sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Att hota med att lägga ut bilder (hot om förtal), kan bedömas som hot om brottslig gärning såsom ett av rekvisiten för ett annat brott. I ett hovrättsfall dömdes den tilltalade för våld- täkt.40 Det hot om brottslig gärning som bl.a. lades till grund för våldtäktsansvaret, utgjordes av hot om att publicera bilder på måls- äganden med naken överkropp på hennes Facebooksida. För- farandet bedömdes som ett hot om förtal och därigenom som del av ett våldtäktsbrott.41 I ett annat hovrättsfall gjordes motsvarande bedömning, där hot om att publicera nakenbilder ansågs som hot om förtal och också där lades till grund för ansvar för våldtäkt och sexuellt tvång.42 Ett liknande handlande har i ett annat fall bedömts som ofredande. I det målet åtalades den tilltalade för att ha skickat flera SMS till målsäganden med bl.a. innebörden att en film som visade att hon deltagit i sexuella aktiviteter skulle läggas ut på en porr- dejtsida. Tingsrättens majoritet (nämnden) ogillade åtalet. Hov- rätten – som biföll åtalet för ofredande – fann det styrkt att den tilltalade hade skickat flera sms till målsäganden i syfte att få henne att tro att han filmat henne i någon form av sexuell situation, att han tänkte lägga ut filmen på en porrsajt på internet, att han fak- tiskt lagt ut filmen på internet och slutligen att en person sett filmen på internet.43 Hovrätten anförde att den tilltalades hand- lande – dvs. de sms han hade skickat – var så hänsynslöst att det enligt en vanlig värdering hade utgjort en kännbar fridskränkning för målsäganden. 39Hovrätten för Västra dom de i mål B 2718-12. 40Svea hovrätts dom i mål B 6098-10. 41Den som genom hot om brottslig gärning tvingar en annan person till samlag kan enligt 1 § BrB dömas för våldtäkt. 42Hovrätten över och dom i mål B 1118-09. 43Svea hovrätts dom i mål B 3341-14. Ett liknande förfaringssätt har i annat fall bedömts som en del av ett övergrepp i rättssak. Tingsrätten fann det styrkt att den tilltalade sagt och skrivit till målsäganden att han skulle sprida vissa fotografier och filmer via internet om hon inte tog tillbaka anmälan avseende en misshandel.44 Filmen föreställde målsäganden och den tilltalade när de hade sexuellt umgänge. På en av bilderna satt målsäganden i sängen med BH och stringtrosor och hennes ansikte var synligt. Det framstod enligt tingsrätten som uppenbart att den tilltalades avsikt hade varit att försöka få målsäganden att ta tillbaka anmälan. Det rådde enligt tingsrätten inga tvivel om att gärningen hade medfört lidande, skada eller olägenhet för målsäganden. Tingsrätten biföll därför åtalet. Hovrätten fastställde tingsrättens dom.45 Såvitt vår genomgång utvisat, har domstolarna inte i något fall tillämpat bestämmelsen om olaga hot i fall där den tilltalade hotat att förtala någon. Det finns inte heller stöd i förarbetena eller doktrin för att tolka bestämmelsen om olaga hot på detta sätt. 11.4Behovet av och inriktningen för en reform Bedömning: Bestämmelsen om olaga hot täcker inte de skydds- intressen som uppstår när teknikutvecklingen ökar risken för att utsättas för hot. Hot om att utsätta någon för brott mot den personliga integriteten är inte ovanliga. Bestämmelsen om olaga hot behöver få ett utvidgat tillämpningsområde och gälla också hot om brott mot den enskildes frihet och frid. Bestämmelsen om olaga hot behöver förtydligas och nivån för straffbarhet bör på ett tydligare sätt ge uttryck för hur bestämmelsen har tillämpats av domstolarna. En förtydligad och utvidgad bestämmelse om olaga hot inne- bär att förtäckta hot om brottsliga gärningar bör kunna straffas i högre utstäckning än . Det finns tillräckliga möjligheter inom ramen för befintlig lagstiftning och straffskala att beakta särskilda aspekter som 44Den som med hot om gärning som medför lidande, skada eller olägenhet hindrar någon att göra anmälan kan enligt 17 kap. 10 § BrB dömas för övergrepp i rättssak. 