sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — står , liksom stora delar av världen, inför en rad globala utmaningar. Vi har identifierat tre samhällsutmaningar som vi anser vara särskilt viktiga och där vi bedömer att kan göra skillnad också globalt. Dessa utmaningar utgör framtida hot men innebär också betydande möjligheter för innovativa entreprenörer. Nya af- färsmodeller krävs för att minska påfrestningarna på miljön men också för öka effektivitet och produktivitet inom t.ex. vård- och häl- sosektorena. I vilken utsträckning dessa hot kan vändas till fram- gångsrika affärskoncept beror till stora delar på den ekonomiska po- litikens utformning. Detta är komplexa utmaningar, som ingen enskild aktör eller bransch kan förväntas lösa. Osäkerheten och riskerna kring vilka lösningar som kan fungera är genuina och stora. bör fokusera på vissa strategiskt viktiga områden där svenskt entreprenörskap och innovation har förutsättning att påverka utvecklingen. öppnas en global marknad för de entreprenörer som lyckas bidra till att underlätta eller begränsa de påfrestningar som dessa samhällsut- maningar innebär. En av de faktorer som har störst påverkan på möjligheterna att hantera globala utmaningar är utvecklingen inom kommunikations- och digitaliseringsområdet. Detta skapar förutsättningar för effekti- visering och utveckling av nya digitala tjänster och affärsmodeller. Cirkulära system, delningsekonomi, big data, robotik, artificiell in- 88 Särskilt viktigt vore om crowd-funding för att resa kapital och emittera aktier kunde legali- seras och förenklas. Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation telligens och automatisering kan lägga grund för lösningar på en del av de samhällsutmaningar som definierats i detta kapitel. Det förut- sätter i sin tur att relevant kompetens finns att tillgå, någor som be- handlas i det följande kapitlet. 5Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation ”En investering i kunskap ger alltid den bästa räntan.” Som vi konstaterade i kapitel 1 är kunskapsuppbyggnad och kun- skapsförstärkning ett nödvändigt villkor för ett framgångsrikt och innovativt entreprenörskap som kan stärka det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft. Detta förutsätter i sin tur högkvalitativ utbildning och forskning Utan en avancerad kunskapsproduktion är det också svårt att attrahera utländska företags forskningsinveste- ringar, liksom att behålla och expandera inhemska FoU-enheter i svenskt näringsliv. måste prestera i paritet med jämförbara länder för att kunna attrahera talang, teknik och kapital. Kunskapssatsningar spelar en avgörande roll för att öka produkti- viteten och skapa förutsättningar för en långsiktig tillväxt. Mätt som andel av BNP har tillhört de ledande länderna när det gäller satsningar på forskning och utveckling (FoU). Likaså har toppat Innova- tion Union Scoreboard. Det är en ranking av innovationsmiljön i medlemsländerna. går det inte att blunda för att det finns stora orosmoln. Svensk skola har fallit dramatiskt i både och TIMMS mätning- arna, försämringen är trendmässig och har skett både i absoluta och relativa tal. Näringslivets FoU-satsningar har minskat och avståndet till andra nationer krymper. Dessutom ifrågasätts hur stor utväx- lingen är av de relativt stora svenska FoU-satsningarna. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation den del av företagens försäljning som består av nya innovationer, ex- port av medel- och högteknologiska produkter och export av kun- skapsintensiva tjänster ligger ungefär som EU-genomsnittet. Mot bakgrund av detta presenterar vi förslag som kan bidra till en internationellt fortsatt högkvalitativ vetenskaplig produktion, för- stärkta kontaktytor och en högre mobilitet mellan näringsliv, aka- demi och övrig offentlig sektor, ökad FoU i näringslivet, bättre kom- petensförsörjning samt hur statens roll ska utformas för att stimulera till innovation. I förlängningen förväntas detta bidra till ett mer kon- kurrenskraftigt näringsliv och en ökad specialisering i de högre seg- menten i förädlingsvärdekedjan. 