sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Ett första block av ämnen utgörs av engelska, matematik och svenska, ett andra block utgörs av NO-ämnena (biologi, fysik och kemi) samt ett tredje block utgörs av SO-ämnena (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap). Det fjärde blocket utgörs av ämnesövergripande kompetenser. Även om mätningarna görs ämnesvis i NO- och SO- ämnena är det viktigt att ämnesramverken och principerna för upp- giftskonstruktion är gemensamma för biologi, fysik och kemi Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … respektive för geografi, historia, religionskunskap och samhälls- kunskap. En första försöksomgång i engelska ska, som tidigare nämnts, genomföras . De andra två ämnena i block 1 (matematik och svenska) ska genomföras . Där- efter följer block 2 (NO-ämnena) , block 3 (SO-ämnena) och block 4 (ämnesövergripande kompetenser) . Om grupper av ämnen åter- kommande ska utvärderas med ett visst intervall kan den ovan angivna blockindelningen behållas vid en eventuell permanentning av försöksverksamheten. Utöver själva genomförandet av NKU behövs en förberedelse- fas och en rapporteringsfas. Förberedelsefasen ägnas bl.a. åt kon- struktion av ramverk och uppgifter. Inför den första omgången med engelska behöver dessutom en teknisk lösning implementeras för NKU. Rapporteringsfasen innehåller bl.a. sammanställning av resultat. Syftet med NKU är att följa kunskapsutvecklingen på nationell nivå och systemet är uppbyggt för att hantera detta syfte på ett bra sätt. Däremot ges inga tillförlitliga resultat på indi- vid- och skolnivå. Därför bör NKU inte ge återkoppling av resultat på lokal nivå, vare sig till enskilda elever eller till skolor och huvud- män. Vi har skissat på att förberedelsefasen inom försöket bör om- fatta , genomförandefasen och rapporteringsfasen . Det finns dock ingenting som hindrar att förberedelserna kommer igång tidigare för de ämnen och ämnesövergripande kompetenser som följer efter engelskan. I figur 14.1 ges en bild av hur försöks- verksamheten med den nationella kunskapsutvärderingen kan byggas upp. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … 14.3.3Förutom genomförande av prov ska försöksverksamheten innehålla insamling av information via enkäter Som fastslagits ovan är huvudsyftet med NKU att ge underlag för en beskrivning av kunskapsutvecklingen på nationell nivå – dels för samtliga elever, dels för undergrupper av elever. Det är dock också nödvändigt att systemet kan bidra med dataunderlag för mer ingå- ende analyser av tänkbara förklaringar till de observerade föränd- ringarna. Den främsta källan till sådan information är enkäter till Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … elever, lärare och rektorer. Samtliga de stickprovsbaserade NKU- system som beskrivs i avsnitt 5.3 samlar in sådan information. Ut- redningen föreslår därför att proven i försöksverksamheten med NKU ska åtföljas av enkäter till elever, lärare och rektorer. Ifyllan- det och insamlandet av enkäterna bör ske i direkt anslutning till genomförandet av proven och vara helt digitalt. 14.3.4Skolverket ska ansvara för utformningen av försöksverksamheten Utredningen föreslår att ska ansvara för den närmare utformningen av försöksverksamheten med den nationella kun- skapsutvärderingen. Regeringen bör ge myndigheten ett sådant uppdrag efter det att vårt betänkande har läm- nats och remissbehandlats. Dessutom behöver regeringen fatta beslut om en förordning för försöket. Vi har lämnat förslag till en sådan förordning i avsnitt 1.7. För att i förordningen kunna föreskriva att eleverna är skyldiga att delta i NKU krävs ett bemyndigande för regeringen.20 Vi före- slår därför att 29 kap. 28 § skollagen ska ändras till att omfatta också nationell kunskapsutvärdering. Bemyndigandet och bestämmelsen om skyldighet att delta i NKU föreslås träda i kraft . En viktig del när utformar försöksverksamheten med NKU är att beakta hur den