45Svea hovrätts dom i mål B 8477-14. finns när hot framförts genom internet eller annan elektronisk kommunikation, både i fråga om straffbarhet och straffmätning. Enligt våra direktiv ska vi beträffande brottet olaga hot överväga om bestämmelsen ska förtydligas, utvidgas eller ändras på något annat sätt. Mot bakgrund av kravet på att ett olaga hot ska vara ägnat att framkalla ”allvarlig fruktan”, ska vi särskilt överväga om nivån för straffbarhet är lämplig för att ge ett ändamålsenligt skydd i praktiken. Därutöver ska vi ifråga om olaga hot, liksom beträffande samtliga de straffbestämmelser vi ska se över, dessutom analysera om det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten är ändamålsenligt eller om det bör förändras. Eventuella brister i det straffrättsliga skyddet ska redovisas. Analysen ska göras i ljuset av de nya möjligheterna till elektronisk kommunikation. Uppdraget i denna del innebär att vi utifrån de kunskaper vi fått under utred- ningsarbetet bör överväga om det finns anledning att utvidga tillämpningsområdet för bestämmelsen om olaga hot till att avse hot om fler brottsliga gärningar än . Nya och ökade möjligheter att framföra hot gör en analys av det nuvarande straffskyddet nödvändig. De ökade möjligheterna till elektronisk kommunikation mellan människor ingår som en naturlig del i de flesta människors vardag. Tillämpningsområdet för olaga hot bör därför analyseras utifrån framväxten av ett informationssamhälle med nya sätt att umgås och kommunicera. I takt med samhällets digitalisering och ökade möjligheter till informationsspridning har det blivit lättare att få information om andra, och möjligheterna att sprida integritets- kränkande eller nedsättande uppgifter om andra har ökat. Den som vill hota någon annan har lättare att nå fram till denne. Kom- munikationen mellan människor sker oftare inför ett stort antal personer och risken för att den finns kvar efteråt och kan läsas av andra är betydande. Utvecklingen har därför medfört nya möjligheter att på olika sätt framföra hot. Det blir därför nödvändigt att utifrån detta analysera om det straffrättsliga skydd som bestämmelsen om olaga hot ger är tillräckligt eller om det bör utvidgas. 11.4.2Hot om brott som mot den personliga integriteten omfattas inte alltid av bestämmelsen om olaga hot Att utsättas för brott innebär för den enskilde i de allra flesta fall ett stort mått av personligt obehag och i vissa fall ett allvarligt lidande. Att känna oro för att man ska utsättas för brott kan givetvis också vara förenat med obehag, otrygghet eller till och med rädsla. Bestämmelsen om olaga hot utgår från detta, vilket framgår av de förarbeten som skrevs när bestämmelsen reformerades i sam- band med BrB:s införande. Då frångicks ett tidigare krav på att det objektivt skulle föreligga anledning befara att hotet skulle verk- ställas. I stället skulle enligt förarbetena i större omfattning än tidigare beaktas hur hotet påverkar den hotade själv. Att många människor rent allmänt känner en oro för att utsättas för brott beror i hög grad på personliga förutsättningar och hur man tolkar nyhetsrapportering och annat i sin omgivning. Detta är något som ligger utanför straffrätten. En annan sak kan det vara om den enskilde ställs inför att någon konkret hotar med att utsätta honom eller henne för ett brott och situationen är sådan att mottagaren har skäl att befara att hotet kan komma att verkställas. Att på det sättet medvetet skapa otrygghet, obehag, oro eller till och med rädsla hos en annan människa innebär ett angrepp på den andres personliga integritet. Den som utsätts för ett hot som uppfattas som allvarligt menat tvingas att förhålla sig till och ibland anpassa sig till något som upplevs som en realitet – att man kan komma att utsättas för ett brott. I många fall framstår det därför som ett straffvärt handlande att uppsåtligen framkalla en sådan oro och ett sådant obehag. förutsätts för straffansvar att någon hotar annan med brottslig gärning på sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom. I