sou · H4B381d2 · 2016-11-25 00:00:00 — Om utbetalning eller återbetalning inte är möjlig tillfaller pengarna staten. Om pengar ska tillfalla staten, gäller det även inlåningsräntan. Om utmätning har skett för underhållsbidrag innan det har förfallit till betalning ska redovisning ske i nära anslutning till den tidpunkt då bidraget förfaller till betalning. Enligt första stycket ska pengar som ska fördelas redovisas . Andra stycket är nytt och innebär att om det sammanlagda belopp som tillkommer en borgenär understiger ska beloppet bara betalas ut om det finns särskilda skäl. Exempel på särskilda skäl är om det står klart att det inte kommer in mer pengar alternativt att det först kommer att ha utmätts så mycket pengar att utbetalningen uppgår till . Enligt tredje stycket, som är nytt, ska pengar som inte kan betalas ut till den betalningsberättigade borgenären i första hand fördelas mellan övriga mål där fordringen inte har fått full täckning. Det kan t.ex. vara så att borgenären inte löser ut pengarna eller att pengarna kommer i retur. Om betalning inte kan ske till någon annan borge- när ska pengarna i första hand återbetalas till svaranden. betalning eller återbetalning inte är möjlig ska pengarna tillfalla staten. Om pengarna ska tillfalla staten, gäller det även bankens inlåningsränta, dvs. den ränta banken ger till kund på insatt kapital. Utgångspunkten för beräkning av tioårsfristen bör vara dagen för Kronofogdemyndighetrens beslut om fördelning av pengarna. I fjärde stycket har införts reglering som, med vissa språkliga änd- ringar, motsvarar den som finns i nuvarande andra stycket om redo- visning av utmätt underhållsbidrag. 13 kap. 20 a § upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.15. 2 § Vad som sägs i detta kapitel om pengar som ska fördelas gäller även ränta som enligt utsökningstiteln utgår på pengarna till och med den i 6 § angivna fördelningsdagen. Om fördelat belopp inte kan betalas ut i samband med fördelningsdagen ska utbetalningen innefatta upplupen inlåningsränta från fördelningsdagen fram till dess utbetalning sker. I första stycket har språkliga ändringar gjorts. Andra stycket är nytt. Regleringen tydliggör gällande ordning att ränta enligt utsökningstiteln stoppas i samband med fördelnings- sammanträdet eller beslut om fördelning. Om fördelat belopp inte kan betalas ut i samband med fördelnings- dagen ska utbetalningen innefatta bankens inlåningsränta som upplupit från fördelningsdagen fram till dess utbetalning sker. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.14. 4 § ska hålla ett fördelningssammanträde när det är oklart hur pengar ska fördelas eller om i annat fall anser att det behövs. Sådant sammanträde får inte hållas senare än tillträdes- dag som bestämts enligt 12 kap. 36 §. Sammanträde som inte har blivit utsatt i samband med kungörande av auktion ska kungöras särskilt, om det behövs med hänsyn till okända sak- ägare eller av annat skäl. Kungörande ska ske och på lämpligt sätt. Sökanden, svaranden och andra kända sakägare ska kallas till sammanträdet. Ändringen av första stycket innebär att fördelningssammanträde ska hållas när anser att det är oklart hur peng- arna ska fördelas eller om anser att sam- manträdet behövs av andra skäl. Bestämmelsen är fakultativ och gäller vid försäljning av all slags egendom. Exempel på situationer när för- delningssammanträde kan behövas är när fast egendom har sålts under hand och när förfarandet har avbrutits före försäljning av registrerat skepp, registrerat luftfartyg, intecknade reservdelar till luftfartyg eller fast egendom och det finns pengar som ska fördelas. Det kan också behövas ett fördelningssammanträde efter försälj- ning av lös egendom när fördelning av pengar ska ske och det finns flera borgenärer som konkurrerar. Eftersom det inte längre ska vara obligatoriskt med fördelnings- sammanträde vid försäljning på auktion av registrerat skepp, registre- rat luftfartyg och intecknade reservdelar till luftfartyg samt fast egendom har dessa bestämmelser