sou · H4B381d6 · 2016-11-25 00:00:00 — Förslaget i avsnitt 8.4.1 om hur normal- och förbehållsbelopp inom löneutmätningsförfarandet ska beräknas kan komma att påverka statens intäkter i negativ riktning. Denna minskning är dock nödvändig för att framför allt barnfamiljer som står under löneutmätning inte ska behöva leva på ekonomiska nivåer som understiger det som i vårt samhälle anses vara en skälig levnadsnivå. Ut- redningens syn på de ekonomiska konsekvenserna av detta förslag utvecklas i avsnitt 8.4.1 och 16.12.1. 16.3.4Förslagen medför vissa engångsvisa införandekostnader för Engångsvisa införandekostnader är inte annat än förväntade i samband med en övergripande översyn av ett så stort och omfattande regelverk som utsökningsbalken. Dessa kostnader måste vägas mot de positiva effekterna i form av ett effektivare och mer rättssäkert utsökningsförfarande, vilket i sig har positiva samhällsekonomiska effekter på många områden. När det gäller kostnader för nyanskaffning av anläggningstillgångar, exempelvis nytt it-stöd, kan myndigheter få låna pengar till dessa (jfr prop. 2014/15:145 s. 55 där engångskostnader avseende it-utveckling på sammanlagt fördelades ). Sådana kostnader kan således spridas i stället för att samtliga kostnader ska finansieras inledningsvis i samband med regelförändringarna. har bedömt att engångsvisa införandekostnader kommer att uppkomma inom tre olika områden, nämligen uppdatering av intern och extern information, utbildningsinsatser och för utveckling av myndighetens it-stöd. bedömningar redovisas nedan och i samma stycken redovisar vi utredningens syn på dessa uppskattningar och redovisade kostnader. Uppdatering av intern och extern information har angett att utredningens förslag kommer att påverka i stort sett alla interna och externa webbsidor, handböcker samt styrande dokument och att blanketter m.m. måste ses över. måste också revidera eller ta fram nytt informationsmaterial till parterna i utsökningsförfarandet. har uppskattat att cirka 250 blanketter berörs av förslagen. har påtalat att förändringarna förväntas medföra så stora behov av uppdateringar och anpassningar att dessa inte kan hanteras inom det löpande förvaltningsarbetet. skattat att de sammantagna kostnaderna för detta kommer att uppgå till mellan 1,9 och . Utredningen är av en annan uppfattning än . En del av webbsidor, handböcker, styrande dokument, blanketter och information måste uppdateras löpande för att t.ex. ange rätt årtal, anpassas till en ny normalbeloppsberäkning samt justeras med anledning av andra författningsändringar. Det är därför utredningens bedömning att arbete med att uppdatera intern och extern information bör kunna hanteras inom ramen för det löpande förvaltningsarbetet och nuvarande anslagstilldelning. Utredningens förslag kommer att påverka hela organisation, men påverkansgraden varierar givetvis mellan olika verksamhetsgrenar. Den verksamhet som kommer att påverkas mest är verkställigheten. Det är också inom denna organisationsgren som bedömer att behovet av utbildning kommer bli störst. Inom verkställighetsgren arbetar knappt 1 200 personer. har bedömt att det kommer att krävas en utbildning som varar för samtliga personer som arbetar inom verkställighetsgrenen för att de ska kunna tillgodogöra sig de lämnade förslagen. Vidare har bedömt att övriga anställda kommer behöva övergripande utbildning för att kunna hantera och besvara frågor från allmänheten. Enligt är det drygt 800 anställda som har behov av en kortare utbildning om uppskattningsvis . har uppskattat den sammanlagda kostnaden för att ta fram och genomföra utbildningsinsatsen till . Även om en del av utredningens förslag innebär en ändring av gällande ordning är det utredningens uppfattning att förslagen inte är så komplicerade att utbildningsbehovet är så stort som menar. Som en jämförelse kan nämnas att domstolar och åklagarmyndigheter inom ramen för sin ordinarie verksamhet och utan extra ekonomisk kompensation, kompetensutvecklar den egna