förarbetena och doktrinen har uttryckts att det innebär att hotet ska gå ut på våld på person, som inte är ringa, eller annan skada på person eller egendom som skulle medföra lidande eller avsevärd olägenhet för den drabbade. I praktiken torde det för straffansvar förutsättas att hotet avser ett våldsbrott som inte bedöms som ringa, ett annat allvarligt brott mot fysisk integritet såsom exempelvis ett sexualbrott, eller ett hot om allvarlig skade- I förarbetena sägs att bestämmelsen om olaga hot ska bereda straffrättsligt skydd för vissa angrepp mot enskild persons känsla av trygghet till liv, hälsa och egendom. På ett övergripande plan kan alltså skyddsintresset för bestäm- melsen om olaga hot beskrivas som den enskildes trygghet till liv, hälsa och egendom. Hot om att begå brott som på andra sätt innebär angrepp på någons personliga integritet torde inte omfattas av bestäm- melsen om olaga hot, om hotet inte på något sätt kan sägas innebära ett hot om att utsätta någon för våld eller att skada någon eller något. Hot om att begå brott t.ex. enligt 4 kap. BrB (brott mot frihet och frid) torde alltså inte som utgångspunkt alltid omfattas av straffansvar , annat än om hotet även innebär ett hot om våld eller ett hot om att skada. Att hota någon med att utsätta denne för människorov torde visserligen i de allra flesta fall kunna anses vara ägnat att framkalla allvarlig fruktan för den hotades säkerhet till person. I vissa andra fall torde ett hot om brott enligt 4 kap. BrB kunna anses framkalla fruktan för säkerhet till någons egendom, t.ex. om någon hotar med att utsätta någon annan för hemfridsbrott och då även att skada den hotades bostad. Vår genomgång av olaga hot i förhållande till de andra straff- bestämmelserna i 4 kap. BrB visar att det inte finns något uttryckligt ställningstagande eller någon tydlig praxis som gäller frågan om bestämmelsen om olaga hot skulle omfatta hot om brott som finns i 4 kap. BrB, dock att hot om sådana brottsliga gärningar i vissa fall kan omfattas av bestämmelsen om olaga hot. Eftersom vårt uppdrag är att åstadkomma ett ändamålsenligt straffskydd för den personliga integriteten, finns det anledning att analysera om det finns behov av att tydliggöra och eventuellt utvidga straffbestämmelsen om olaga hot till att också avse hot om att utsätta någon för brott enligt 4 kap. BrB. 11.4.3Det är inte ovanligt med hot om att utsätta andra för brott mot den personliga integriteten I olika sammanhang har det framkommit i utredningsarbetet att det förekommer att människor skaffar sig ”hållhakar” på andra genom att spara på integritetskränkande bilder som de senare kan sprida för att skada den som bilderna avser. Bilder kan tas och sparas när två personer har en relation, för att sedan utnyttjas i ett elakt syfte efter det att relationen avslutats. I andra fall kan bilder och filmer tas genom en webbkamera och skickas till någon som den avbildade knutit kontakt med, t.ex. via något internetforum. Utlämnande bilder och filmer kan därefter missbrukas av mottagaren, om denne har andra avsikter än de som förespeglades den som skickade bilderna. Med hänsyn till de stora skadeverkningar en sådan spridning kan innebära, framstår det inte som acceptabelt att man straffritt ska kunna skapa allvarlig oro hos andra genom att framställa hot om att sprida sådana bilder eller uppgifter. Att det inte är ovanligt med sådana hot mellan enskilda – inte minst som ett sätt att trakassera en partner eller före detta partner – har bekräftats vid den hearing som utredningen anordnade med olika frivilligorganisationer.46 Flera organisationer uppgav att utlämnande eller annars känsliga bilder som tagits under en relation ibland sparas och att det senare i trakasserande syfte framförs hot om att dessa ska spridas. Vid de praxismöten som utredningen anordnade,47 framfördes både från åklagar- och advokathåll att det skulle vara motiverat att kriminalisera sådana hot om angrepp på den personliga