5.2Svensk skola i en internationell jämförelse Skolan har en viktig funktion när det gäller kompetensförsörjning och entreprenörskap i . har oron för att inte hänger med i den globala utvecklingen ökat. Klarar inte skolan av att lösa sina problem kommer det att påverka kvaliteten på de studenter som går igenom högre utbildningsled och i slutändan också inverka på näringslivets konkurrenskraft. Oroande utveckling i PISA-undersökningen har halkat allt längre ner i rankingen i Program for International Student . I den se- naste så kallade PISA-undersökningen 20121, som mäter 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, hamnade under genomsnittet för inom samtliga områden. Inget annat land har haft en lika brant utförsbacke som . När det gällde digital problemlösning, som var nytt undersök- ning, så låg andelen högpresterande elever betydligt högre i exempel- vis än i Sverige.2 En ny undersökning genomfördes , men resultaten kommer inte att presenteras förrän . 2 Reitberger (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Fungerar inte skolan kommer inte heller mottagarkapaciteten för att ta till sig högre studier vara tillräcklig. Kvaliteten på grundutbild- ningen är likaså avgörande för elevernas framtida möjligheter att hävda sig på en allt mer konkurrensutsatt arbetsmarknad. Som be- lysts i flera studier är lärarnas kvalitet avgörande. Behovet av lärare med baskunskaper i framför allt matematik och programmering är betydligt större än tillgången. Kompetens för framtiden – räcker dagens satsningar? Den svenska självbilden om hög IT-mognad får sig en törn av resul- taten i Pisa-undersökningen 2012. Flera organisationer är tveksamma till hur väl det svenska utbildningssystemet svarar upp mot framtida behov, särskilt när det gäller digital kompetensförsörjning. Risken är dessutom stor att det nuvarande utbildningssystemet underskattar det framtida behovet.3 I flera länder har man introducerat kodning på skolschemat. I infördes det och från och med ingår programmering i kursplanerna för matematik i . I fattade regeringen och kommuner och lands- ting (SKL) en överenskommelse om främjande av digita- lisering och digital samverkan (Regeringssammanträde ). Som en del i arbetet etablerades ett nationellt forum för skolans digi- talisering som bl a lett till förslag på en nationell strategi för skolans digitalisering.4 Där konstaterades att digitaliseringen förändrar lärar- nas roll och ställer krav på ett strategiskt ledarskap, som ger lärarna förutsättningar att utveckla undervisningen. Vidare framgick att jämfört med andra länder har svenska skolor god tillgång till teknik, men den är ojämnt fördelad och användningen av digitala hjälpmedel i undervisningen är lägre än i andra nordiska länder. fick i uppdrag att föreslå två natio- nella IT-strategier i skolväsendet (U2015/04666/S). pre- senterade två rapporter5 riktade dels till förskolor och grundskola, dels till gymnasieskola och vuxenutbildning. I underla- get föreslås bl.a. en ny läroplan för , där programmering Digital utmaning (2016). 4 Förslag till Nationell strategi för skolans digitalisering, framtaget i samråd med nationellt forum för skolans digitalisering, . 5 (2016), Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation införs i ämnena matematik och teknik. deklarerade utbildningsminister och näringsminister att eleverna ska få rätt till minst i teknik.6 Denna utveckling är positiv, men många organisationer är tveksamma (t.ex. och Teknikföretagen) till hur lärarna ska klara den nya uppgiften och om omfattningen på satsningen är tillräcklig. Frågan är också hur dessa kan föras in i nuvarande skolplaner och hur mycket som kommer att ägnas programmering och systemkunnande.7 För att bemöta det skriande behovet av digital kompetens i sko- lan tog den sociale entreprenören initiativ till Kodcentrum. Det är ett ideellt initiativ som erbjuder barn och ungdomar gratis introduktion till programmering och digitalt ska- pande via fysiska mötesplatser, kodstugor (, , Skel- lefteå, , , , , och ) och ”barnhack”. Många entreprenörer har engagerat sig i verksamhe- ten, som leds av yrkesverksamma och studerande programmerare som är ideellt engagerade i föreningen. Detta är lovvärda initiativ men naturligtvis ingen långsiktig lösning på ett framtida kompetens- försörjningsproblem. Attityder till entreprenörskap och företagande grundläggs . För att engagera unga som saknar naturliga förebilder i sin närkrets är det viktigt att erbjuda satsningar för att öka intresset och kunska- pen om entreprenörskap och företagande. Även här har skolan en viktig uppgift och fördelade utifrån förord- ningen (2011:192) om Statsbidrag för entreprenörskap i skolan sam- manlagt till olika verksamheter. Exempel på satsningar i tidiga skeden är Framtidsfrön och Snille- blixtarna, som syftar till att inspirera barn redan i förskola och skola till nyfikenhet och kreativitet. Liknande initiativ har tidigare tagits genom satsningar på så kallade kommunala tek- 6 (2016). 7 (2016). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation nik- och entreprenörsskolor (KomTek), med inspiration från de kommunala musikskolorna och med stöd från bland annat EU och dåvarande och (). Merparten av satsning, 16 miljoner, gick till Ung Fö- retagsamhet (UF), en ideell utbildningsorganisation med syftet att tillsammans med skolan och ett engagerat näringsliv införa entrepre- nörskap i utbildningssystemet. UF riktar sig till både och gymnasiet, med ambitionen att ge barn och ungdomar möjlighet att träna och utveckla sin kreativitet, företagsamhet och sitt entre- prenörskap. UF har ett Alumni-nätverk bestående av före detta UF- företagare och erbjuder lärare och skolledare fortbildning, bedöm- ningsstöd, seminarier, möjligheter till stipendium, utbildningsmaterial, möjligheter till utbyte med andra länder, inspiration för lärare och elever m.m. Verksamheten finns över hela genom ett nationellt kansli och 24 regionala föreningar med ett 100-tal medarbetare, exem- pelvis pedagoger, inspiratörer, entreprenörer, kvalitets- och organi- sationskunniga personer. Organisationen stöds förutom av offent- liga medel, även av stiftelser och fonder samt det privata näringslivet. För studenter inom högre utbildning erbjuder flera lärosäten insatser för att öka intresset för entreprenörskap och företa- gande. Ett exempel är , där studenterna får möjlighet att arbeta med verkliga projekt och innovativa idéer. Ett annat är (), som är ett gemensamt initiativ från , uni- versitet, i , och (). Till detta kommer en rad andra initiativ på respektive lärosäte för att uppmuntra entreprenörskap. På många lärosäten finns även ett samarbete med utomstående organisation som t.ex. Syftet är att sporra studenternas intresse för entreprenörskap genom kostnadsfri vägledning, utbildning i affärs- utveckling8 och digitalt stöd. Fokus ligger på utveckling av entreprenörer, någon bedömning av idéer görs inte inom Drivhuset. Verksamheten har haft ett årligt bidrag på från , men finansieras huvudsakligen av lokala och regionala aktörer, bl.a. läro- säten, , kommuner och näringsliv, vilket påverkar de- 8 ben Dynehäll och (2014). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation ras omfattning och inriktning.9 Även många av de Innovationskon- tor som inrättades vid universitet och vissa högskolor i samband med de senaste forskningspropositionerna har vissa insatser för att öka entreprenörskapet bland studenter. Intresset för eget företagande bland unga är stort. Nästan sju av tio personer i gruppen 18 till kan tänka sig att bli företagare.10 Trots det har andelen unga entreprenörer, upp till , minskat trendmässigt sedan 201211, vilket tyder på ett fortsatt behov av insat- ser för att öka intresse och kunskap om entreprenörskap och företa- gande bland unga. Frågan är hur väl rustat det nuvarande utbildnings- systemet är för att fånga upp intresset hos den yngre generationen på ett sätt som gagnar samhället i stort. 