förhåller sig till de internationella studi- erna. Utformningen av försöksverksamheten med NKU ställer också stora krav på såväl kompetens som samarbete. För att ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering ska kunna utforma och implementera behövs omfattande kompetens, bl.a. om stor- skaliga mätningar och psykometri. Denna kompetens behöver för- stärkas genom internationellt samarbete med länder som redan har utvecklat liknande system. Ett exempel är () som är en nationell forsk- nings- och utvecklingsenhet vid . CEMO bidrar bl.a. till att utveckla kompetens om storskaliga mät- ningar och psykometri. I arbetet med försöket med NKU bör 20 Jämför 8 kap. 2 § punkten 2 och 3 § regeringsformen. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … också ta stöd av den kvalitetsgrupp som vi anser bör tillsättas (se avsnitt 13.4). En fråga som vi inte har tagit ställning till i utformningen av för- söksverksamheten är antalet skolenheter eller elever som ska ingå i urvalet. Om man jämför med de internationella studierna varierar antalet skolor och elever som deltar i studierna. I 2015 deltog 8 700 elever från 280 årskurs 9-skolor (fördelat på för- och huvud- studien). När TIMSS 2015 genomfördes deltog 9 000 elever (för- delat på årskurs 4 och 8) vid 294 skolor, 4 500 föräldrar som besva- rade enkäter och 800 lärare. I PIRLS 2016 deltar cirka 6 500 elever från 190 skolor. Det är dock svårt att jämföra elevantalet mellan studierna eftersom de i vissa fall prövar ett ämne eller en förmåga och i andra fall två eller fler. Dessutom ingår ibland bara en ålders- grupp eller årskurs och ibland två eller fler. Vi anser att bör bestämma hur många skolenheter och elever som ska ingå i försöksverksamheten med den svenska nationella kunskapsutvärderingen och att frågan bör hanteras i det gemensamma ramverket. De internationella studierna kan dock ge en fingervisning om ungefär hur omfattande utvärderingen kan tänkas bli. I urvalet av skolenheter bör beakta de en- skilda skolornas arbetsinsats med anledning av NKU, internation- ella studier och eventuella andra utvärderingar. Det innebär att en enskild skola inte bör bli utvald att delta i flera undersökningar under . Om t.ex. en skola deltar i NKU bör inte välja samma skola för deltagande i en internationell studie , om inte undersökningarna samordnas. 14.3.5Skolverket eller någon annan aktör ska ansvara för utvärderingen av försöksverksamheten Utredningen föreslår att eller någon annan aktör ska få i uppdrag att ansvara för utvärderingen av försöksverksamheten med NKU. Regeringen bör avgöra vem som ska hantera utvärderingen. I den förordning som vi har lämnat förslag till i avsnitt 1.7 anges att ska följa upp och utvärdera försöksverksamheten. Om regeringen beslutar att någon annan aktör ska ansvara för utvärde- ringen behöver förslaget till förordning ändras. Utifrån resultaten av försöket ska den aktör som utvärderar också ta fram ett underlag så att regeringen kan ta ställning till om, Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … och i så fall hur, den nationella kunskapsutvärderingen ska perma- nentas. Om NKU permanentas behöver beslut bl.a. tas om den fortsatta verksamhetens omfattning och inriktning. 14.3.6Alternativa upplägg och nedminskning av försöksverksamheten I avsnitt 14.3.1 beskrivs ett alternativt upplägg för den nationella kunskapsutvärderingen för matematik och NO-ämnena. Det alternativa upplägget bygger på att de internationella studierna kompletteras med en nationell modul. som svenska ele- ver genomför exempelvis eller TIMSS skulle samma urval av elever få besvara ett antal tillagda uppgifter i form av en nationell modul. De tillagda uppgifterna skulle då svara mot de delar av svenska styrdokument som inte finns representerade i de interna- studierna. En fördel med ett sådant upplägg är att eleverna besparas fler utvärderingar. Genom att införa NKU ökar trycket på skolorna att genomföra olika undersökningar. NKU