sou · H4B331 · 2016-04-18 00:00:00 — Om utgångs- punkten är att den genomsnittliga fjärrvärmeanvändningen ersätts av elvärme och värmepumpar skulle andelen förnybar energi minska. Det bör här noteras att mål om förnybar energi om redan överträffades då andelen uppgick till (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU3 rskr. 2015/16:91). 10.3Sol-, vind- och vågkraftverk samt terminologiska frågor Utredaren ska analysera lagstiftningen om fastighetstaxering och fastighetsbeskattning och bedöma om den bör förändras i något avseende. På fastighetstaxeringens område omfattar uppdraget bl.a. bestämmelserna om värderingsenheter. Vindkraftverk indelas som en typ av värmekraftverk, trots att de i tekniskt hänseende inte ut- gör värmekraftverk. Utredaren ska analysera om vindkraftverk bör indelas på något annat sätt eller om befintlig indelning är ända- målsenlig. Utredningens förslag i dessa delar är av lagteknisk och förtydligande karaktär. Förslagen bedöms mot denna bakgrund inte leda till några konsekvenser som ska redovisas särskilt. Utred- ningen ska vidare föreslå hur produktionsenheter för energislag som inte kan indelas som någon av de befintliga kraftverkstyperna, så- som t.ex. solenergi och vågenergi, kan taxeras och beskattas som elproduktionsenheter. Utredningens förslag innebär att mark till vindkraftverk på ofri grund ska beskattas på samma sätt som om mark och byggnad varit i samma ägares hand, dvs. fastighetsskatten ska vara den samma för dessa enheter. Detta gäller även vattenkraftverk på ofri grund. Förslaget innebär vidare att sol- och vågkraftverk ska vara egna kraftverkstyper i fastighetstaxeringslagen och att dessa ska indelas som elproduktionsenheter. När det gäller uttag av fastighetsskatt ska dessa jämställas med vindkraftverk, dvs. påföras en fastighetsskatt om av taxeringsvärdet. Utredningens bedömning: Förslaget att mark till vindkraftverk på ofri grund ska beskattas på samma sätt som om mark och byggnad varit i samma ägares hand innebär att fastighetsägarnas skattekostnader netto minskar med . Förslaget att enheter för produktion av el med sol- respektive vågenergi ska indelas som elproduktionsenheter med en skattesats om innebär att skattekostnaderna för ägare till sol- och vågkraftverk netto minskar med som mest cirka 80 000 kro- nor . Förslaget bedöms inte innebära någon ökning av fullgörande- kostnaderna. Förslaget om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt innebär att fastighetsskatten blir enhetlig för ägare av tomtmark till kraftverksbyggnader oavsett om markägaren även äger vindkraft- verket eller vattenkraftverket som är beläget på marken. Detta medför en viss skattelättnad för markägare med sådan kraftverks- byggnad på ofri grund. Skattesatsen för tomtmark till vindkraft- verk ändras enligt förslaget från till . Skatte- verkets tillämpning av statsstödsregler kan dock göra att den högre skattesatsen likväl tillämpas. Utredningens förslag leder maximalt till en minskning av fastig- hetsägarnas bruttoskattekostnader med , vilket motsvarar en nettoeffekt om . Med maxi- malt menas att vissa fastighetsägare ändå kan komma att erlägga i fastighetsskatt p.g.a. statsstödsreglerna. Bedömningen grundar sig på totala taxeringsvärden för berörda enheter efter den särskilda fastighetstaxeringen . Förslaget påverkar inte fullgörandekostnaderna, eftersom mar- ken till de aktuella enheterna enligt gällande rätt indelas som elpro- duktionsenheter. Mot denna bakgrund deklareras marken vid fastighetstaxeringar. Antalsmässigt är det lantbrukare som är den vanligaste ägarkategorin av mark till vindkraftverk på ofri grund, men även skogsföretag är en vanlig ägarkategori. Eftersom effekterna för fastighetsägarna är relativt små har kon- sekvenserna för olika ägarkategorier inte analyserats närmare. Det bör