5.3Svensk FoU i internationell jämförelse har historiskt haft en stark ställning inom såväl FoU som innovation. Men konstaterade i sin analys av svensk forskningspolitik att det behövdes nya insatser för att inte ska tappa sin position. Under har ägan- det blivit allt mer internationaliserat, tidigare svenska storföretag har både amerikanska, europeiska, kinesiska och indiska ägare. I för- längningen av förändrade ägandestrukturer förväntas forskningen i än högre utsträckning lokaliseras till de regioner och länder som har de bästa förutsättningarna för viss typ av forskning. Storföretagsberoendet är en bidragande orsak till mins- kade FoU-intensitet, definierat som FoU-kostnader som andel av BNP.12 låg FoU-intensitet på , vilket är en minskning från toppnoteringen 2001.13 satsningar på forskning och utveckling överstiger dock fortfarande både EU- och OECD-genomsnitten (figur 5.1). är stora FoU-satsningar ingen garanti för en uthålligt hög tillväxt. 9 genomför Drivhusen över cirka 2 000 rådgivningstillfällen, vilket resulterar till över 1 000 nya företag. Av dessa finns kvar . 10 (2012) . 11 GEM (2015). 12 Även om en viss ökning kunnat noteras (SCB (/sv_/Hitta-statistik/ Statistik-efter-amne/Utbildning-och-forskning/Forskning/Forskning-och-utveckling-i- ---oversikt-internationella-jamforelser-mm/8719/8726/Behallare-for-Press/408696/). 13 Notera att detta var ett exceptionellt år, delvis till följd av omfattande upphandling av ex- terna konsulter inom IT-sektorn under en högkonjunktur. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation såg sambandet mellan FoU-satningar i förhållande till BNP och BNP-tillväxt per capita till och med ut att vara negativt (figur 5.2).14 Det speglar sannolikt olika förutsättningar bland att omvandla forskning till samhällsnytta, dvs. för- utsättningar för innovation, nya och växande företag.15 Även som vetenskapsnation tycks ställning ha försäm- rats något. När fältnormerade citeringar används som indikator pla- cerar vi oss lägre än länder som , och men högre än t.ex. . Vad gäller artiklar som är bland de mest citerade i världen presterar vi sämre än , , , och men högre än Fin- land och . har svenska forskare en hög grad av inter- nationella forskningssamarbeten, medan samarbeten med mellan näringsliv och forskning vid universitet och högskolor och industri- forskningsinstitut är mer blandat när vi jämför oss med liknande län- der.16 För att även ska vara en attraktiv plats för forskning och innovation är det avgörande att förutsättningarna är i paritet med omvärldens. Goda generella villkor behöver kombine- ras med kreativa mötesplatser där såväl stora som små och nyetable- rade företag finns representerade, liksom en god tillgång till relevant kompetens. 14 Detta samband förändras inte om t.ex. FoU som skett relateras till tillväxt . Notera att det inte är ett kausalt samband och på mer disaggregerad nivå (t.ex. industri- nivå) finns ofta ett positivt samband mellan FoU och olika tillväxtmått. 15 En annan komplicerande faktor är de ofta långa tidsintervallen mellan investeringar och effekter av forskning. 16 Se /rattsdokument/proposition/2016/09/prop.-2016171/ Se också Öquist och (2012). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Figur 5.1 Privata och offentliga satsningar på FoU som andel av BNP 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Källa: Science, Technology and R&D Database, . Inkluderar vissa schablonbase- rade pålagor på personalkostnader, som varierar med konjunktur. Figur 5.2 Sambandet mellan årlig BNP-tillväxt och FoU-satsningar i 33 , 2001-2009 (procent) Tillväxt BNP/capita FoU-utgifter som andel av BNP Källa: Braunerhjelm (2012). Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.3.1Näringslivets FoU-investeringar i minskar Den största delen av den FoU som sker i finansieras och ut- förs av privata företag, av total FoU. Näringsli- vets satsningar på FoU ligger dessutom på en betydligt högre nivå än i de flesta andra länder. Historiskt avspeglar detta starka storföretag inom tekniskt och forskningsmässigt avancerad industri, en god kompetensförsörjning från svenska lärosäten och flera starka forsk- nings- och klustermiljöer. finns det oroande tendenser. Företag som , Mobile och har dragit ned sin forskning i Sverige.17 Statistik från visar också att de privata FoU-investeringarna sjunkit som andel av BNP under en tioårspe- riod. Enligt SCB har företagens satsningar på FoU som andel av BNP minskat sedan 2009.18 har de offentliga satsningarna visserligen ökat något, men de privata forskningsinves- teringarna är av naturliga skäl mer direkt riktade mot kommersialise- ring och tillämpning i näringslivet. Utvecklingen av de privata investeringarna i FoU bestäms till stor del av besluten i ett fåtal storföretag. I m.fl. (2012) visas att FoU-satsningarna domineras av större företag, där de 30 största företagen dominerar med en andel på . Dessa företag verkar ofta i ett antal olika länder och kan fritt välja var de lokaliserar sin forskning och utveckling. En avgörande fråga är om är ett tillräckligt attraktivt land för dessa företags framtida FoU-satsningar. Även om de privata investeringarna är stora kan minskningen tyda på att håller på att förlora sin attrak- tionskraft vad gäller FoU-verksamhet (figur 5.3). 17 har aviserat ytterligare nerdragningar men det är oklart hur det slår mot FoU-delarna (se . 18 finns det uppgifter på att utvecklingen kan vara på väg att vända. Enligt prelimi- när statistik från ökade företagens satsningar på FoU med . Det bör dock noteras att uppgifterna är osäkra och kan komma att revideras. Källa: /sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Utbildning-och-forskning/ Forskning/Forskning-och-utveckling-i-Sverige---oversikt-internationella- jamforelser-mm/8719/8726/Behallare-for-Press/408696/ Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation Figur 5.3 Företagens utgifter för FoU som andel av BNP Källa: Science, Technology and R&D Database, . I vilken utsträckning nedgången speglar att nya FoU-satsningar för- läggs till andra länder är föremål för diskussion. I Tillväxtanalys (2014) är slutsatsen att forskningen inte flyttar från . I denna studie följs svenskägda storföretag och där konstateras att den svenska andelen av deras utgifter för FoU legat relativt . I motsats till denna bild visar (Görnerup 2015) på en minskning av Sveri- ges andel av storföretagens FoU-utgifter, från un- der . Det finns flera förklaringar till att resultaten skiljer sig åt. För det första är det inte samma storföretag som undersökts. En svaghet i Tillväxtanalys studie är att endast svenskägda företag undersöks och en betydande del av den FoU som bedrivs i utförs och finansieras av utlandsägda företag. Urvalet innebär bland annat att avveckling av forskningen i inte syns i sta- tistiken. bör det poängteras att även Svenskt Näringslivs undersökning är osäker, eftersom de endast har uppgifter från fem företag. En ytterligare orsak till att undersökningarna skiljer sig åt är SOU 2016:72 Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation att FoU-utgifterna inte alltid redovisas i rätt land. I Tillväxtanalys (2015) konstateras att vissa koncerner redovisat årsverken19 för FoU i länder där de inte haft några utgifter för forskning och utveckling. Det kan i många fall vara lättare att få fram fördelningen av årsver- ken inom koncernerna. När detta mått används sammanfaller också statistiken från Tillväxtanalys och undersökningen från Svenskt Nä- ringsliv betydligt bättre (figur 5.4). Bland de företag som Tillväxt- analys undersöker har andelen årsverken inom FoU som utförs i sjunkit från , vilket får anses vara ett förhållandevis dramatiskt fall. Motsvarande andel bland de företag som undersöker har minskat från . Figur 5.4 Andel av koncernernas årsverken inom FoU som utförs i 2003 2005 2007 2009 2011 2013 Källa: Tillväxtanalys (2015) och Görnerup (2015). En förklaring är att många större företag lagt ut en stor andel av sin forskning, ofta till utländska företag inom den egna koncernen. Mel- lan 2003 och ökade företagens utgifter för utlagd FoU. Under finanskrisen –2009 sjönk utgifterna för att åter öka – 2013. Av totalt 85,9 miljarder i privata FoU-utgifter uppgick 19 Ett årsverke inom FoU motsvarar en arbetsinsats för en heltidsanställd person som ägnar hela sin tid åt forskning och utveckling. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation kontrakterad FoU till 31,8 miljarder, varav merparten gick till utlan- det. ökade utgifterna för FoU mer bland tjänstepro- ducerande företag, inklusive fristående konsulter och kunskapsbase- rade företag, än för varuproducerande.20 Huruvida attraktionskraft för att locka nya FoU-inves- teringar försvagats kan diskuteras. Det bör icke desto mindre vara en politiskt högprioriterad uppgift att bidra till att fler ny- och expan- sionsinvesteringar i FoU förläggs till . Lokaliseringsbesluten beror på flera olika faktorer. En av dessa är tillgång till dynamiska och innovativa miljöer med internationellt högkvalitativ forskning och kompetensförsörjning.21 En annan är kostnaderna (givet en viss kvalitetsnivå). Forskarlönerna, liksom beskattningen av dessa, varie- rar från land till land. Dessutom erbjuder vissa länder och regioner kraftiga subventioner till de företag som väljer att etablera sina FoU- satsningar där. Även andra faktorer påverkar lokaliseringen av särskilt utveck- lingsdelen inom FoU. Ofta är dessa satsningar inriktade på lokala marknader, särskilt i nya och växande ekonomier. som är en relativt liten marknad för globala företag har i just detta perspektiv ingen naturlig konkurrensfördel. Slutsatsen är att fortfarande ligger väl till när det gäller företagens satsningar på FoU men att det finns en nedåtgående trend, särskilt när vi tittar på andel av koncernernas FoU-årsverken som sker i . Vi saknar dock underlag avseende omfattningen på forskningsverksamheten hos konsulter och underleverantörer. Ur ett tillväxt- och välståndsperspektiv är det viktigt att behåller sin position i toppen. De utvecklingsenheter som lokaliseras i närheten av stora marknader är det svårt för att konkurrera om. Däremot är det nödvändigt att kostnaderna för FoU på margi- nalen inte är högre än i andra länder och att våra lärosäten håller en internationell toppnivå inom flera olika forskningsområden. (2012) lyfter fram vikten av att FoU-satsningarna ökar i mindre fö- retag. Bland annat pekar på möjligheterna med skatterabat- ter för små och medelstora företag. 20 SCB (2013). 21 och (2010) visar att just inom teknologi- och kunskapsintensiva branscher är klusterbildningar vanligt och universiteten spelar ofta en avgörande roll. Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation 5.3.2Leder svensk FoU till innovation? Om forskningen ska omsättas till innovationer förutsätter det goda kontaktytor mellan såväl universitet/högskolor och näringslivet som med offentlig sektor. Samt att det finns förutsättningar för sprid- ningsmekanismer mellan företag som t,ex. arbetskraftsrörlighet (se kapitel 2). har toppat EU:s innovationsranking och gör så även 2015 som framgår av figur 5.5 (2015). Det är positivt men gräver man något djupare i statistiken finns tecken på att som nation inte får tillräcklig utväxling på de omfattande FoU-satsningar som görs. Källa: (2015). Innovationsrankingen baseras på en rad underliggande variabler, både på input- och output-sidan. Bland de förstnämnda märks sär- skilt offentlig finansierad FoU och bland de senare kan noteras ex- port av kunskapsintensiva tjänster och intäkter från omvärlden för Kunskapsuppbyggnad, entreprenörskap och innovation licenser och patent. Mer exakt består innova- tionsindex av åtta delområden (som i sin tur är sammansatta av en rad olika variabler) varav ekonomiska effekter är ett. Inom övriga sju delområden ligger över EU-genomsnittet (100), men just när det gäller ekonomiska effekter ligger vi under (tabell 5.1).