integriteten och att den typen av hot inte sällan förekommer. Det framhölls att sådana hot för den enskilde i vissa fall kan vara långt allvarligare än hot om våld. Vidare påpekades att det skapas möjlighet att ingripa tidigare om redan hot om allvarliga integritetskränkningar straff- beläggs. Hot om att begå brott riktade mot någons personliga integritet kan även gälla mycket annat än hot om att sprida integritets- kränkande bilder eller uppgifter. Det framkommer bl.a. i rapporten från (Brå) om polisanmälda hot och kränkningar mot enskilda via internet. I rapporten redovisas Brå:s studie av ett stort antal polisanmälningar gällande brott mot den personliga integriteten – bl.a. olaga hot – och i vilken utsträckning förundersökningarna lett till lagföring. I rapporten anges att det förekommer polisanmälningar om andra konkreta hot än hot om våld. Det har då bl.a. handlat om hot om att kidnappa målsäganden 46Hearing (se bilaga 2). 47Praxismöten och (se bilaga 3). eller att skicka ett kriminellt gäng efter honom eller henne.48 Av rapporten framgår att samtliga åtal, med ett undantag, dock gällde hot om grovt våld i form av att målsäganden antingen skulle dödas eller våldtas.49 11.4.4Bestämmelsen om olaga hot behöver utvidgas Enligt vad som har kommit fram under vårt arbete kan hot om brott mot den personliga integriteten i vissa fall orsaka betydande och kännbara angrepp på någons trygghet och skapa obehag och oro hos den hotade. Det finns därför anledning att överväga om bestämmelsen om olaga hot behöver utvidgas. Det förhållandet att hot om sådana brottsliga gärningar inte inkluderades när bestämmelsen infördes kan ha olika för- klaringar. På ett allmänt plan torde man kunna hävda att skyddet för den personliga integriteten tillmäts större betydelse än tidigare och att acceptansen för integritetskränkningar har blivit lägre. Den personliga integriteten som sådan har alltså alltmer kommit att betraktas som ett viktigt skyddsintresse. För att åskåd- liggöra den utvecklingen, kan hänvisas till att olaga hot före BrB:s införande 1962 inte ens föll under allmänt åtal. När departements- chefen behandlade bestämmelsen proposition, anförde denne att det i andra sammanhag hade framhållits (bl.a. av riks- dagen) att de dåvarande bestämmelserna inte beredde ett tillräckligt effektivt skydd för den som utsätts för hot. Departementschefen anförde med anledning av detta:50 Det är tveksamt, om något mera väsentligt kan vinnas i detta avseende genom skärpning av de kriminella ansvarsreglerna. Vanligtvis är det fråga om personer, som under inflytande av alkoholmissbruk eller psykisk abnormitet terroriserar sin omgivning, och vad som framför allt kräves häremot är åtgärder av medicinsk eller socialvårdande natur. Det kan dock icke uteslutas att vidgade möjligheter att ålägga kriminellt ansvar i sin mån kan medverka till förstärkning av skyddet, särskilt genom den befogenhet för polis – och åklagarmyndigheter att ingripa som skapas genom ett stadgande härom. Jag vill därför i likhet med kommittén förorda en skärpning av de nuvarande bestämmelserna. 48Brå-rapport 2015:6 s. 60 f. 49Brå-rapport 2015:6 s. 81 f. 1962:10 B s. 111. Samhällsutvecklingen har lett till att den ståndpunkten är hållbar. Teknikutvecklingen har också lett till att det faktiska skyddet för den personliga integriteten har försvagats. finns det nya skyddsbehov som ställer behovet av ett straffrättsligt skydd för integriteten i ett tydligt fokus. torde de flesta anse att det behövs ett ändamålsenligt och heltäckande straffrättligt skydd för den personliga integriteten och att man inte bör få framställa hot om brottsliga gärningar som kan orsaka kännbara angrepp på någons frihet eller frid. Med andra ord bör det angrepp som själva hotet innebär på någons personliga sfär, genom framkallande av oro eller obehag, utgöra ett tillräckligt skäl för kriminalisering och ett straffrättsligt skydd. Mot denna bakgrund blir vår bedömning att tillämpningsområdet för bestämmelsen om olaga