dock noteras att vindkraften växer i omfattning. Utredningens förslag kan därmed få större effekter . Utredningens föreslår vidare att anläggningar som drivs med sol- respektive vågenergi ska taxeras som elproduktionsenheter och att fastighetsskattesatsen ska vara . Eftersom berörda enheter, för de fall de taxerats tidigare, indelats som industrienhe- ter bedömer utredningen att fullgörandekostnaderna inte påverkas. Detta eftersom ägarna till enheterna även är skyldiga att lämna fastighetsdeklaration. Utredningens bedömning: Förslaget innebär att nettoskatte- intäkterna för mark till vind- och vattenkraftverk på ofri grund minskar med . Vidare minskar nettoskatteintäkterna avseende fastighetsskatt för sol- och våg- kraftverk med . Förslaget om ändring i lagen om statlig fastighetsskatt innebär min- skade offentligfinansiella intäkter. Förslaget berör tomtmark till vindkraftverk som inte är i samma ägare hand som vindkraftverket. Skattesatsen för tomtmark till vindkraftverk ändras enligt förslaget från till i den mån statsstödsreglerna inte gör att normalskattesatsen är tillämplig. Utredningens förslag leder maximalt till följande minskning av skatteintäkterna. Totalt taxeringsvärde för berörda enheter är . Med en sänkning av skattesatsen för fastig- hetsskatt uppgår de minskade brutto- skatteintäkten till och nettoskatteintäkten till per år13. Bedömningen grundar sig på totala taxeringsvärden för berörda enheter efter den särskilda fastighets- 13 Notera att inget avdrag för statligt ägda enheter har gjorts i beräkningen, då det statliga ägandet bedömts vara försumbart. Med maximalt åsyftas att reglerna gällande statsstöd medför att några fastighetsägare kan komma att fastig- hetsbeskattas med skattesatsen . Förslaget med enhetlig procentsats avseende fastighetsskatten för mark och byggnad gäller även för vattenkraftverk i de fall där byggnad och mark inte är i samma ägares hand. Några sådana en- heter finns dock inte i register. Skulle sådana tillkomma innebär förslaget att skattesatsen för marken höjs till från nu gällande . Konsekvenserna av ändrade regler avseende elcertifikat redo- visas i avsnitt 10.5. Utredningens förslag att fastighetsskattesatsen för beskatt- ningen av sol- och vågkraftverk ska utgöra innebär en minskning av skatteintäkterna jämfört med om dessa enheter indelas som industrienhet. Detta under förutsättning att de berörda företagen inte blir föremål för reglerna om statsstöd. Utredningens förslag, att fastighetsskattesatsen blir enhetlig för vissa slag av kraft- verk som utnyttjar förnybara energikällor, ger vissa begränsade offentligfinansiella effekter. Efter den särskilda fastighetstaxe- ringen kan den minskade bruttoskatteintäkten bedömas till för solkraftverk och för vågkraftverk14. Den minskade nettoskatteintäkten uppgår därmed till . Det bör noteras att sol- och vågkraft kan förväntas växa i om- fattning och att de förändringar som utredningen föreslår därmed kan få större effekter . 10.3.3Administrativa och samhällsekonomiska effekter Utredningens bedömning: Förslaget bedöms ha försumbara administrativa och samhällsekonomiska effekter. 14 Beräkning: Solkraftverk: x = . Vågkraftverk: x = . Utredningens förslag om enhetlig fastighetsskattesats för tomt- mark till vindkraftverk på ofri grund och övriga vindkraftverk med tillhörande tomtmark bör leda till ett minskat antal omprövningar och överklaganden. Det har dock inte heller inte rört sig om något större antal sådana. Utredningen gör även bedömningen att arbete med information till fastighetsägarna kommer att minska till följd av att fastighetsskatten blir enhetlig. Förslaget kan eventuellt ge upphov till ett visst administrativt merarbete för genom tillämpningen av statsstöds- reglerna. Detta eftersom fastighetsskatten ytterst måste baseras på uppgifter