8.3.6Treåriga utbildningar som norm på grundnivå De 21 yrkesexamina på grundnivå som regleras i högskole- förordningen omfattar mellan 60 och 210 högskolepoäng. Det vanligaste är att utbildningen omfattar 180 högskolepoäng, mot- svarande heltidsstudier. En utbildning som leder till polisexamen Endast tre av dessa examina har en mindre omfattning än 180 poäng, det är folkhögskolelärarexamen (60 högskolepoäng), tandhygienistexamen (120 högskolepoäng) och yrkeslärarexamen (90 högskolepoäng). En av dessa, yrkeslärarexamen, bygger på att studenten har tidigare omfattande och relevanta yrkeskunskaper. har i ett annat sammanhang på- pekat att det, när det gäller utbildningar som leder till yrkesexamina och har verksamhetsförlagda delar, är viktigt att studenterna får möjlighet att praktisera de nya kunskaper och förmågor student- erna har erhållit under utbildningens praktiska delar, och att utbild- ningen därför inte får vara för kort.12 Tandhygienistexamens omfattning har till exempel också disku- terats. föreslog 2010 en förlängning från två till med hänsyn till bland annat utbildningens innehåll och behov.13 Vidare har tillkännagett för regeringen att ut- bildningen ska förlängas. Ärendet är under beredning på . Dessa yrkesexamina, med en kortare utbildningstid, har diskuterats också av berörda aktörer. Många anser att det är svårt att ge studenterna både en tillräckligt teoretisk bas och en praktisk anknytning under utbildningen eftersom utbildningen är kort. 8.3.7Våra överväganden och förslag Vårt förslag: Polisexamens omfattning ska vara 180 högskole- poäng, motsvarande heltidsstudier. I de kontakter som vi haft under arbetet har det i princip samstämmigt påpekats för oss att många av de studenter som utexamineras från grundutbildningen till polisman skulle behöva vara bättre förberedda för de utmaningar som anställningen som polisassistent ställer dem inför. Denna uppfattning har framförts av såväl utbildare av dagens polisstudenter som anställda inom Polis- myndigheten och av företrädare för olika intressen i samhället för vilka polismäns kunskaper och förmågor har betydelse i praktiken. 12Yttrande över promemorian Översyn av folkhögskolelärarexamen. Universitetskanslers- ämbetet, reg.nr. 13Se Kompetens och ansvar, SOU 2010:65 del 1, s. 459–461. En utbildning som leder till polisexamen En slutsats som har dragits i våra grannländer, då polis- utbildningen gjorts om till högskoleutbildning (och som också har dragits inom andra professioner som blivit högskole- utbildningar här i landet) är att det, för att en professionsutbildning ska kunna anses ha en stabil vetenskaplig grund, krävs att de som utbildas likväl som de som utbildar har god kännedom om veten- skapliga metoder. Sådan kännedom krävs om de som examineras sedan i sin tur ska kunna ta till sig forskning och själva kunna producera forskning. För att åstadkomma en stabil vetenskaplig grund krävs därför att omfattningen av utbildningen är tillräcklig för att kunna ge tillräcklig kvalitet också när det gäller de teoretiska delarna i utbildningen. Som vi tidigare påpekat, är det viktigt att utbildningen som leder till polisexamen ska kunna ligga till grund för fortsatt utbildning på avancerad nivå till magisterexamen och masterexamen. En sådan utbildning kan i sin tur ligga till grund för antagning till forskar- utbildning. Vår bedömning är att de utmaningar polisen står inför kräver att den bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom området polisiärt arbete bör därför utbildning kunna erbjudas på samtliga tre nivåer: grundnivå, avan- cerad nivå och forskarnivå. Vi anser därför att det är angeläget att utbildningen till polisman förlängs så att den verksamhetsförlagda utbildningen kan vara lika omfattande som och så att utbildningen dessutom ger möjligheter till en fördjupning och breddning av de övriga delarna av utbildningen. Vi drar slutsatsen att det är svårt att leva upp till de krav som ställs på högre utbildning, i synnerhet om denna ska (som vi anser att polisutbildningen måste) ge studenterna tillräckliga förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig alla delar av ut- bildningen. Utbildningen inrymmer, som vi nämnt, både mer praktiska delar som genomförs på lärosätet (polisbilkörning, vapen- hantering, hantering av och bemötande i olika krissituationer, akutsjukvård m.m.), den verksamhetsförlagda utbildningen vid och mer teoretiskt inriktade delar som också är avsedda att ge tid till reflektion och återförande av den kunskapen studenterna förvärvat på den verksamhetsförlagda delen. Dessutom ska det i en högskoleutbildning ingå ett självständigt examensarbete. Om utbildningens längd är alltför kort är det, enligt vår uppfattning, omöjligt att få rimlig tid för alla dessa delar om de ska hålla kvalitet. En utbildning som leder till polisexamen Mot denna bakgrund föreslår vi att polisexamens omfattning ska vara 180 högskolepoäng vilket motsvarar högskolestudier på heltid. Vi anser också att alla blivande polismän behöver denna utbildning som bas för eventuell senare specialisering endera på högskola eller inom . För flertalet poliser medför det att de på ett bättre sätt än tidigare kommer att få förutsättningar för att kunna ta till sig forskningsresultat för att använda i sin yrkesutövning. Poliser som är väl förtrogna med ett vetenskapligt förhållningssätt kan om- vandla forskningsresultat till att utveckla och ta till sig exempelvis nya arbetsmetoder. En treårig högskoleutbildning som leder till polisexamen kommer också att leda till att fler poliser än fortsätter att studera på avancerad nivå och att fler än väljer att ägna sig åt forskning. Genom att ge poliser liknande utbild- ningsgrund som övriga professioner som polisen samverkar närmast med (jurister, sjukvårdspersonal, personal m.m.) stärker man också förutsättningarna för en bättre samverkan dessa professioner emellan. Därmed ges också förutsättningar för att förbättra rättskedjeperspektivet i polisens konkreta arbete.14 Vårt förslag: Vi föreslår att en examensbeskrivning för polis- examen införs i bilaga 2 till högskoleförordningen och att den följer samma struktur som övriga examensbeskrivningar i bilagan. Regeringen har i propositionen Ny värld – ny högskola presenterat ett antal principer för hur examensbeskrivningar bör utformas för de examina som regeringen med stöd av högskolelagen meddelar före- skrifter om.15 En av dessa principer är att alla examensbeskrivningar 14Begreppet rättskedjan används för att beteckna de myndigheter som är inblandade i en rättsprocess – , , och Kriminalvården och ibland – eller de instanser som t.ex. ett brottmål kan passera på sin väg från anmälan till påföljd för den skyldige och kompensation för den brottsutsatte: polis, åklagare, domstol, kriminalvård, . 2004/05:162, s. 94 ff. En utbildning som leder till polisexamen bör följa en gemensam struktur. I vårt förslag till examensbeskrivning för polisexamen har vi därför följt den modell som finns för andra examensbeskrivningar för examina inom högskoleutbildning (som nästan samtliga återfinns i bilaga 2 till högskoleförordningen). För varje yrkesexamen finns det således en examensbeskrivning med mål som på en övergripande nivå anger vilka teoretiska kunskaper, praktiska färdigheter och sociala kompetenser som studenten ska ha uppnått. Beslutet om det exakta innehållet i utbildningarna avgörs dock av universiteten och högskolorna. Syftet med den decentraliserade ordningen anses underlätta för en högskoleutbildning att följa kunskapsutvecklingen.16 Fram till gällde den struktur för examens- ordningen som infördes .