hot behöver utvidgas till att avse hot om vissa brott mot den personliga integri- teten. Det våra överväganden gäller är hot som framförs skriftligen eller muntligen. Varje kriminalisering av det som människor yttrar kan i någon mening anses innebära en inskränkning av yttrande- friheten. När den särskilda bestämmelsen till säkerställande av enskildas yttrandefrihet infördes i regeringsformen (RF), angavs visserligen att vissa straffbestämmelser i , bl.a. olaga hot, inte utgör begränsningar av den yttrandefrihet som RF skyddar.51 Detta uttalades dock mot bakgrund av den då gällande bestämmelsen. När en utvidgning övervägs måste därför enligt vår mening en ny analys av yttrandefrihetsaspekterna göras. Hot om att utsätta andra för brottsliga gärningar är dock knappast de slag av yttranden som yttrandefriheten i första hand är tänkt att skydda. Yttrandefriheten får också inskränkas om det är tillräckligt motiverat. Vi bedömer att det finns goda skäl att införa en kriminalisering av yttranden som innebär hot om att utsätta någon för brott mot den personliga integriteten – förutsatt att kriminaliseringen inte blir för långt- gående. Enligt vår bedömning är det heller knappast möjligt att genom andra sätt än en utvidgad kriminalisering söka motverka sådana typer av handlingar.52 51Se avsnitt 4.2. 52Jfr kriterier för kriminalisering, Vad bör straffas (SOU 2013:38) s. 498. 11.4.5Särskilt om förtäckta hot I doktrinen har det framförts att förtäckta hot, såsom ”jag vet var du bor”, faller inom det straffbara området.53 Beroende på om- ständigheterna bedöms säkerligen i praxis ofta sådana uttalanden som straffbara olaga hot. Det har dock framförts till utredningen från praktiker, bland annat vid ett av de praxismöten som utredningen anordnade,54 att förtäckta eller antydda hot i vissa fall kan falla utanför det straffbara området. Att det förhåller sig på det sättet kan bero på att antydningar såsom att ”något kan hända”, ”jag vet var du bor” eller liknande, inte alltid med självklarhet går att härleda till våld på person, som inte är ringa, eller annan skada på person eller egendom som skulle medföra lidande eller avsevärd olägenhet för den drabbade. I Brå:s rapport om polisanmälda hot och kränkningar mot enskilda via internet, framkommer att av de ären- den som hade rubricerats som olaga hot gällde diffusa eller för- täckta hot.55 Flera av de intervjuade poliserna och åklagarna lyfte fram att de problem med lagföring som man upplever vid ärenden gällande hot ofta beror på att det handlar om förtäckta snarare än explicita hot.56 Om ett uttalande är diffust i den meningen att det inte med fog kan uppfattas som ett hot om en brottslig gärning, ska det givetvis inte heller vara straffbart som ett olaga hot. I vissa fall kan det dock enligt vår bedömning vara uppenbart för alla inblandade – beroende på den särskilda kontexten – att det är fråga om ett förtäckt hot om något slags brott mot person eller egendom eller något annat brott mot frihet eller frid, i vart fall t.ex. ett hemfridsbrott eller ett allvarligare fall av ofredande. Om brottet olaga hot i alltför stor utsträckning är avgränsat till att gälla hot om våld eller hot om att skada – såsom det är – kan sådana antydda men uppenbara hot om allvarliga brottsliga gärningar i vissa fall falla utanför det straffbara området på ett sätt som inte framstår som rimligt. En utvidgning av straff- bestämmelsen om olaga hot till ytterligare brott som riktar sig mot 53Jareborg m.fl., Brotten mot person och förmögenhetsbrotten, 2010, s. 53. 54Praxismöte (se bilaga 3). 55Brå-rapport 2015:6, s. 61. enskildas integritet skulle innebära att bestämmelsen kan träffa förtäckta hot om allvarliga brottsliga angrepp i fler fall än , när det är frågan om ett förtäckt hot som avser ett allvarligt angrepp på den hotades personliga integritet. Därigenom skulle ett mer ändamålsenligt straffrättsligt skydd kunna åstadkommas. En förutsättning för att någon ska kunna dömas för olaga hot måste naturligtvis vara att det kan visas att uttalandet – även om det var antytt eller förtäckt – verkligen innebar ett hot om någon all- varlig brottslig gärning som omfattas av bestämmelsen om olaga hot och att den som uttalade det hade uppsåt till att det kunde uppfattas på det sättet. 