personalen så att den på ett rättssäkert och effektivt sätt kan hantera ny lagstiftning. Även utbildning till följd av författningsändringar av relativt genomgripande karaktär hanteras av dessa myndigheter inom befintliga anslagsramar. Utredningen anser därför att det behov av utbildning som våra förslag medför kan hanteras inom ramen för nuvarande anslagstilldelning. it-enhet har uppskattat och beräknat de it-utvecklingsbehov och kostnader som utredningens förslag kan antas medföra. beräkningar av kostnader för utveckling av it-stöd redovisas i detalj i bilaga 19. Enligt itenheten är det främst följande sex bedömningar och förslag som föranleder behov av utveckling och förändring av it-stödet. •Förslaget att ska kunna medverka till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser (se avsnitt 5.3.1 och 16.9.1). •Förslaget som innebär att praxis att avvakta med verkställighetsåtgärder vid prövning av en invändning mot verkställighet lagfästs (se avsnitt 4.3.18 och 16.8.1). •Förslaget om hur normal- och förbehållsbeloppet för personer som står under löneutmätning ska beräknas (se avsnitt 8.4.1 och 16.12.1). •Förslaget att schablonbeneficie bara ska lämnas i uppenbara fall (se avsnitt 7.3.4 och 16.11.3). •Bedömningen att tydligare ska redovisa sina motiv för ställningstaganden i utredningsrapporter (se avsnitt 6.4.5 och 16.10.3). •Förslag som innebär att vissa begrepp utmönstras från utsökningsbalken och att nya begrepp införs (avsnitt 4.3.1, 4.3.2, 16.8.1 och 16.8.2). har uppskattat det totala antalet arbetstimmar för att utveckla it-stödet med anledning av dessa förslag samt ytterligare 2 500–för verksam- En schablon om har använts för att beräkna arbetskostnaden. Den totala kostnaden har uppskattats till cirka 57–. I denna kostnad ingår inte utvecklingskostnader för ett webbaserat informationsverktyg enligt våra överväganden i avsnitt 4.3.21. Inte heller har eventuella kostnader som kan komma att krävas för att anpassa it-stödet med anledning av våra överväganden i avsnitt 6.4.4 om ett ökat informationsutbyte mellan och andra myndigheter tagits med i beräkningen. Utredningen anser att uppskattningar i vissa fall grundar sig på felaktiga analyser av utredningens förslag samt att de redovisade behoven av antal arbetstimmar för att genomföra vissa förändringar av it-stödet är alltför tilltagna. Vi redovisar några av våra synpunkter på i bilaga 19 uppskattade it-kostnader nedan. Vi föreslår inte att det ska införas några formkrav för hur parter ska kallas till ett sammanträde för att uppnå frivilliga överenskommelser. bör kunna kalla såväl muntligen som skriftligen, vilket även innefattar kallelse i elektronisk form. Det är vidare vår bedömning att det inte behöver införas någon reglering om formkrav för protokoll eller beslut. Vi menar att tid och plats för sammanträde och resultatet av sammanträdet lämpligen kan dokumenteras genom en handläggarnotering i målet (se avsnitt 5.3.1). Det kan därför diskuteras om det är nödvändigt att inrätta särskilda it-funktioner och att det ska tas fram särskilda blanketter för detta ändamål. Vårt förslag om att ska avvakta med verkställighetsåtgärder vid prövning av en invändning mot verkställighet innebär inte att vi inför något nytt i utsökningsförfarandet, utan vi lagfäster endast den praxis som tillämpas vid (se avsnitt 4.3.18). Vi kan därför inte hålla med om att detta förslag innebär att it-stödet måste justeras. Enligt förslagen om löneutmätning och om hur normal- och förbehållsbelopp ska beräknas för personer som står under löneutmätning ska omräkningar, precis som , göras . En skillnad, som innebär en årlig besparing för om , är att inte ska ändra ett beslut om utmätning av lön om resultatet av ändringen är obetydlig (se avsnitt 8.4.2). För barn behålls kalenderåret som brytpunkt, vilket innebär att omräkning med anledning av att ett barn bytt ålderskategori, ska göras som den årliga maskinella omräkningen. Skillnaden jämfört med är att det tillkommer två ålderskategorier