från de skattskyldiga och inte på registeruppgifter. Den situationen skulle kunna gälla en större markägare som även är el- producent. Sammantaget bedöms dock effekterna vara försumbara. Effekterna för av förslaget avseende fastighets- skattesatsen för sol- och vågkraftverk bedöms vara försumbara. En marginell ökning av kostnaderna kan dock förväntas uppstå under förberedelsearbetet inför allmän fastighetstaxering. Även ut- bildningsbehovet för handläggare kan förväntas öka något. Till detta kommer kostnader för att anpassa IT-stöd, blankett- framtagning osv. Kostnaderna har inte gått att beräkna, men Skatte- verket bedömer även dessa kostnader vara försumbara. Förslaget har i princip inga effekter för de allmänna förvaltnings- domstolarna. De samhällsekonomiska effekterna bedöms vara relativt små och har inte studerats närmare. Det bör dock noteras att vind-, sol- och vågkraft växer i omfattning och att de förändringar som utredningen föreslår därmed kan få större effekter . Utredningens bedömning: Förslaget bedöms innebära vissa in- citament för en ökad utbyggnad av sol- och vågkraft. Förslaget att mark till vindkraftverk på ofri grund ska beskattas på samma sätt som om mark och byggnad varit i samma ägares hand bedöms inte innebära några övriga konsekvenser av det slag som omnämns i kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredningar vid regelgivning. Förslaget att anläggningar för produktion av el med sol- respek- tive vågenergi ska indelas som elproduktionsenheter kan få vissa miljöeffekter. Detta då nya typer av kraftverk som utnyttjar vissa slag av förnybara energikällor genom förslaget likställs med vind- kraftverken. En skattemässig neutralitet uppstår då mellan sol-, våg- och vindkraftverk. Syftet med den reducerade fastighetsskattesatsen för vindkraft- verk var att man ville skapa goda ekonomiska förutsättningar för att fortsätta utbyggnaden av vindkraftverk (jfr avsnitt 6.6.2). Skälet till att införa en reducerad fastighetsskattesats för sol- och våg- kraftverk är att de ifrågavarande förnybara energikällorna bör lika- behandlas i aktuellt avseende. Även om fastighetsskatten kan sägas ha en marginell ekonomisk betydelse för berörda kraftverk kan det ändå inte uteslutas att den kan ha viss påverkan i en investerings- situation. Uppdraget på fastighetstaxeringens område omfattar de värderings- och förfaranderegler som gäller för taxering av elproduktions- enheter. Vid avkastningsberäkningen för vattenkraftverk bestäms riktvärdena med utgångspunkt i en kalkylränta med ett fast angivet procenttal (f.n. ) och med beaktande av inkomstskatt. Utredningen ska överväga om denna nuvarande modell är den lämp- ligaste ordningen. En central utgångspunkt är att taxeringsvärden för elproduk- tionsenheter även fortsättningsvis ska spegla marknadsvärden, i den mening som avses i 5 kap. fastighetstaxeringslagen. Utredningen föreslår ingen ändring av nuvarande modell. Därför uppkommer inga effekter för fastighetsägarna, de offentliga finanserna eller samhällsekonomin. Elcertifikat utfärdas för produktion av förnybar el . Innehavaren av en anläggning med sådan produktion tilldelas elcer- tifikat, vilka genom sitt värde ökar innehavarens intäkter. För fas- tighetstaxeringen har certifikaten betydelse genom att de höjer an- läggningens marknadsvärde. En taxeringsenhets taxeringsvärde ska bestämmas till det belopp som motsvarar av marknads- värdet. Elcertifikatens inverkan på fastigheters marknadsvärde har beaktats sedan den allmänna fastighetstaxeringen . Nuvarande bestämmelser om fastighetstaxering av elproduk- tionsenheter tillkom i stor utsträckning års allmänna fastighetstaxering. har det bl.a. införts ett marknads- baserat stödsystem med elcertifikat som syftar till att öka produk- tionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Med