ändrats. Eftersom fördelningssammanträde är obligatoriskt krävs att särskilt beslutar om tillträdesdag. En sådan skyldighet för har införts i 12 kap. 36 §. ska besluta tillträdesdag samt huru- vida bevakningssammanträde och fördelningssammanträde ska hållas innan kungör auktionen. Om fördelnings- sammanträde ska hållas ska dagen för fördelningssammanträdet alltid vara tillträdesdagen. Beräkningen av borgenärernas rätt till ränta enligt 13 kap. 6 § på- verkas inte av att bestämmelserna om obligatoriskt fördelningssam- manträde tas bort. Om det inte hålls något fördelningssammanträde beräknas räntan till och med den dag beslut meddelas. När det inte behövs något fördelningssammanträde beräknas räntan som Kronofogdemyndig- heten meddelar beslut. I andra stycket har språkliga ändringar gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.13. 6 § En fordran som ska beaktas ska tas upp med det belopp som den upp- går till på fördelningsdagen. Vid bedömningen av om en fordran är förenad med särskild förmåns- rätt i en fastighet ska ett pantbrev vars belopp är bestämt i utländsk valuta räknas om till svenska kronor enligt den kurs som gäller på fördelnings- dagen. belopp får dock inte sättas högre än det belopp som har bestämts vid omräkning enligt 12 kap. 27 § fjärde stycket. Som fördelningsdag anses den dag till vilken fördelningssammanträde är utsatt, även om det då finns något hinder mot att verkställa fördelning- Om det inte hålls något sammanträde, anses den dag Kronofogdemyn- digheten meddelar beslut som fördelningsdag. Vid fördelning räknas som fordran i ett mål även sådan förrättnings- kostnad som avser endast det målet. Begär borgenär betalning för fordran som inte har anmälts , ska ut- delning utgå av överskott, om sådant uppkommer. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 7 § Är fordran eller därmed förenad förmånsrätt beroende av villkor eller tvistig eller är förmånsrätt beroende av att sökt inteckning beviljas, ska avsätta det som belöper på fordringen i avvaktan på att villkoret uppfylls eller förfaller eller att tvisten eller frågan om in- teckning blir slutligt avgjord. Avsättning ska dock inte ske om tvist ska prövas enligt tredje stycket. Borgenär vars fordran eller förmånsrätt är tvistig ska, om det inte av särskilda skäl är obehövligt, föreläggas att inom en månad från det att före- läggandet delgavs honom eller henne väcka talan om rätten till pengarna mot sakägare som pengarna ska tillkomma om borgenärens anspråk faller bort. Följer inte borgenären föreläggandet, har han eller hon förlorat sin rätt till pengarna, om inte motparten inom den angivna tiden har väckt talan mot borgenären. Kan fördelningen inte utan betydande olägenhet för parterna avslutas utan att tvisten har blivit avgjord, ska själv pröva tvisten, om det är ändamålsenligt. Då gäller vad som sägs i 3 kap. 23 och 24 §§. Paragrafen har ändrats språkligt och paragrafhänvisningar har änd- rats. 8 § När pengar avsätts enligt 7 §, ska ange hur de ska fördelas om fordringen helt eller delvis faller bort. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 9 § Om alla berörda sakägare är överens om hur pengarna ska fördelas, ska fördelningen göras enligt överenskommelsen. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. Särskilda bestämmelser för registrerat skepp, registrerat luftfartyg m.m. och fast egendom 10 § När registrerat skepp, registrerat luftfartyg, intecknade reservdelar till luftfartyg eller fastighet har sålts på auktion, ska behållen avkastning av egendomen, ersättning som har betalats in med anledning av misslyckat försök att sälja egendomen och tillskott som någon har betalat för att be- vara sin rätt vid försäljningen fördelas tillsammans med köpeskillingen för egendomen. Pengar från särskild försäljning av tillbehör till fastighet ska fördelas som köpeskillingen för fastigheten. Fördelningen ska ske i enlighet med sakägarförteckningen, om det inte framgår att fordran understiger det som anges i förteckningen. Angående begränsning av inteckningshavares rätt vid försäljning av intecknade reservdelar till luftfartyg finns föreskrift i 11 kap. 3 § tredje stycket. Utdelning för fordran som inte har tagits upp i förteckningen utgår endast av överskott, om sådant uppkommer. Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen har endast ändrats språkligt. 11 § Bestämmelserna i 10 § första stycket gäller också när fastighet har sålts under hand. Pengarna ska fördelas i första hand enligt köpevillkoren och i övrigt enligt de grunder som gäller för upprättande av sakägarför- teckning. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 12 § Avbryts förfarandet i fråga om egendom som avses i 10 § utan att egendomen har blivit såld, ska pengarna fördelas enligt vad som sägs där, om sakägarförteckning har upprättats, och i annat fall enligt de grunder som gäller för upprättande av sådan förteckning. Annan borgenär än sökan- den har dock inte rätt att få betalning för annat än ränta och kostnader, om hans eller hennes fordran är förenad med panträtt på grund av inteck- ning. När tillbehör till fastighet har sålts för sig, ska borgenär, som inte har avstått från betalning, få utdelning med tillämpning av 12 kap. 16 §, även om fastigheten inte säljs. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 13 § Pengar som en borgenär har rätt till ska avräknas på ränta och annan biförpliktelse före fordrans kapitalbelopp, om inte borgenären har yrkat annat före fördelningen eller, om fördelning inte sker, före utbetalningen. Om ordningen mellan fordrans kapitalbelopp och biförpliktelser när registrerat skepp, registrerat luftfartyg, intecknade reservdelar till luftfartyg eller fastighet har utmätts finns bestämmelser i 10 kap. 11 § första stycket, 11 kap. 1 § och 12 kap. 26 § första stycket. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 14 § Pengar får inte betalas ut utan att säkerhet ställs, om 1.utmätning har skett med stöd av 2 kap. 4 § och utsökningstiteln inte har fått laga kraft eller utmätning har skett på grund av utslag eller beslut i mål om betalningsföreläggande eller handräckning och svaranden har sökt återvinning eller överklagat, 2.utmätning har skett hos dödsbo för fordran som inte var förenad med särskild förmånsrätt i egendomen och den tid som anges i 8 kap. 6 § första stycket inte har löpt ut, 3.rätten till pengarna är beroende av ett överklagande av utmätningen eller den utmätta egendomens försäljning eller av talan som avses i 4 kap. 20–22 eller 26 §, 4.fördelning som har skett vid fördelningssammanträde inte har fått laga kraft, 5.i annat fall tvist råder om vem som är betalningsberättigad. Paragrafen har ändrats språkligt och i första punkten har en para- grafhänvisning ändrats. 15 § Har pengar avsatts enligt 7 § första stycket på grund av tvist och har tvisten prövats av domstol, får pengarna betalas ut till den vinnande parten även om avgörandet inte har fått laga kraft om säkerhet ställs. I annat fall får pengar som har avsatts enligt 7 § första stycket, om skäl föreligger, mot säkerhet betalas ut till den borgenär för vilken de har avsatts eller, om denne inte vill ha pengarna utbetalda, till den som i andra hand har rätt till dem. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 16 § Om en verkställd fördelning överklagas får belopp som inte berörs av överklagandet betalas ut. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 17 § När pengar betalas ut, ska iakttas vad som i allmänhet gäller om skyl- dighet för borgenär att uppvisa eller lämna tillbaka fordringsbevis eller säkerhet som har lämnats för fordran. Pantbrev i skepp eller fastighet eller företagsinteckningsbrev, vilket utgör säkerhet för fordran på vilken betalning har utfallit, ska uppvisas även om borgenären inte är skyldig att lämna tillbaka handlingen, om inte anser att det finns skäl att medge undantag. Det- samma gäller skuldebrev som är intecknat i annan egendom, när skyldig- het att uppvisa eller lämna tillbaka skuldebrevet inte följer redan av första stycket. När köparen åberopar att den som enligt sakägarförteckning har rätt till betalning har medgett honom eller henne avräkning på köpeskillingen, gäller vid prövning av överenskommelsen vad som föreskrivs i första och andra styckena. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 18 § Om borgenär för vilken utdelning har beräknats inte från det att fördelningen har fått laga kraft uppvisar fordringsbevis eller i övrigt fullgör vad som krävs enligt 17 § för att han eller hon ska få pengarna ut- betalda, får dessa betalas ut mot säkerhet till den som i andra hand har rätt till dem, om det inte finns särskilda skäl. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 19 § Om säkerhet krävs får belopp betalas ut utan säkerhet om alla berörda sakägare medger det. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 20 § Ändras beslut om fördelning eller utbetalning, ska Kronofogdemyn- digheten på begäran utmäta vad som ska betalas tillbaka. I sådana fall får ställd säkerhet tas i anspråk. Motsvarande gäller, om pengar som någon har fått utbetalda enligt 14 eller 15 § ska tillkomma annan sakägare eller om borgenär har fått pengar utbetalda enligt 18 § och den som har bättre rätt till pengarna anmäler sig och fullgör vad som krävs för betalning till honom eller henne. Om återbetalningsskyldigheten avser en fordran som handläggs enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. ska den myndighet för vilken utmätning skett betala tillbaka pengarna till Kronofogde- myndigheten. I första stycket görs språkliga ändringar. Att ordet ”utsöka” ändras till ”utmäta” innebär inte någon ändring i sak. I andra stycket, som är nytt, förtydligas att om återbetalningsskyl- digheten avser en fordran som handläggs enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. ska den myndighet för vilken utmätning skett betala tillbaka pengarna till Kronofogde- myndigheten. Här avses inte den myndighet som företräder staten hos utan den myndighet vars krav har för- anlett utmätningen. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.16. Särskilda bestämmelser för mål som ska handläggas enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 21 § Bestämmelserna i 1 § första och fjärde stycket, 13 och 14 §§ och 20 § första stycket gäller inte sökanden i mål som ska handläggas enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. För sådana mål gäller inte heller 4–9 §§ annat än om fördelning ska ske med enskild borgenär eller om det hålls ett fördelningssammanträde. Bestämmelsen i 7 § tredje stycket får inte tillämpas för mål som ska handläggas enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., om sökandens fordran berörs av tvisten. I paragrafen har gjorts följdändringar med anledning av andra para- grafändringar och eftersom det inte längre föreskrivs obligatoriska fördelningssammanträden. Begreppet allmänna mål har ändrats till mål som ska handläggas enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Även andra språkliga ändringar har gjorts. Rubriken närmast före 21 § har ändrats för att återspegla ändringen i lagtexten. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.17. Verkan av försäljning m.m. I kapitelrubriken har ordet ”exekutiv” tagits bort. 1 § Tvångsvis försäljning ger köparen samma rätt till den sålda egendomen som frivillig försäljning, om inte annat följer av vad som sägs i detta kapitel. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 2 § När utmätning av viss egendom ger företräde framför överlåtelse av egendomen, gäller det till förmån även för den som förvärvar egendomen vid tvångsvis försäljning. Detsamma gäller, när tredje man efter föreläg- gande enligt 4 kap. 20 § eller 26 § jämförd med 20 § har förlorat sin rätt mot sökanden. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 3 § Har tvångsvis försäljning av registrerat skepp eller luftfartyg som registrerats i luftfartygsregistret fått laga kraft och köpeskillingen betalats ska, om svaranden inte var rätt ägare, köparens förvärv dock gälla, om sva- randens åtkomst var inskriven när försäljningen skedde. När tvångsvis försäljning av fast egendom har fått laga kraft och köpe- skillingen har erlagts, har den som åberopar annat förvärv av egendomen från svaranden eller någon hans eller hennes företrädare förlorat sin rätt mot köparen. Även den som åberopar att svarandens eller någon hans eller hennes företrädares åtkomst var ogiltig eller av annat skäl inte gällde mot rätte ägaren har förlorat sin rätt mot köparen, om lagfart var beviljad för svaranden när den tvångsvisa försäljningen skedde. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 4 § Om den av sålda egendomen frångår köparen därför att svaranden inte var rätt ägare, är svaranden skyldig att ersätta köparen dennes skada med sammanlagda beloppet av vad som har gått till betalning av fordran mot svaranden och har betalats ut till denne. Har svaranden uppsåtligen eller av vårdslöshet vållat köparens skada, är han eller hon skyldig att ersätta skadan utan sådan begränsning. Borgenär, som inte var i god tro när han eller hon mottog betalning, är skyldig att solidariskt med svaranden ersätta köparen dennes skada med det belopp som han eller hon har erhållit i betalning. Har borgenären upp- såtligen eller av vårdslöshet vållat köparens skada, är han eller hon skyldig att ersätta skadan utan sådan begränsning. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. 5 § När tvångsvis försäljning medför att tredje man förlorar sin äganderätt till den sålda egendomen, gäller i fråga om tredje mans rätt till ersättning för liden skada vad som sägs i 4 § om köpares rätt till ersättning av svaran- den och borgenär. Motsvarande gäller, när indrivning av utmätt fordran medför att tredje man förlorar sin rätt till fordringen. I paragrafen har endast språkliga ändringar gjorts. Kapitlet är nytt och innehåller bestämmelser om avhysning. Bestäm- melserna om avhysning var tidigare placerade i sextonde kapitlet. 1 § Avhysning ska genomföras så att skälig hänsyn tas till såväl sökandens intresse som svarandens situation. Innan avhysning sker ska svaranden ges tillfälle att yttra sig. Om svaran- den saknar känd hemvist och det inte kan klarläggas var han eller hon uppe- håller sig, får avhysning ske även om svaranden inte har fått tillfälle att yttra sig. I fråga om delgivning av handling varigenom svaranden har fått tillfälle att yttra sig gäller delgivningslagen (2010:1932). Om delgivningsmot- tagaren har känd hemvist inom riket men varken denne eller någon som handlingen kan lämnas till enligt 34–37 §§ delgivningslagen påträffas och det inte kan klarläggas var delgivningsmottagaren uppehåller sig, får kun- görelsedelgivning användas eller handlingen lämnas i delgivningsmottagar- ens hemvist eller på lämplig plats i anslutning till dennes hemvist. Om svaranden är bosatt utomlands får handlingen sändas till honom eller henne med posten under svarandens utländska adress. Paragrafen innehåller inledande bestämmelser om förfarandet inför verkställighet av en avhysning samt om delgivning. I första stycket finns reglering som finns i nuvarande 16 kap. 3 § första stycket. Avhysning ska genomföras så att skälig hänsyn tas till såväl sökandens intresse som svarandens situation. Vid denna be- dömning väger sökandens intresse av att verkställighet sker tungt. Bestämmelsen innebär inte att verkställighet inte ska ske men Krono- fogdemyndighetens val av tidpunkt för avhysningen och val av avhysningsmetod kan behöva anpassas till situationen i det enskilda fallet, t.ex. om det är känt att barn kommer vara närvarande vid avhysningsförrättningen. Lås- och namnbytesmetoden kan i sådana fall vara lämpligare än s.k. direktavhysning (se övervägandena i av- snitt 4.3.11). Paragrafen motsvarar i övrigt, med vissa språkliga ändringar, nuvarande reglering i 16 kap. 2 §. 2 § Om det är möjligt ska avhysning ske från det att de handlingar som behövs har kommit in till . Avhysning får ske tidigast från det att svaranden fick tillfälle att yttra sig eller, om svaranden är bosatt utomlands, från det att underrättelse skickades till honom eller henne. Paragrafen motsvarar, med språkliga ändringar, nuvarande reglering i 16 kap. 3 § andra och tredje stycket. 