skulle också kunna påverka skolors villighet att delta i exempelvis internation- ella studier och elevers motivation21 för de olika undersökningarna. En annan fördel med det alternativa upplägget är att kostnaderna blir mindre i jämförelse med kostnaderna för att införa ett nytt svenskt system vid sidan av de internationella studierna. Nackdelar är att inte självt kan avgöra vad utvärderingen ska innehålla, hur den ska genomföras och i vilka årskurser den ska bedrivas. Utredningen anser att det är viktigt att självt kan styra sin egen utvärdering. Exempelvis ser vi många fördelar med att en permanent NKU genomförs efter varje stadium, dvs. årskurs 3, 6 och 9 i samt efter den avslutande årskursen i gymn- asieskolan. I finns då en tydlig koppling till kunskaps- kraven och ett mått på resultaten efter genomförd grundskola och gymnasieskola fås. Vi menar att NKU som vi föreslår den i för- söksverksamheten och skissar på den vid en eventuell permanent- ning kan tillföra mycket information och behöver veta mer om skolsystemet. Denna kunskap kan bidra till att välgrundade beslut fattas och utgöra underlag för hur det svenska utbildnings- 21 Elevers motivation i de internationella studierna behandlas i avsnitt 5.2.2. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … systemet kan utvecklas. I det här sammanhanget anser vi att behöver ha högre ambitioner än att bara förlita sig på de inter- nationella studierna. Genom ett välutvecklat system för nationell kunskapsutvärdering, som självt förfogar över, ges också möjlighet att mäta progression och förbättringar på den lokala nivån, vilket vi återkommer till i avsnitt 14.4.2. Mot denna bak- grund har vi föreslagit en omfattande försöksverksamhet med NKU som sträcker sig över och inte är kopplad till de in- ternationella studierna. Om regeringen vill gå vidare med det alter- upplägget behöver det, som tidigare nämnts, undersökas vidare. En möjlighet skulle kunna vara att undersöka om 2021 skulle kunna innehålla en nationell modul som kompletterar den internationella studien när det gäller ämnena matematik och svenska i stället för att genomföra en separat NKU i dessa ämnen detta år, som vi föreslår. Det förslag vi lägger fram för försöksverksamheten med nation- ell kunskapsutvärdering är som tidigare nämnts omfattande, fram- för allt när det gäller antalet ingående ämnen och ämnesövergri- pande kompetenser. Skälet för det är dels att vi vill pröva vilka äm- nen och kompetenser som är möjliga och lämpliga att inkludera i en eventuell permanent verksamhet, dels att behöver in- formation om kunskapsutvecklingen i fler ämnen än de centrala färdighetsämnena. Om regeringen anser att försöket är alltför om- fattande och därmed kostsamt och tidskrävande, kan det minskas i omfattning. Vi skulle i så fall förorda att antalet årskurser minskas i första hand, t.ex. genom att försöksverksamheten endast bedrivs i årskurs 9 i . I andra hand skulle även antalet ingående ämnen kunna minskas. Om regeringen vill behålla både antalet års- kurser och ämnen kan ett ytterligare alternativ vara att sprida ut för- söksverksamheten över , exempelvis genom en försöks- omgång i stället . Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … 14.4Uppgifterna i den nationella kunskapsutvärderingen kan vara användbara även i andra sammanhang 14.4.1Den nationella kunskapsutvärderingen bör inte användas av skolor som inte väljs ut att ingå i stickprovet Som påpekats av bland andra OECD22 finns det i stora be- hov av förbättrings-, uppföljnings- och utvärderingsarbete på såväl skol- som huvudmannanivå. En av anledningarna till bristerna inom dessa områden är att det saknas ändamålensliga instrument för att genomföra studier av detta slag. I det finländska stickprovsbaserade NKU-systemet erbjuds de skolor som inte väljs ut att ingå i stickprovet möjlighet att mot en kostnad delta i undersökningen och därmed också få information om utfallet för den egna skolan. Denna information kan