hänsyn till de förändringar som har skett finns det anledning att göra en över- syn av fastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen av elpro- duktionsenheter. Utredaren ska överväga om det med hänsyn till påverkan på effek- tiviteten i elcertifikatsystemet är motiverat att värdet av elcertifikat beaktas vid fastighetstaxeringen eller vid bestämmandet av underlag för uttag av fastighetsskatt. Fastighetstaxeringslagens utgångspunkt är att en taxerings- enhets taxeringsvärde ska bestämmas till det belopp som motsvarar av dess marknadsvärde (5 kap. 2 § FTL). Som framgår ovan ökar tilldelade elcertifikat en elproduktionsenhets marknads- värde. Att inte ta hänsyn till detta värde skulle innebära ett avsteg från en av fastighetstaxeringens fundamentala principer. Med tanke på fastighetstaxeringens systematik bör det därför krävas starka skäl för en förändring i detta avseende. Skälet till en förändring i aktuellt fall är, som framgått, att det skulle kunna hävdas att taxe- ringen och beskattningen av elcertifikaten på fastighetsområdet motverkar certifikatens stödfunktion när det gäller utbyggnaden av produktionskapaciteten för förnybar el. Enligt utredningens mening kan dock inte gällande fastighets- taxeringsregler anses motverka elcertifikatsystemets ändamål i en sådan omfattning att de bör ändras på så sätt att certifikatens värde inte beaktas. Ett undantag från den grundläggande principen att en fastighets taxeringsvärde ska avspegla dess marknadsvärde kräver att elcertifikatsystemets funktion påverkas väsentligt. Så kan inte anses vara fallet. I sammanfattning bör värdet av elcertifikat alltjämt beaktas vid bestämmandet av taxeringsvärdet för en produktionsenhet som till- delas sådana certifikat för sin elproduktion. Fastighetsskatt bör också tas ut på detta värde. Värdet av elcertifikat bör i samtliga fall be- aktas enligt reglerna om justering för säregna förhållanden. Utredningens bedömning: Förslaget att värdet av elcertifikat i samtliga fall bör beaktas enligt reglerna om justering för säregna förhållanden bedöms medföra viss skattelättnad för ett fåtal vindkraftsproduktionsenheter för vilka elcertifikatens värde inte påtagligt inverkar på marknadsvärdet. Utredningen anser att värdeinverkan av elcertifikat bör beaktas på ett teknikneutralt sätt och att samma regler därför bör gälla för alla kraftslag. Följaktligen föreslår utredningen att värdet av elcertifikat i samtliga fall bör beaktas på det sätt som följer av reglerna om justering för säregna förhållanden (7 kap. 5 § FTL). Förslaget inne- bär bl.a. att det även för vindkraft kommer att krävas att elcerti- fikatens värde har en påtaglig inverkan på marknadsvärdet. För de flesta vindkraftsproduktionsenheter är värdeinverkan av elcertifikat påtaglig, men för ett fåtal äldre produktionsenheter kommer för- slaget att innebära en viss skattelättnad för berörda ägare, motsvar- ande den offentligfinansiella bedömningen som beskrivs i av- snitt 10.5.2. Utredningens bedömning: Att värdet av elcertifikat i samtliga fall bör beaktas enligt reglerna om justering för säregna förhåll- anden bedöms medföra försumbara offentligfinansiella kostna- der. En bedömning av det taxeringsvärdebortfall som kan komma att uppstå p.g.a. tröskeleffekten (justering för säregna förhållanden) presenteras i tabell 10.3. Underlaget till denna bedömning består av 1 911 av totalt 1 915 vindkraftverksbyggnader med värdeår 2004 och . Detta eftersom en justering för elcertifikat inte är aktu- ell för äldre vindkraftverk. Övriga kraftverk kunde inte analyseras till följd av osäkra uppgifter eller att vindkraftverken var tagna ur drift. Tabell 10.3 Taxeringsvärdebortfall till följd av tröskeleffekt < ± 25 tkr eller < ± av taxerings- aTotalt justeringsbelopp = justering för avvikande driftstid + justering för elcertifikat. Observera att samtliga dessa enheter har justerats för avvikande driftstid. Denna justeringsanledning är mycket vanlig för vindkraft- verk i övrigt. bAntalet byggnadsvärderingsenheter vindkraftverk vars totala justeringsbelopp ställt i relation till enhetens totala riktvärde beräknat utan elcertifikat understiger eller . cDe aktuella enheternas totala taxeringsvärde enligt taxeringsregistret. Justering för avvikande driftstid är in- räknad. dDe aktuella enheternas totala taxeringsvärde beräknat under förutsättning att intäkterna från elcertifikat inte beaktas i riktvärdeangivelsen. Observera att justeringar för elcertifikat är så kallade ”plusjusteringar”. Justeringar för avvikande driftstid kan ha både plus- och minustecken. I de aktuella fallen har samtliga justeringar för avvikande driftstid varit negativa eftersom driftstiderna för dessa produktionsenheter är relativt korta (<1 200 timmar). Detta innebär alltså att dessa två justeringar tar ut varandra när de summeras och att taxeringsvärdet inte justeras för varken avvikande driftstid eller elcertifikat. e Värdet i kolumn 3-värdet i kolumn 4. Källa: Lantmäteriet. Av tabell 10.3 framgår att taxeringsvärdebortfallet kan uppskattas till . Med en fastighetskattesats på 0,2 pro- cent motsvarar detta en offentligfinansiell bruttokostnad om , vilket netto motsvarar , dvs. kostnaden är att anse som försumbar. 10.5.3Administrativa och samhällsekonomiska effekter Utredningens bedömning: Förslaget bedöms medföra försum- bara kostnader för och inte några ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms ha försumbara samhällsekonomiska effekter. Förslaget bedöms innebära marginellt ökade kostnader för Skatte- verket eftersom elcertifikatens värde i stället föreslås beaktas genom justering för säregna förhållanden. Det är ett arbete som Skatte- verket bedömer måste ske manuellt. Därutöver kan det tillkomma något ökade kostnader för information, blanketter, inskanning m.m. Förslaget har i princip inga effekter för de allmänna förvaltnings- domstolarna. Förslaget bedöms ha försumbara samhällsekonomiska effekter. Förslaget bedöms endast innebära försumbara effekter av de slag som omnämns i kommittéförordningen (1998:1474) och förord- ningen (2007:1244) om konsekvensutredningar vid regelgivning. Enligt utredningens direktiv ska övervägas om elproduktionsenhe- ter bör taxeras med kortare intervall. Skälet till detta är att de långa intervallen, , mellan de allmänna fastighetstaxeringarna av elproduktionsenheter ofta leder till betydande språngvisa justerin- gar av taxeringsvärdena. Det är, enligt direktiven, angeläget att få till stånd en mer successiv anpassning av taxeringsvärdena till pris- utvecklingen. En modell som bör prövas är ett införande av för- enklad fastighetstaxering mellan de allmänna fastighetstaxeringarna, i likhet med vad som gäller för hyreshusenheter, småhusenheter, lantbruksenheter och ägarlägenhetsenheter. Om utredaren föreslår taxering av elproduktionsenheter med tätare intervall ska förslag om detta även lämnas för industrienheter (vilka inkluderar täkter) som annars blir den enda typ av taxeringsenhet för vilka nya taxe- ringsvärden normalt fastställs endast . Förslaget innebär att förenklad fastighetstaxering ska ske för elproduktionsenheter med början och därefter . Under förberedelsearbetet ska riktvärdeangivelsen anpassas med hänsyn till det genomsnittliga elpriset under nivååret och de fem föregående åren. Övriga värdepåverkande faktorer ska vara oföränd- rade i förhållande till närmast föregående allmänna fastighetstaxe- ring, om det inte finns synnerliga skäl att bestämma riktvärdeangiv- elserna på normalt vis. Fastighetstaxeringen ska i övrigt utgå ifrån de uppgifter avseende kostnader som lämnades vid den senaste allmänna eller