för barn. Enligt bedömningar behöver den it-funktion som behövs för att hantera bevakning och registrering av delgivning tas bort. Att ta bort denna funktion kräver enligt uppskattningar motsvarande för en person. Vi håller givetvis med om att it-stödet måste anpassas till de nya förslagen men anser att uppskattning av det totala antalet arbetstimmar för detta framstår som alltför väl tilltagen. I avsnitt 7.3.4 redovisar vi vår syn på när gäldenärer ska kunna få schablonbeneficium. Eftersom vi anser att schablonbeneficie bara ska tillämpas när det är uppenbart att gäldenären har ett behov av beneficium och eftersom vi anser att det generellt sett inte är uppenbart att gäldenärer som får utbetalningar av t.ex. ROT- och RUT- ersättningar samt EU-stöd behöver pengarna för sitt uppehälle bör schablonbeneficie inte lämnas när utmätning sker av sådana utbetalningar. Vi tar däremot inte ställning till om schablonbeneficie ska kunna lämnas i samband med andra utmätningar som görs maskinellt. Utredningen ifrågasätter därför varför den funktion som möjliggör beräkning och hänsynstagande till maskinella schablonbeneficie måste tas bort. Även om it-funktionen måste justeras något ifrågasätter utredningen uppskattade tidsåtgång för att göra denna justering. Vår bedömning i avsnitt 6.4.5 att tydligare ska redovisa sina motiv för ställningstaganden i utredningsrapporter kräver enligt omfattande arbetsinsatser för att justera it-stödet. Utredningen ifrågasätter det rimliga i tidsuppskattningen. Detsamma gäller för uppskattade tidsåtgång för att justera it-stödet med anledning av våra förslag som innebär att vissa begrepp utmönstras från utsökningsbalken och att nya införs. Sammantaget anser utredningen att varken behoven eller kostnadsuppskattningarna som gjorts av i denna del framstår som rimliga eller realistiska. Dessutom torde vissa behov av it-utveckling kunna samordnas med den inom Kronofogdemyndig- heten pågående digitala utvecklingen som innebär att byter ut sitt stordatorsystem1. 16.3.5Förslag som förväntas medföra minskade årsvisa kostnader för Grundat på de bedömningar vi gjort i de avsnitt där vi behandlar respektive delfråga har uppskattat att våra förslag kommer att leda till minskade årsvisa kostnader för med sammanlagt cirka 7,6–9,. De minskade kostnaderna fördelar sig enligt tabell 16.1. Dessa förslag redovisas i avsnitt 4.3.2, 8.4.2, 9.4.1, 9.4.2 och 12.3.3. Vi anser att även andra förslag, som inte tagits med i beräkningar, kommer att leda till resurs- och effektivitetsvinster samt minskade årsvisa kostnader. Det har dock varit svårt att göra några konkreta beräkningar eller uppskattningar av dessa resursbesparingar. Som exempel kan nämnas att förslaget som innebär en effektivare ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut (avsnitt 4.3.2), i tillägg till den resursbesparing som redovisats i tabell 16.1, även kan leda till resurs- och effektivitetsvinster i samband med att mål registreras hos och när det ska bedömas hur målet ska handläggas. Andra förslag som kommer leda till minskade årsvisa kostnader för är vårt förslag att ska kunna medverka till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser (avsnitt 5.3.1) och förslagen om effektivare hantering av avhysningsgods (avsnitt 10.4.5). Om parterna i ett tidigt skede av förfarandet uppnår en frivillig överenskommelse kommer kostnader för att förbereda och genomföra olika verkställighetsåtgärder, exempelvis avhysningar och tvångsvisa försäljningar, att minska. Att inte lika mycket egendom kommer behöva magasineras som kommer leda till minskade årsvisa kostnader för magasinering. Ett annat förslag som förväntas leda till minskade årsvisa kostnader är förslaget som innebär att ska 1 Se årsredovisning för . kunna använda sig av förenklad delgivning utomlands (avsnitt 12.3.3). Eftersom färre handlingar kommer behöva delges genom rekommenderade försändelser med mottagningsbevis eller särskild blankett för erkännande kommer årliga kostnader för internationella delgivningar att minska. Tabell 16.1 beräkning av minskade årsvisa kostnader Miljoner kronor (mnkr) Verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut 2,6–2, Ingen omprövning av löneutmätningsbeslut när ändringen Ett modernt budgivningsförfarande för fast egendom m.m. som säljs på offentlig auktion 1,8–2, Bostadsrätter ska kunna säljas under hand av fastighetsmäklare 0,8–1, Vissa beslut ska inte delges arbetsgivare 1,4–1, Summa minskade årsvisa kostnader 7,6–9, 16.3.6Förslag som förväntas medföra ökade årsvisa kostnader för har uppskattat att fem av våra förslag sammantaget kan antas medföra en ökad årsvis kostnad för myndigheten om 9,01–14,. Kostnaderna fördelar sig enligt tabell 16.2. De olika förslagen redovisas i avsnitt 5.3.1, 6.4.5, 7.3.4 och 9.4.1. Tabell 16.2 beräkning av ökade årsvisa kostnader Miljoner kronor (mnkr) till att parterna uppnår frivilliga överenskommelser2 1,4–1, 6,1–9, Schablonbeneficie endast i uppenbara fall3 0,96–2, Ett modernt budgivningsförfarande för fast egendom m.m. som säljs på offentlig auktion 0,55–0, Summa ökade årsvisa kostnader 9,01–14, 16.3.7Förslagens konsekvenser för domstolar Enligt utsökningsbalken prövar tingsrätter överklagade utmätningsbeslut. Särskilt några av våra förslag kan, i vart fall i ett inledande skede, komma att leda till en något ökad överklagandefrekvens vilket således leder till en ökning av antalet ärenden vid domstolarna. Som exempel kan nämnas förslagen att lagfästa principen om barnets bästa och proportionalitetsprincipen och den nya ordningen för beräkning av normal- och förbehållsbelopp vid löneutmätning. Våra förslag som innebär att utsökningsförfarandet blir mer transparent kan också i sig leda till en något ökad överklagandefrekvens. Förslaget i avsnitt 4.3.3 att privaträttsliga handlingar inte ska vara direkt verkställbara kommer att leda till ett ökat antal ansökningar om betalningsförelägganden hos och kan i någon mån komma att beröra domstolarna. kom det in 300 ansökningar om verkställighet där en handling upprättad av ett privaträttsligt subjekt låg till grund för ansökan. På grund av det ringa antalet ärenden förväntas förslaget inte få någon avsevärd påverkan på den summariska processen och domstolarna. Andelen överklaganden av förvaltningsmyndigheters beslut till de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms inte påverkas av vårt 2Utredningen är av en annan uppfattning än (se avsnitt 16.9.1). 3Utredningen är av en annan uppfattning än (se avsnitt 16.11.3). förslag i avsnitt 4.3.2 om en effektivare ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut. Tydligare och enklare regler samt förslagen i avsnitt 5.3.1 och 5.3.2 att ska kunna medverka till frivilliga överenskommelser och att får en lagfäst skyldighet att processleda parterna kommer sannolikt att leda till en minskad överklagandefrekvens till de allmänna domstolarna. Någon annan påverkan förväntas förslagen inte medföra för domstolar. Sammantaget bedöms förslagen inte ha någon påverkan på domstolsväsendets kostnader. kommer att påverkas av utredningens förslag, både i egenskap av borgenärsföreträdare för staten och i egenskap av myndighet. Förslagen som innebär att centrala begrepp inom utsökningsbalken byts ut och moderniseras kommer innebära att behöver uppdatera såväl extern som intern information. Även andra av utredningens förslag medför att interna och externa information behöver uppdateras. har gjort bedömningen att dessa kostnader kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Förslaget att inte längre ska företräda staten när överklaganden avser förrättningskostnaderna kommer att leda till en något minskad arbetsbelastning för myndigheten. Eftersom myndigheten endast handlägger att fåtal sådana ärenden bedöms resursbesparing bli försumbar. 16.3.9Förslagens konsekvenser för övriga förvaltningsmyndigheter och kommuner Våra förslag som innebär regelförenkling och förslaget i avsnitt 4.3.2 om en effektivare ordning för verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut kommer effektivisera förvaltningsmyndigheters och kommuners arbete med att driva in vissa offentligrättsliga avgifter. Ett bättre indrivningsresultat resulterar i bättre kostnadstäckning av avgiftsfinansierad verksamhet. Vi föreslår inte att kommunernas budget- och skuldrådgivare ska få några nya eller utökade arbetsuppgifter. I och med att vi föreslår ändrade regler som påverkar gäldenärer kan det dock antas att budget- och skuldrådgivarnas upplysnings- och rådgivningsverksamhet kan komma att påverkas i ett inledande skede. Dessa ökade arbetsuppgifter bedöms dock kunna hanteras inom ramen för ordinarie verksamhet och befintliga resurser. Som vi redovisar i avsnitt 16.9.1 kan vårt förslag att ska kunna bidra till att parterna i utsökningsförfarandet träffar frivilliga överenskommelser leda till att färre avhysningar kommer att behöva verkställas och att färre bostäder kommer behöva säljas genom försorg. Detta kommer innebära minskade kostnader för kommunerna att tillhandahålla alternativa jourboenden. För att uppskatta de ekonomiska konsekvenserna för kommuner i form av minskade kostnader har vi använt oss av kostnader för boendelösningar till personer utanför den ordinarie bostadsmarknaden (2015:31). Mot bakgrund beräkningarna som görs i den rapporten kan det uppskattas att för varje person kommunen inte behöver anordna alternativt boende, när en avhysningssituation kunnat undvikas, minskar kommunens kostnader med mellan och per dygn4. Förslagen förväntas inte medföra några ökade kostnader för förvaltningsmyndigheter eller kommuner. För förvaltningsmyndigheter och kommuner som är arbetsgivare till personer som står under löneutmätning förekommer visst admi- 4 I rapporten beräknas och analyseras kommunernas kostnader för den sekundära bostadsmarknaden och kommunernas kostnader för personer som inte har en egen bostad. Tre olika hemlöshetssituationer analyserats. Hemlöshetssituation 1 avser personer som är akut hemlösa. Dessa är hänvisade till akutboende, härbärge, jourboende eller är s.k. uteliggare. Kostnaden för boendelösningar för denna grupp har uppskattats till . Hemlöshetssituation 2 avser personer som är intagna på någon typ av institutionsboende och som inte har något eget boende ordnat före utskrivning. Den genomsnittliga kostnaden i riket är för denna grupp. Personer i hemlöshetssituation 3 bor i en långsiktig boendelösning som kommunen har ordnat eftersom de inte får tillgång till någon bostad på den ordinarie bostadsmarknaden. Boendelösningar är ofta ett hyresavtal där boendet är förenat med tillsyn eller särskilda villkor och regler. Kommunernas kostnader för detta slags boende har uppskattats till . Kommunernas slutliga kostnad beror på om de boende kan betala hela eller delar av kostnaden. Om den boende har en löneinkomst och betalar hela kostnaden består kommunens kostnad endast av administrations- och tillsynskostnader. I vissa fall betalas boendekostnaden av försörjningsstödet. Vi bedömer att det främst är personer i hemlöshetssituation 1 men även i hemlöshetssituation 3 som riskerar att avhysas av . Löneutmätningsbeslut ska tas emot och administreras, delgivningskvitto ska returneras och inbetalningar ska göras till . Eventuella anståndsbeslut som innebär att avdrag på lönen inte ska göras måste bevakas. Vårt förslag innebär bl.a. att det införs två ytterligare ålderskategorier för barn som ska beaktas för att bestämma normalbelopp. De ändrade ålderskategorierna inträffar dock inte för en och samma gäldenär och det är fråga om förhållandevis långa tidsintervall. räknar om löneutmätningsbesluten om särskilda kostnader uppkommer och arbetsgivare måste förhålla sig till dessa omräkningar. Förslaget i avsnitt 8.4.2 att inte ska ändra ett beslut om utmätning av lön om resultatet av ändringen är obetydlig för sökanden och svaranden, t.ex. om normalbeloppet bara ändras med några kronor från till ett annat och det inte ska göras några andra ändringar av betydelse kommer att innebära minskat administrativt arbete för myndigheter och kommuner i egenskap av arbetsgivare. skickar cirka 40 000 ändringsbeslut till och . Dessa myndigheter kommer således att göra effektivitetsvinster eftersom färre ändringbeslut kommer behöva hanteras. 16.3.10 Finansiering av förslagen Som framkommit ovan kommer en del av våra förslag att leda till ett bättre indrivningsresultat och minskade samhällsekonomiska kostnader för ekonomiskt utanförskap. Detta gynnar såväl det allmänna som det privata borgenärskollektivet. Vi har avstått från att uppskatta med hur stora belopp indrivningsresultatet kan komma att öka och med hur mycket de samhällsekonomiska kostnaderna för ekonomiskt utanförskap kan komma att minska. Det är dock vår bedömning att det ökade indrivningsresultatet och minskade samhällskostnaderna kommer att överstiga och kompensera de minskade intäkterna till staten. har uppskattat att våra förslag innebär att myndighetens årsvisa kostnader kommer att öka med samanlagt 9,01–14,och att de årsvisa kostnaderna kommer att minska med sammanlagt 7,6–9,(se tabell 16.1 Som framgår i avsnitt 16.9.1 ifrågasätter vi uppskattning att myndighetens personalkostnad för medverkan till frivilliga överenskommelser kommer att öka med 1,4 till . Det är vår bedömning att det förslaget, i vart fall , kommer leda till minskade årsvisa personalkostnader för . Vidare har utredningen lämnat andra förslag, som inte tagits med i beräkningar, som förväntas leda till minskade årsvisa kostnader och resurs- och effektivitetsvinster (vi redovisar några exempel i avsnitt 16.3.5). Om även dessa resursbesparingar beaktas är våra förslag kostnadsneutrala när det gäller de uppskattade ökade årsvisa kostnaderna i förhållande till de uppskattade minskade årsvisa kostnaderna. Som vi redovisat i avsnitt 16.3.4 kan låna pengar till de engångsvisa införandekostnaderna avseende nytt it-stöd. Dessa kostnader, eventuellt med undantag för någon startkostnad som kan komma att belasta , kan således spridas i stället för att de ska finansieras i samband med regelförändringarna. Som framgått av avsnitt 16.3.4 anser vi att det kan finnas anledning för att på nytt se över myndighetens bedömningar och uppskattade kostnader i denna del. De engångsvisa införandekostnader avseende behov av nytt itstöd som kan uppkomma med anledning av utvecklandet av ett webbaserat informationsverktyg och för att möjliggöra ett elektroniskt informationsutbyte med utvalda myndigheter (för dessa två förslag finns det inte någon kostnadsuppskattning) torde också kunna finansieras genom att får låna pengar. Vår bedömning: För företag som är borgenärer kommer våra förslag som leder till ett ökat indrivningsresultat att innebära ett större ekonomiskt utfall. kan förslaget om hur normal- och förbehållsbeloppen vid löneutmätning ska beräknas innebära att det kan komma att ta för företag att få full betalning av fordran alternativt mindre eller ingen betalning. För företag som är arbetsgivare till personer som står under löneutmätning kommer förslagen innebära vissa administrativa lättnader. Våra förslag bedöms ha vissa positiva effekter för små företag. Kreditgivningen kommer att påverkas högst marginellt eller Förslagen förväntas inte påverka företags konkurrensförhållanden. Företag kommer att påverkas av våra förslag, såväl i egenskap som borgenärer, gäldenärer och som arbetsgivare till personer som står under löneutmätning. Våra förslag kommer att påverka företag i alla branscher och såväl stora som små företag. För företag som är borgenärer kommer våra förslag som leder till ett ökat indrivningsresultat att innebära ett större ekonomiskt utfall. Det förslag som vi bedömer kan komma att ha en direkt påverkan på företag är förslagen om löneutmätning. Förslaget i avsnitt 8.4.1 om hur normal- och förbehållsbeloppen för personer som står under löneutmätning ska beräknas kommer att påverka företag som är borgenärer, i första hand på så sätt att det kan komma att ta innan deras fordran blir fullt betald.