11.4.6Bestämmelsen om olaga hot bör utvidgas till att också gälla hot mot frihet eller frid En utvidgning av det straffbara området måste avvägas så att ett utvidgat straffrättsligt skydd träffar de straffvärda fallen och av- gränsas på ett tydligt sätt. När det särskilt gäller brott som innebär en inskränkning av yttrandefriheten, måste dessutom en utvidgning av det straffbara området innebära en rimlig avvägning mellan skyddet för integriteten och skyddet för yttrandefriheten. Oavsett vilket brott ett hot avser, torde det finnas i vart fall en risk att det uppstår ett visst obehag för den hotade. I syfte att upp- nå ett fullständigt skydd för den personliga integriteten, skulle det rent teoretiskt kunna hävdas att det är motiverat att kriminalisera hot om att utsätta någon för en brottslig gärning, oberoende av vilket slags brott det är frågan om. Det är dock inte så bestäm- melsen är utformad . Det anges visserligen inte vilka brottsliga gärningar det ska vara fråga om, utan bestämmelsen avgränsas genom att hotet ska vara inriktat på den hotades eller annans säkerhet till person eller egendom. En utvidgning av bestäm- melsens tillämpningsområde bör följa denna konstruktion och omfatta nya skyddsintressen, men inte utvidga krimina- liseringen mer än nödvändigt. En utvidgning av bestämmelsen om olaga hot måste därför ta sikte på att framförandet av hotet i sig innebar ett allvarligt angrepp på någons personliga integritet. En utvidgning av tillämpningsområdet måste också möta en verklighet som innebär att möjligheterna att begå allvarliga frids- störande brott har ökat genom digitalisering och genom vidgade möjligheter till informationsspridning. Detta har också ökat riskerna för att människors frid störs genom att det framförs hot om sådana slag av brott. Att detta förekommer har framkommit vid olika kontakter som utredningen har haft. Vi förslår i avsnitt 10.6 att det i 4 kap. BrB ska införas en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång till skydd för den personliga integriteten. Bestämmelsen tar sikte på intrång i integriteten genom spridning av typiskt sett integritetskränkande uppgifter eller bilder, t.ex. uppgifter om sexualliv och hälsa eller bilder där någons nakna kropp exponeras. Hot om att sprida sådana integritetskränkande uppgifter bör enligt vår mening omfattas av straffansvar för olaga hot, eftersom det kan utgöra ett allvarligt angrepp på någons trygghet. Orefere- rad praxis visar att det förekommer att hot om att publicera nakenbilder har bedömts som ofredande, vilket innebär att hotet har ansetts som en straffbar kännbar fridskränkning.57 Det framstår enligt vår mening som väsentligt mer tydligt, förutsebart och konsekvent att hot om sådana handlingar omfattas av bestäm- melsen om olaga hot. Hot om andra allvarliga angrepp på någons frihet och frid kan i samma utsträckning som hot om olaga integritetsintrång skapa oro och obehag hos den utsatte. Med andra ord är det samma skydds- intresse som angrips. Det kan t.ex. gälla hot om att beröva någon friheten, hot om att bryta sig in i någons bostad eller hot om att trakassera någon. Enligt vår bedömning bör därför ett ändamålsenligt straffrätts- ligt skydd omfatta även hot om att utföra vissa andra brott mot enskildas privata sfär och frid, utöver det nya brottet olaga integritetsintrång. Vad vi avser är alltså hot om att utsätta någon för vissa brottsliga gärningar som innebär allvarliga angrepp på frihet och frid, utan att gärningarna innefattar hot om våld eller hot om att skada (och som därför redan omfattas av straffansvar). Som vi anför tidigare i detta avsnitt är skyddsintresset för bestämmelsen om olaga hot den enskildes trygghet till liv, hälsa och egendom.