sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning för sin försörjning. Snabbspår och andra insatser inom arbetsmarknadspolitiken Regeringen har tillsammans med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter fört samtal om åtgärder för att inom ramen för etableringsuppdraget skapa snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Exempelvis pågår arbete med att utforma ett snabbspår för nyanlända lärare. Det finns även andra arbetsmarknadspolitiska insatser och olika lönestöd som många arbetssökande kan få ta del av. finns system för att ta till vara kunskap och kompetens hos personer med en avslutad utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Det kan dock uppstå problem för personer som inte bedöms ha en avslutad utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. För att i skolväsendet kunna använda kompetensen och kunskapen hos fler asylsökande och personer som omfattas av lagen om etableringsinsatser måste dessa kunna få sin kunskap och kompetens validerad, få sin utländska utbildning bedömd eller ta del av olika former av utbildning, till exempel undervisning i svenska språket. Risken finns annars att inlåsningseffekter uppstår. Regeringens bedömning är att de flesta insatserna som utredningen kan få anledning att analysera ryms inom ramen för nuvarande reglering. Vid utarbetandet av förslag behöver även erfarenheter från andra insatser, till exempel snabbspår för lärare, tas till vara. Utgångspunkten för utredningens förslag bör vara att regeringens olika insatser ska komplettera varandra. Det behöver vidare analyseras hur de föreslagna förändringarna förhåller sig till olika ekonomiska ersättningssystem, såsom dagersättning, etableringsersättning och studiemedel. Det bör även analyseras hur förslagen påverkar individernas skyldigheter att betala olika avgifter, såsom studieavgifter. Utbildningar som syftar till att komplettera annan utbildning för att ge behörighet att arbeta som lärare eller förskollärare i svenska skolväsendet måste hålla hög kvalitet. De som utbildas måste bli väl förberedda för kommande yrkesutövning i enlighet med de krav som gäller för det svenska skolväsendet. •analysera vilka kunskaper och kompetenser som efterfrågas i skolväsendet, på kort och , och hur dessa behov kan matchas med de kunskaper och kompetenser som kvinnor och män som är asylsökande eller omfattas av lagen om etableringsinsatser har, •analysera om förändringar i förutsättningarna för KPU och kompletterande lärar- eller förskollärarutbildning för personer med avslutad utländsk utbildning bör göras, eller om andra ändringar bör göras eller åtgärder vidtas i syfte att få fler behöriga lärare eller förskollärare genom att bättre tillvarata kunskap och kompetens som inhämtats utomlands, •analysera hur möjligheterna kan ökas att kombinera arbete i skolväsendet med validering av kunskap och kompetens, bedömning av utländsk utbildning och olika utbildningsinsatser, exempelvis kompletterande utbildning och utbildning i svenska, •analysera om kravet på att i vissa ärenden om legitimation ska inhämta yttrande från Universitets- och högskolerådet ska vara kvar, •ge exempel på hur undervisning kan organiseras så att asylsökande och personer som omfattas av lagen om etableringsinsatser kan medverka i undervisning av barn och elever som talar samma språk, arbeta som studiehandledare på modersmål eller modersmålslärare, eller på annat sätt bistå personalen i skolväsendet, •föreslå i övrigt hur skolväsendet bättre kan använda kompetensen och kunskapen hos asylsökande och personer som omfattas av lagen om etableringsinsatser, •undersöka och ge exempel på hur huvudmän kan ge handledning åt asylsökande och personer som omfattas av lagen om etableringsinsatser som arbetar inom skolväsendet och vad som krävs för att huvudmännen ska kunna erbjuda handledning, •analysera om förslagen utifrån redovisningen av punkterna ovan påverkar den enskildes rätt till ekonomisk ersättning eller skyldighet att betala avgifter, •analysera om det finns behov av att underlätta informationsutbytet mellan berörda myndigheter och andra instanser för att genomföra föreslagna ändringar, •föreslå hur lämplighetsbedömning kan genomföras för de personer som ska verka i det svenska skolväsendet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Vem ska omfattas av förslagen? Utredaren bör specificera vilka grupper förslagen riktas till. För vissa insatser kan även personer som varken är asylsökande eller som omfattas av lagen om etableringsinsatser komma i fråga. Utredaren bör därför specificera målgruppen för de analyser som presenteras och de insatser som föreslås. De förslag som rör asylsökande ska ta hänsyn till den migrationsrättsliga lagstiftningen samt ändringar aviserade av regeringen. Det som anges om konsekvensbeskrivningar i ursprungsdirektiven gäller även för tilläggsdirektivet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska avseende tilläggsuppdraget inhämta information och synpunkter från Arbetsförmedlingen, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Universitets- och högskolerådet, de universitet och högskolor som bedriver KPU eller kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk lärarutbildning, , Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund, berörda fackliga organisationer och elevorganisationer samt andra berörda myndigheter och organisationer med relevans för uppdraget. Utredaren ska vidare inhämta synpunkter från andra relevanta utredningar, såsom skolkommission (U 2015:03), (U 2015:01), Utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09) och Kommittén om en samordnad utveckling av validering (U 2015:10). Det utvidgade uppdraget ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska fortfarande redovisas . Utredningen om utbildning för nyanlända (U 2015:12) Förlängd tid för delar av uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor om nyanlända elevers utbildning (dir. 2015:122). I uppdraget ingår bl.a. att ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärarstudenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och undersöka orsaker till att detta inte sker och om det finns behov av ytterligare insatser. Uppdraget skulle redovisas . beslutade regeringen genom ett tilläggsuppdrag (dir. 2015:135) att utredaren även ska utreda vissa frågor om hur kunskap och kompetens hos både asylsökande och personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare snabbt kan tas till vara i det svenska skolväsendet. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utredningstiden förlängs nu för den del av uppdraget som avser att ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärar-studenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och undersöka dels orsaker till att detta inte sker, dels om det finns behov av ytterligare insatser. Denna del av uppdraget ska, i likhet med tilläggsuppdraget, redovisas . Utredningen om utbildning för nyanlända (U 2015:12) Förlängd tid för delar av uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor om nyanlända elevers utbildning (dir. 2015:122). Uppdraget skulle redovisas . I uppdraget ingår bl.a. att ge exempel på hur t.ex. pensionerade lärare och lärarstudenter kan utgöra stöd för nyanlända elever och att undersöka orsaker till att detta inte sker och om det finns behov av ytterligare insatser. beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:7) att utredningstiden för denna del av uppdraget skulle förlängas till . beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2015:135) att även vissa frågor om hur kunskap och kompetens hos både asylsökande och personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare snabbt kan tas till vara i det svenska skolväsendet ska utredas. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utredningstiden förlängs nu för samtliga ovan beskrivna delar. Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet.