sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — och universitets- och hög- skoleförbund driver tillsammans ett rektorsprogram med syfte att bl.a. bidra till att utveckla rektorers ledarskap. anordnar också det s.k. Högre ledarprogrammet för ledare på nivån under rektor. Deltagarna föreslås av rektorn och programmet syftar enligt universitets- och högskoleförbundets beskrivning till att bl.a. leda till fördjupade kontakter mellan svenska lärosäten, en djupare förståelse för sektorns villkor och styrning och en fördjupad självinsikt om ledar- skapets utmaningar. Ledarskapsutbildningar och andra projekt inom högskolan med syfte att underlätta ledarskap utgör ett stöd för personer som står inför ett val att bli ledare men även för personer som redan har ett sådant uppdrag och vill utvecklas i sitt ledarskap. Dessa utbild- ningar har således både ett rekryterande och ett kvalitetsutveck- lande syfte. Mot den bakgrunden är det viktigt att utbildningarna utformas på ett relevant och ändamålsenligt sätt såväl på nationell nivå som på lärosätesnivå och att de har en tillräcklig omfattning för att kunna tillgodose behov av utbildning. Rekrytering till ledningsuppgifter och vilket stöd som ledare erbjuds på ett lärosäte är frågor som lärosätena råder över och som många arbetar aktivt med. Det är därför sannolikt att det finns många lyckade exempel på hur man rekryterar rätt kompetens på olika nivåer inklusive hur personerna ges de bästa förutsättningarna för uppgiften. Självfallet kan och bör detta arbete se olika ut beroende på vilken befattning och vilket lärosäte som avses. Det saknas dock en samlad kunskap om hur dessa frågor hanteras i den svenska högskolan. En kartläggning och analys av detta kan bidra till lärosätenas eget arbete med rekrytering, utbildning och annat stöd för ledningsuppgifter. Det kan också internationellt finnas goda erfarenheter att lära av. Vidare kan det finnas behov av natio- nella insatser, t.ex. i form av vägledande principer inom området. •kartlägga och analysera lärosätenas arbete med rekrytering till och utbildning och annat stöd för ledningsuppgifter samt lyfta fram goda exempel, •genomföra en internationell utblick över rekrytering till och utbildning för ledningsuppgifter samt lyfta fram goda exempel från olika länder, •undersöka om det finns behov av förändrade centrala statliga insatser för att stärka rekrytering till och utbildning och stöd för ledningsuppgifter i högskolan och i förekommande fall lämna förslag till hur sådana insatser, t.ex. i form av vägledande principer, kan utformas, •överväga om det finns behov av förändringar i det stöd som rektorer erbjuds och i förekommande fall lämna förslag till hur stödet kan utformas, och •överväga om det finns behov av särskilda insatser för att öka rekryteringen av kvinnor till ledningsuppgifter och i förekom- mande fall lämna förslag till hur sådana insatser kan utformas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredarens uppdrag ska bedrivas utåtriktat och i kontakt med läro- säten och andra berörda myndigheter och organisationer. Utreda- ren ska hämta in synpunkter från universitets- och hög- skoleförbund, och före- nade studentkårer. När det gäller de internationella jämförelserna ska utredaren hämta in information från Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser. I fråga om utbildningar för ledningsuppgifter och stöd till rektorer ska utredaren hämta in synpunkter särskilt från och . Utredaren ska analysera och redovisa eventuella verksamhets- mässiga, ekonomiska och personella konsekvenser av sina förslag. Utredaren ska redovisa eventuella kostnader för förslagen. En utgångspunkt ska vara att förslagen ska kunna genomföras inom befintliga ekonomiska ramar. Om utredarens förslag innebär kostnadsökningar, ska utredaren föreslå en finansiering enligt vad som anges i 14 § kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (U 2014:11) Ändring i och utvidgning av uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskap och ledningsstrukturer i högskolan och lämna förslag på utvecklingsåtgärder (dir. 2014:70). Styrelsen för ett statligt universitet eller en statlig högskola har enligt högskolelagen (1992:1434) inseende över högskolans alla angelägenheter och svarar för att dess uppgifter fullgörs. har en avgörande roll när det gäller att skapa bästa möjliga förut- sättningar för utbildningens och forskningens kvalitet och resultat vid respektive universitet eller högskola och ansvarar för verksam- heten inför regeringen. Enligt bestämmelser i högskolelagen och högskoleförordningen (1993:100) består en styrelse för en högskola av en ordförande och 14 andra ledamöter. Dessa 14 ledamöter utgörs av rektorn, om rektorn inte är utsedd till ordförande, tre representanter för lärarna och tre representanter för studenterna samt sju eller åtta ledamöter, beroende på om rektorn är ordförande eller inte, som utses av regeringen. Även ordföranden utses av regeringen. De ledamöter som utses av regeringen utses efter förslag från en nominerings- grupp som består av en person som utses av regeringen och som har god kännedom om den aktuella högskolans verksamhet, lands- hövdingen i det län där högskolan har sin huvudsakliga verksamhet, eller landshövdingens ställföreträdare, och en representant för studenterna vid högskolan. I samband med uppdraget att analysera ledarskap och lednings- strukturer i högskolan är det lämpligt att också undersöka för- farandet för hur förslag till ordförande och de övriga ledamöter som regeringen utser i styrelserna för statliga universitet och hög- skolor tas fram. Frågor som omfattas i dessa tilläggsdirektiv har betydelse för statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. Därför används begreppet högskola för statliga universitet och högskolor om inte annat anges. •beskriva och analysera olika alternativ för hur förslag till ord- förande och sådana ledamöter i en högskolas styrelse som utses av regeringen ska tas fram samt förorda ett alternativ, •beakta såväl regeringens som högskolornas intresse av in- flytande över kompetensprofilen i högskolornas styrelser, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Det förfarande som förordas av utredaren ska vara effektivt och tydligt och ska inte innebära att lärosätet eller lärosätets styrelse får ett avgörande inflytande över vilka personer som föreslås. Det utvidgade uppdraget ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska fortfarande redovisas . Delrapport från (U 2014:11)1 har i uppdrag att bland annat beskriva och analysera olika alternativ för hur förslag till ordförande och sådana ledamöter i en högskolas styrelse som utses av regeringen ska tas fram och förorda ett alternativ. I denna promemoria presenterar sitt förslag till hur dessa ledamöter ska tas fram och utses. Vidare har utredningen valt att även lämna förslag till förändrad reglering gällande sammansättning och storlek av universitets och högskolors styrelser. Förslagen bygger på en hel- hetssyn med en sammantagen process vilken sammanfattas här. Utredningen har i sina ställningstaganden tagit hänsyn till den variation i storlek och uppdrag som finns bland universitet och högskolor i , vilket medför ett behov av en variation även vad gäller styrelsernas sammansättning och storlek. Mot bakgrund av detta presenteras förslag om att varje universitet och högskola, inför ny mandatperiod för de ledamöter som utses av regeringen, ska lämna förslag om styrelsens storlek och sammansättning. Enligt utredningens förslag ska styrelsen för ett universitet eller en högskola bestå av 7 till 15 ledamöter. Regeringen, lärarna och studenterna ska utse ledamöterna i styrelsen. Enligt utredningens förslag ska ordförande och de övriga leda- möter som utses av regeringen utses efter förslag av en nomine- ringsgrupp. Nomineringsgruppen ska bestå av två personer som 1 Denna delrapport ingavs till regeringen . De författningsförslag, författ- ningskommentarer och konsekvensanalyser som fanns i delrapporten återfinns på ordinarie- plats i utredningens betänkande. utses av regeringen, varav en efter förslag från respektive lärosätes styrelse. Den process som utredningen föreslår ser därmed ut enligt följande. Inför en ny mandatperiod för de ledamöter som utses av rege- ringen ska styrelsen för ett universitet eller en högskola inkomma till regeringen med förslag till: 4.storlek och sammansättning av styrelsen, 5.kompetensprofil i den nya styrelsen och 6.person som ska ingå i nomineringsgruppen. Regeringen beslutar därefter om: 1.styrelsens storlek och sammansättning, 2.tillsättning av nomineringsgruppen bestående två personer, 3.uppdrag till nomineringsgruppen, innefattande styrelsens kom- petensprofil som fastställts med beaktande av inlämnat förslag från det aktuella lärosätets styrelse. Utredningen har samrått förslagen i promemorian med (), universitets- lärarförbund (SULF) och () som meddelat att de stöder förslagen, inklusive författningsför- ändringarna, SFS dock med förbehållet att vid en eventuell ändring av styrelsens sammansättning och storlek ska ledamöterna utsedda av studenterna respektive lärarna vardera utgöra minst en femtedel av hela styrelsen. Enligt högskoleförfattningarna leds statliga universitet och hög- skolor av en styrelse och rektor. Styrelsen är lärosätets högsta beslutande organ. Styrelsen har enligt högskolelagen (1992:1434) inseende över lärosätets alla angelägenheter och svarar för att dess uppgifter fullgörs. Vidare ska styrelsen enligt högskoleförord- ningen (1993:100) besluta i frågor av principiell karaktär, såsom viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och eller högskolans organisation. För arbetet gäller enligt högskolelagen att lärosätets verksamhet ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildning och forskning och så att de tillgängliga resurserna utnyttjas effektivt. Utöver de författningsreglerade uppgifterna har styrelsen en viktig funktion i att fungera som stöd för rektor såväl i det dagliga arbetet, som i arbetet med att driva och genomföra strategiska för- ändringar. Styrelsen för ett statligt lärosäte är således central för att skapa bästa möjliga förutsättningar för utbildningens och forsk- ningens kvalitet och resultat. Det är därför av stor betydelse att styrelsen har den kompetens, sammansättning och förmåga som behövs för styrningen av respektive lärosäte. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskap och ledningsstrukturer i universitet och högskolor (dir. 2014:70). Utredningen har antagit namnet . har i uppdrag att ta fram ett underlag för utvecklingsåtgärder vad avser ledarskap och ledningsstrukturer vid universitet och högskolor. Inom ramen för detta uppdrag ska utredningen bland annat kartlägga och analysera rådande lednings- och beslutsstrukturer, samspelet mellan rektor och styrelse, det kollegiala beslutsfattandet och arbetet med rekrytering, utbildning och stöd för strategiska ledningsuppgifter. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till (dir. 2015:44). Det förändrade uppdraget innebär att utredningen ska lämna ett förslag till förfarande inför utseende av ordförande och de övriga ledamöter i universitets och högskolors styrelser som regeringen beslutar om. Med förfarande avses här tillvägagångssättet för hur förslag till ordförande och de övriga ledamöter som regeringen utser i styrelserna ska tas fram. Uppdraget avser styrelser för statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. Enligt tilläggsdirektivet ska utred- ningen beskriva och analysera olika alternativ för hur förfarandet ska gå till och beakta såväl regeringens som lärosätenas intresse av inflytande över kompetensprofilen i styrelsen. Utredningen ska förorda ett alternativ till förfarande och lämna nödvändiga för- fattningsförslag. Det förslag utredningen lämnar får, enligt tilläggs- direktivet, inte innebära att lärosätet eller lärosätets styrelse får ett avgörande inflytande över vilka personer som föreslås till styrelsen. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Med denna promemoria avrapporterar utredningen det utvidgade uppdraget om hur förfarandet ska gå till, inkluderande tillgodoseende av kompetensprofil för styrelsen. Utgångspunkten för förfarandet bör vara att varje lärosäte ska få en styrelse med den kompetens och erfarenhet som passar bäst för lärosätet. Starkt kopplat till detta, och till styrelsens förmåga och förutsättningar att fullgöra sin funktion på bästa möjliga sätt, är frågan om styrelsens storlek och sammansättning. Eftersom processen för att ta fram förslag till ordförande och övriga ledamöter som regeringen utser i styrelsen är avhängig av frågor om styrelsens storlek och sammansättning, lämnar utredningen i denna promemoria även förslag i dessa frågor2. 2 I utredningens uppdrag som ska rapporteras ingår att kartlägga led- ningsfunktioner vid universitet och högskolor samt att lämna förslag till åtgärder på nationell nivå. Eftersom styrelsen utgör en av de viktigaste ledningsfunktionerna vid univer- sitet och högskolor inkluderas frågor om styrelsens sammansättning och storlek i utred- ningen. Bedömningar om dessa frågor redovisas i denna promemoria. I samband med regeringens beslut att tillsätta utredningen förordna- des professor till särskild utredare. anställdes utredare till huvudsekreterare. 01–var departementssekreterare anställd som utredningssekreterare i utredningen. Därefter har ämnesråd varit utredningssekreterare i utredningen. förordnades departementssekreterare , kansliråd , departementssekreterare , ämnesråd och departementsråd som experter till . Till utredningen finns knuten en referensgrupp med 15 medlem- mar (se bilaga 4). Referensgruppen fungerar som ett forum för utredningen att pröva idéer, inhämta synpunkter, diskutera resultat och förankra slutsatser och förslag. De förslag som presenteras i promemorian grundar sig på utre- darens bedömningar och ställningstaganden. Utifrån utredningsarbetet har det blivit tydligt att universitet och högskolor i är relativt olika vad gäller interna styrnings- och beslutsprocesser, inriktning av verksamheten och prioriteringar.3 Utifrån styrelsens strategiska funktion erfordras både relevant kompetens, storlek och sammansättning i lärosätets styrelse för att ledningen av respektive lärosäte ska fungera optimalt. Regeringens styrning av universitet och högskolor bör därför ge möjlighet till en variation där respektive universitet och högskola ges bästa möjliga förutsättningar att besluta om åtgärder för att lyckas med de uppdrag som ges i författningar och regleringsbrev. Av resone- manget följer därmed att universitet och högskolor har ett ansvar att analysera och beskriva på vilket sätt respektive lärosäte bäst styrs. 3 I utredningens slutbetänkande görs en genomgång av dessa frågor. Den grundläggande utgångspunkten bör, som ovan nämnts, vara att varje lärosäte har en styrelse med den kompetens, erfarenhet, sammansättning och storlek som passar bäst för det enskilda lärosätet och dess specifika verksamhet. Den autonomi som univer- sitet och högskolor har, grundar sig dels i tanken om att handlingsfriheten främjar kvaliteten i verksamheten då lärosätena får större frihet att anpassa utbildningen och forskningen efter egna förutsättningar och behov, dels i tanken att landets lärosäten bör utgöra en självständig kraft i samhället och därför inte vara alltför direkt politiskt styrda. Handlingsfriheten anses också utgöra en förutsättning för att verksamheten ska kunna bedrivas på ett framgångsrikt sätt i en internationaliserad och konkurrensutsatt sektor.4 Utredningen instämmer i denna syn på kopplingen mellan autonomi och universitets och högskolors förmåga att själva avpassa verksamheten för att uppnå kvalitet. finns ett legitimt behov från statsmakterna att utöva inflytande över denna skattefinansierade verksamhet och säkra att de uppdrag som