vara vär- defull för att analysera den egna skolans tillstånd och för att identi- fiera olika förbättringsområden. Utredningen ställer sig dock tvek- sam till att öppna för denna typ av deltagande i en svensk NKU. Ett skäl är att sådan information som endast samlas in vid ett till- fälle inte ger ett gott underlag för att dra slutsatser om den betydelse som olika insatser och åtgärder har haft. Det är vidare inte så sannolikt att en viss skolas behov av information tillgodoses av det ämne som då undersöks. Ytterligare ett skäl till varför skolor inte bör ha möjlighet att anmäla intresse för deltag- ande är att detta ökar riskerna för att sekretessen kring uppgifterna i NKU försvagas. 14.4.2Uppgifter från den nationella kunskapsutvärderingen kan dock användas för uppföljning på skol- och huvudmannanivå Även om utredningen inte förordar att NKU-proven används av skolor som inte väljs ut att ingå i stickprovet kan uppgifterna i pro- ven användas på mer flexibla och ändamålsenliga sätt. Uppgifterna för ett visst ämne eller delområde är, efter att eleverna har besvarat 22 (2015). Improving Schools in : An Perspective. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … olika kombinationer av uppgifter, alla länkade till varandra på så sätt att deras svårighetsgrad och andra egenskaper är uttryckta på samma skala. Med hjälp av den moderna mätläran är det möjligt att skapa en stor mängd prov bestående av olika uppgifter som alla ger resultat som är jämförbara på en och samma skala. Detta betyder att det är relativt enkelt att skapa jämförbara prov från en och samma bank av uppgifter. Ett prov kan exempelvis användas som ett för- prov och ett annat som ett efterprov i en utvärdering. Proven kan bygga såväl på matrissamplingsteknik som på principen att alla elever besvarar alla uppgifter. I TIMSS-undersökningen byts hälften av uppgifterna ut inför varje ny omgång. De utbytta uppgifterna släpps fria för att ge in- formation om innehållet i proven och för att kunna användas i prov konstruerade för klassrumsändamål eller forskningssyften. Det är naturligt att en svensk NKU också ersätter ungefär hälften av upp- gifterna inför varje ny omgång. Om vi antar att den totala upp- giftsmängden är cirka 300 uppgifter innebär det att cirka 150 upp- gifter blir utbytta efter varje omgång av NKU i ett visst ämne. Dessa uppgifter kan användas till att skapa utvärderingsprov som kan användas på skol- och huvudmannanivå. Det är dock en fördel om de utbytta uppgifterna inte släpps fria utan även fortsatt är belagda med sekretess. saknar skolor och huvudmän instrument för att följa upp sina framsteg. Genom de utvärderingsprov som kan åstadkommas med utbytta NKU-uppgifter skapas ett sådant instrument. Proven kan användas på olika nivåer: hos en huvudman, på en skola eller i en klass. Dessutom kan man följa upp särskilda satsningar, t.ex. inom ett specifikt ämne eller område. Olika saker kan utvärderas och eftersom alla uppgifter som används ger resultat som är jämförbara på en och samma skala blir det möjligt att mäta progressionen och förbättringen från ett tillfälle till ett annat. Möjligheten att skapa utvärderingsprov med utbytta NKU-upp- gifter kan prövas i försöksverksamheten. Men det är främst i en eventuell permanent verksamhet, där NKU genomförs i fler års- kurser, som de fulla möjligheter som ges för uppföljning och ut- värdering på lokal nivå kan användas. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … Genom att också använda NKU-uppgifterna på lokal nivå skapas ett mervärde av hela systemet, vilket kan motivera de kostnader som uppstår med anledning av en nationell kunskapsutvärdering23. Av avsnitt 7.1.4 framgår att de nationella proven inte längre ska konstrueras med syfte att ge underlag för en analys av i vilken ut- sträckning kunskapskraven uppfylls på olika nivåer. Vidare framgår att betygen i första hand ska bära detta syfte när det gäller skol- och huvudmannanivån. Som komplement till betygen kan de ut- värderingsprov som beskrivits ovan fungera som instrument för uppföljning på lokal nivå. 14.4.3Det finns synergier mellan NKU och nationella prov när det gäller att samanvända uppgifter Den nationella kunskapsutvärderingen kan även bidra till utveckl- ingen av de nationella proven. När den första omgången av NKU- uppgifter konstrueras bör ett antal uppgifter som används i nation- ella prov inkluderas bland dessa. Det gör det möjligt att länka samman NKU med det nationella provet i samma ämne. De NKU- uppgifter som ersätts efter att denna omgång är genomförd kan därefter användas i det nationella provet, under förutsättning att de fortsatt är belagda med sekretess. Eftersom de nationella proven är high-stakes och NKU är low- stakes är det rimligt att förvänta sig en högre prestationsnivå på en uppgift när den förekommer i ett nationellt prov än när den före- kommer i NKU. Detta behöver dock inte innebära att den före- slagna länkningsmodellen ger felaktiga resultat, eftersom uppgif- ternas svårighetsgrad bestäms relativt andra uppgifter. Däremot är det viktigt att veta hur stor denna motivationseffekt är, eftersom den bestämmer i vilken mån det är möjligt att blanda data från high- stakes-prov och low-stakes-prov. Om det finns ett tillräckligt stort antal uppgifter i NKU som kan användas i det nationella provet innebär detta att det nationella provets svårighetsgrad är känd på förhand och att provet är länkat till det föregående provet. Om antalet uppgifter är så begränsat att det inte räcker till för att konstruera det nationella provet är det 23 Se avsnitt 15. Ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och … naturligtvis möjligt att skapa nya uppgifter och pröva ut dessa till- sammans med de befintliga uppgifterna. Det här kan med fördel ske med samma teknik och programvara som används i NKU. I det här avsnittet beskrivs konsekvenserna av utredningens förslag. Bestämmelser om konsekvensbeskrivning finns i första hand i kommittéförordningen (1998:1474) och i direktiven för utredningen. Av kommittéförordningen framgår bl.a. att om för- slagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Vidare framgår att konsekvenserna ska beskrivas i enlighet med 6–7 §§ i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. Där anges att det ska framgå av konsekvensbeskrivningen vilket problem som ska lösas med förslagen och vilka alternativa lösningar som finns samt vad konsekvenserna blir om inga åtgärder vidtas. Av direktiven till denna utredning framgår att utredaren ska redovisa eventuella konsekvenser för vuxenutbildning och tillträde till högre utbildning. Vidare ska eventuella konse- kvenser för lärares administrativa arbetsuppgifter redovisas. Redo- visningen ska även omfatta en analys av förslagens konsekvenser för olika grupper av elever och hur förslagen påverkar uppföljningen och utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling. Utredningen ska också beakta barnrättsperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter samt tillgängligheten och förutsätt- ningarna för delaktighet för elever med funktionsnedsättning. I den inledande delen av detta avsnitt behandlas en del av de övergripande frågorna ovan, t.ex. problemet som utretts, förslag till lösningar och alternativa lösningar, vad som kan förväntas hända om inga åtgärder vidtas samt vilka som berörs av förslagen. Konsekvensbeskrivningen innehåller därefter en kort sam- manfattning av ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag. Därefter följer de ekonomiska konsekvenserna samt konsekvenser för exempelvis lärares administrativa arbete, den kommunala själv- styrelsen och jämställdheten mellan kvinnor och män. 15.1Problemet, förslag till lösningar och alternativa lösningar 15.1.1De nationella provens syfte har de nationella proven två syften: att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning samt att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skol- nivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Dessa två syften är svåra att förena i ett och samma prov. Av direktiven till utred- ningen framgår bl.a. att regeringen anser att det finns indikationer på att de nationella proven inte i tillräcklig utsträckning utgör ett stöd för lärares betygssättning. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att de nationella provens syfte ska renodlas till att vara betygsstödjande. Det andra syftet ska i stället på nationell nivå bäras av den nationella kunskapsutvärdering (NKU) som vi föreslår. Alternativet hade varit att, liksom , försöka kombinera de nationella provens två syften i ett och samma mätinstrument. Det är dock problematiskt att med ett enskilt mätinstrument tillgodose flera olika syften på grund av inbyggda konflikter mellan dem. Utredningen anser inte att det är möjligt att kombinera båda syftena på ett bra sätt och därför föreslår vi en renodling av de nationella provens syfte och ett särskilt system för NKU. 15.1.2Omfattningen av nationella prov Det framgår av utredningens direktiv att lärarorganisationerna har bedömt att de nationella proven tar mycket tid i anspråk och att regeringen delar denna bedömning. De nationella proven är uppskattade av elever i både grund- och gymnasieskolan. Enligt eleverna är det bra att proven finns och de upplevs som vik- tiga. Det negativa ur elevsynpunkt är att proven skapar stress. har lärare som genomför nationella prov en övervägande positiv syn på proven. Det lärarna främst upplever som negativt är att arbetet med de nationella proven är tidskrävande. Även eleverna tycker att de nationella proven är omfattande och att de skapar stress, särskilt under vissa perioder. Om inte antalet nationella prov, vilka prov som är obligatoriska eller hur proven genomförs ändras kommer situationen där proven tar mycket tid i anspråk och eleverna upple- ver stress inte heller att ändras. Utredningen föreslår bl.a. av dessa skäl färre nationella prov. De nationella proven i årskurs 3 i ska ersättas av obligatoriska nationella bedömningsstöd. I årskurs 6 och 9 i grund- skolan ska det finnas nationella prov i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk, medan dagens prov i natur- orienterande (NO) och samhällsorienterande (SO) ämnen i årskurs 9 ska ersättas av frivilliga nationella bedömningsstöd. Motsvarande ska gälla i sameskolan och specialskolan (årskurs 4, 7 och 10). För gymnasieskolans del ska det, liksom , finnas nationella prov i kurserna engelska 5 och 6, matematik 1, 2, 3 och 4 samt svenska och svenska som andraspråk 1 och 3. Proven ska endast vara obligatoriska för lärarna att använda och för eleverna att ge- nomföra i den högsta avslutande kursen i studievägen. Inom kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå ska proven, precis som , vara obligatoriska för de elever som läser de uppräknade kur- serna. Svenska elever genomför huvudsakligen nationella prov med papper och penna. i ett internationellt perspektiv ligger efter när det gäller utvecklingen av datorbaserade prov. Av direktiven till utredningen framgår att regeringen har bedömt att det finns effektiviseringspotential i att införa digitala nationella prov och att denna utredning ska utreda hur de nationella proven kan digitaliseras. Vi föreslår en stegvis digitalisering som innebär att alla nationella prov ska vara digitaliserade 2022. Om förslagen om digitalisering inte genomförs kan inte arbetet med de nationella proven effektiviseras genom ett digitalt genomförande. 15.1.3Uppföljning av kunskapsutvecklingen över tid används de nationella proven som grund för kunskapsupp- följning på såväl nationell som lokal nivå. Proven är dock inte ut- formade för att ge information som är jämförbar , vilket gör att de inte är lämpliga att använda för trendmätning. heterna från de internationella studierna, t.ex. och TIMSS, visar att det är möjligt att utveckla utvärderingar som tillåter be- stämning av trender inom länder.