3 § Om det behövs av hänsyn till svaranden eller för att Kronofogdemyn- digheten ska kunna verka för att parterna träffar en frivillig överenskom- melse får medge anstånd med avhysningen från det att de handlingar som behövs kom in till myndigheten. Om det finns synnerliga skäl får anståndet förlängas , om skälig ersättning betalas för hela den anståndstid som har medgetts av myndigheten. När en begäran om anstånd prövas ska särskilt beakta om svaranden eller tredje man ska avhysas från sitt hem. Om det på grund av 2 § andra stycket finns hinder mot att genomföra avhysningen inom den tid som anges i 2 § första stycket, ska anstånds- tiden räknas från den dag då förrättningen tidigast hade kunnat ske. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att medge anstånd med avhysningen. Bestämmelsen mot- svarar delvis, med vissa språkliga ändringar och förtydliganden, nuvarande reglering i 16 kap. 4 §. I första stycket införs en möjlighet för att medge anstånd med avhysningen om det behövs för att Krono- fogdemyndigheten ska kunna verka för att parterna träffar en fri- villig överenskommelse enligt 3 kap. 10 §. Vidare tydliggörs det att när en begäran om anstånd prövas ska sär- skilt beakta om svaranden eller tredje man ska avhysas från sitt hem. Detta klargör att det har betydelse om någon ska avhysas från sitt hem vid prövningen av frågan om anstånd ska kunna beviljas inom gällande tidsramar. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.1 och 10.4.1. 4 § Om sökanden medger uppskov med avhysningen och uppskovet varar över för ansökan, är ansökan förfallen, om det inte finns särskilda skäl att godta ytterligare uppskov. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga ändringar, nuvarande reglering i 16 kap. 5 §. 5 § ska vid behov ordna transport av egendom som ska bortföras, hyra utrymme för förvaring av egendomen och vidta andra liknande åtgärder som föranleds av avhysningen. Egendom som uppenbart saknar värde eller av annat skäl inte bör för- varas får kastas i samband med avhysningsförrättningen. Innan åtgärd enligt första eller andra stycket vidtas, ska parterna underrättas, om det kan ha betydelse för dem. Den som har mottagit egendom för förvaring i fall som avses i första stycket har rätt till skälig ersättning av svaranden för förvaringen. Har egendomen inte hämtats efter avhysningen, får den som har mottagit egendomen sälja den och ta ut sin fordran ur köpeskillingen eller, om egendomen uppenbarligen saknar försäljningsvärde, kasta den. Innan egendomen säljs eller kastas ska svaranden uppmanas att hämta egen- domen genom rekommenderat brev till svarandens kända adress. I övrigt tillämpas 5–7 §§ samt 10 § första och andra styckena lagen (1985:982) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har hämtats. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser ska vad som sägs om beställaren avse svaranden och vad som sägs om näringsidkaren avse den som har mottagit egendomen för förvaring. Paragrafen handlar om hur avhysningsgods ska hanteras. Bestäm- melsen motsvarar, med vissa språkliga ändringar och ett nytt andra stycke, nuvarande reglering i 16 kap. 6 §. I andra stycket finns reglering som ger rätt att i samband med avhysningsförrättningen kasta egendom som uppenbart saknar värde eller av annat skäl inte bör förvaras. Exempel på det sistnämnda kan vara egendom som utgör sanitär olägenhet, innehåller ohyra eller är brandfarlig. Övervägandena finns i avsnitt 10.4.5. 6 § Om avhysning ska ske från annat än bostad och svaranden underlåter att ta hand om egendomen, får besluta att egen- domen ska säljas om lämpligt förvaringsutrymme inte kan ordnas. Om egendomen kan antas sakna försäljningsvärde, får det i stället beslutas att egendomen ska förstöras. Egendom som tillhör tredje man får säljas eller förstöras endast om denne underlåter att själv ta hand om egendomen.