universitet och högskolor har utförs med hög kvalitet. Avväg- ningen mellan dessa principer har varit central vid utformandet av förslagen i föreliggande promemoria. Utredningen har samtalat med 20 ordförande för universitet och högskolor.5 Vidare har samtal förts med samtliga rektorer för stat- liga universitet och högskolor, med två undantag, samt med rektor för och i . Därtill har utredningen genomfört interjuver med samman- lagt cirka 120 personer med olika ledningsfunktioner vid 19 olika universitet och högskolor.6 Utredningen har även haft möten med fem grupper av lärare/forskare. Sammanlagt ingick 36 lärare/fors- kare i dessa grupper. Urvalet är gjort med bistånd av SULF, Veten- skapsrådet och . 4Se bl.a. propositionerna Universitet och högskolor – frihet för kvalitet (1992/93:1) och En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (2009/10:149). 5Två större möten genomfördes med sju respektive tio personer. Därtill har utredningen talat enskilt med tre ordförande. 6Utredningen har träffat rektor med ledning, dekaner/motsvarande och prefekter/mot- svarande. tekniska högskola, , , , och har utredningen även intervjuat sammanlagt 15 ledare för större forskningsgrupper av typen stark forskningsmiljö eller EU-projekt. Med hjälp av SFS har utredningen genomfört ett möte med sju studenter från olika universitet och högskolor i landet. Utredningen har haft fyra referensgruppsmöten och två expert- gruppsmöten. Vidare har ett flertal möten genomförts med olika intressegrupper och liknande. Syftet med samtliga genomförda möten har varit att diskutera hur ledningsfunktionerna är organiserade, hur de fungerar i prak- tiken samt i övrigt ta del av synpunkter kring utredningens fråge- ställningar definierade i utredningsdirektiven. I enlighet med utredningsdirektivet har utredningen särskilt inhämtat synpunkter från SUHF, SULF och SFS. Utredningen har informerat ansvarig statssekreterare vid ningsdepartementet. Vidare har utredningen löpande varit i kon- takt med lärosäten och andra berörda myndigheter och organi- sationer för att inhämta erfarenheter och synpunkter samt för att förankra preliminära förslag. I bilaga 5 återfinns en sammanställ- ning av genomförda möten.7 7 Utredningen har även genomfört en enkätstudie och en kartläggning över organisations- och beslutsstrukturer vid universitet och högskolor. Vidare har en forskningsöversikt och en internationell jämförelse sammanställts till utredningen. En utförlig metodbeskrivning presenteras i utredningens slutbetänkande. 2Styrelsens storlek och sammansättning Bestämmelser om styrelser vid statliga universitet och högskolor och om styrelsernas storlek och sammansättning finns i högskole- lagen och högskoleförordningen.8 Enligt bestämmelserna består en styrelse av ordförande och 14 andra ledamöter. Dessa leda- möter utgörs av rektor, 3 lärare, 3 studenter samt 8 ledamöter som utses av regeringen. De ledamöter utöver ordförande som utses av regeringen benämns nedan externa ledamöter. Regeringen utser i regel en av de externa ledamöterna till ordförande, men även rektor kan utses till ordförande. Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden och utses enligt bestämmelserna i personalföreträdar-förordningen (1987:1101). För Försvarshögskolan och gäller i huvudsak motsvarande regler som för övriga statliga universitet och högskolor. I förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan anges att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vardera ska representeras av en ledamot i styrelsen. 8 Med sammansättning avses här fördelningen inom styrelsen av hur många ledamöter som utses av regeringen, lärarna respektive studenterna. Styrelsens storlek och sammansättning har varit föremål för ett stort antal ändringar sedan den första autonomireformen . Då bestod styrelsen av högst 13 ledamöter, inklusive rektor som var ordförande. Styrelsen utökades till högst 15 ledamöter , fort- farande inklusive rektor som ordförande. föreskrevs att en extern ledamot skulle vara ordförande. Rektor ingick dock fort- farande i styrelsen. Motiven till de olika förändringarna finns beskrivna i de propositioner som föregått besluten. Övergripande handlar avvägningarna om synen på vilket inflytande det enskilda lärosätet ska ha över vilka som utses i styrelsen, styrelsens besluts- förmåga, allmänintresset och regeringens behov av styrning och kontroll av verksamheten.9 reglerades att styrelsen skulle bestå av högst 15 leda- möter inklusive ordförande som kunde vara antingen rektor eller en extern ledamot. Lärosätena fick då själva nominera ordförande och externa ledamöter, vilka utnämndes av regeringen. Det var alltså formellt möjligt att åter ha rektor som ordförande och antalet ledamöter behövde inte vara exakt 15. Syftet med förändringen var att avpolitisera styrelserna och lyfta fram universitets och hög- skolors funktion som självständig kraft i samhällsutvecklingen med innebörden att ge lärosätena ett ökat inflytande över styrelsernas sammansättning (prop. 2006/07:43). Möjligheten till mindre styrelse har således tidigare funnits, senast –2010. Styrelsens maximala storlek var då fastställd till 15 ledamöter däribland rektor, 3 lärare och 3 studenter, men lärosätena kunde föreslå ett mindre antal externa ledamöter än 8. Detta medförde att de externa ledamöterna skulle kunna bli i minoritet. Bedömningarna kring styrelsens sammansätt- ning har varierat . Regeringen har bland annat gjort bedöm- ningen att omfördelningar av resurser inte alltid är lätta att göra i organisationer av kollegial karaktär, varför styrelsens och rektors roll och ansvar lyftes fram, varpå man föreslog en extern majoritet i styrelsen (prop. 1996/97:141). Trots detta fick lärosätena 2007 alltså möjligheten att reducera antalet externa ledamöter, vilket dock utnyttjades i mycket begränsad omfattning, och 2012 fast- 9 Se bland annat: prop. 1986/87:127, prop. 1992/93:1 och prop. 1996/97:141. ställdes styrelsens storlek till exakt 15 personer för att åter garan- tera de externa ledamöternas majoritet (prop. 2011/12:133). Sist- nämnda majoritetsförhållande kan emellertid behållas även i en mindre styrelse, om antalet lärare och studenter minskas. Frågan om styrelsens storlek och sammansättning diskuteras vidare nedan. 2.3Synpunkter på styrelsens storlek och sammansättning Det har under utredningens arbete blivit tydligt att många styrelse- ordförande, men även rektorer, anser att dagens styrelser är för stora. Många anser att styrelser med 15 ledamöter gör det svårt att genomföra effektiva möten där samtliga ledamöter är aktiva. Det antal ledamöter som förespråkas varierar, men motiveringarna till behovet av mindre styrelser är i hög grad desamma. Dessa utgår från att en mindre styrelse skulle skapa bättre förutsättningar för ökad ansvarskänsla bland ledamöterna och mer dynamik i dis- kussionerna. Argumenten är ofta baserade på jämförelser med erfarenheter från arbete i andra typer av styrelser. Vidare har det för utredningen beskrivits hur det inom styrelser i vissa fall inrättas arbetsgrupper och utskott för hantering av olika frågor. Skälen till inrättande av sådana grupper kan vara olika och välmotiverade, men när det anses nödvändigt att åstadkomma en mindre och mer effektiv grupp för hantering av styrelsefrågor anser utredningen att det finns anledning att ifrågasätta om styrelsens totala storlek verkligen är ändamålsenlig. Vid sammanträden i universitets och högskolors styrelser deltar vanligen, utöver de ordinarie ledamöterna, ett relativt stort antal andra personer med närvaro- och yttranderätt, såsom suppleanter för lärarna och studenterna, ställföreträdande rektor, förvaltnings- chef/motsvarande och andra personer med ledningsfunktioner. Vidare närvarar även representanter för personalorganisationerna samt ofta internrevisor och föredragande. Sammanlagt kan det vara mellan 20–25 personer runt bordet med ett antal övriga närvarande ”längs väggarna”.10