särskilda fastighetstaxeringen. I praktiken innebär utredningens förslag att nya taxeringsvärden för elproduktions- och industrienheter fastställs i stället för . Utredningen föreslår också att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får föreskriva att den som beslutar om nättariffer i behövlig omfattning ska lämna uppgifter för fastighets- taxeringen av elproduktionsenheter till . Enligt direktiven ska utredningen lämna förslag om förenklad fastighetstaxering även för industrienheter om sådant förslag läm- nas för elproduktionsenheter. I denna del hänvisas dock till av- snitt 9.4.4, där utredningen bedömer att sakskäl talar emot att för- enklad fastighetstaxering införs för industrienheter. Förslag lämnas dock i enlighet med direktiven i detta avseende. Utredningens bedömning: Förslaget innebär att fastighetsägar- nas fullgörandekostnader ökar med för ett genomförande av en förenklad fastighetstaxering avseende elproduktionsenheter och med för indu- strienheter (inklusive täktmark). Skattekostnaderna för fastig- hetsägarna bedöms, med antagande om positiv värdeutveckling, brutto, öka med . Med hänsyn taget till avdragsmöjligheter mot bolagsskatt uppgår den ökade nettoskattekostnaden till . Ägare till industri- och elproduktionsenheter ska, vid förenklad fastighetstaxering, lämna deklaration utan föreläggande. Detta gäl- ler dock inte sådan ägare som året före det år som förenklad fastighetstaxering äger rum fått förslag till fastig- hetstaxering. Påpekanden med anledning av förslag till förenklad fastighetstaxering ska lämnas till senast den 1 novem- ber året före det år den förenklade fastighetstaxeringen äger rum. Vissa ägare till industrienheter (vilka inkluderar täktmark) kan in- för en taxering även förväntas bli föremål för en förtida uppgifts- insamling (FUI), vilket vid en förenklad fastighetstaxering sanno- likt inte blir fallet för ägare till elproduktionsenheter. Branschernas fullgörandekostnader för en förenklad fastighets- taxering har bedömts med ledning av uppgifter från branscherna när det gäller både kostnad per deklaration och tidsåtgång. Från har uppgifter erhållits gällande antalet deklarationer vid AFT 13. Därefter har en avstämning gjorts med hänsyn till ökningen av framför allt antalet elproduktionsenheter till och med den särskilda fastighetstaxeringen (SFT 15). Detta då det fortfarande uppförs relativt många nya vindkraftverk samt en del solkraftverk . Antalet industrienheter förändras däremot be- tydligt mindre år . För elproduktionsenheter bedöms fullgörandekostnaderna för dekla- rationsförfarandet bli 14,6 miljoner kronor15 och 4,4 miljoner kro- nor för medverkan vid FUI inför taxeringen. För industrienheter (inklusive täktmark) bedöms fullgörandekostnaderna vid en förenk- lad fastighetstaxering och vid medverkan vid den FUI som sker in- för taxeringen bli 72 miljoner kronor16. Fullgörandekostnaderna är svårbedömda då industrienheterna är en heterogen fastighetskategori. Detta avspeglar sig i stor kostnads- mässig differens för sådana kostnader mellan olika typer av taxe- ringsenheter. Vid en förenklad eller allmän fastighetstaxering av industrienheter får de allra flesta fastighetsägarna ett förslag till taxering, där alla uppgifter är förtryckta. Är alla uppgifter korrekta behöver förslaget till taxering inte skickas in till . Det är framför allt produktionskostnadsvärderad industri som får fastig- hetsdeklarationer. Dessutom torde deklarationsförfarandet bli något minde omfattande vid införandet av förenklad fastighetstaxering, eftersom taxering sker i stället för . Deklarationer: Vattenkraftverk = (1 300 st. x x ) och effektbaserade kraftverk = , fördelat på vindkraft (0,x /timme x 675 st. x cirka 1,2 [procentuell antals- ökning sedan AFT 13]) och för kraftvärme och kärnkraft [120 st. x 10 tim- mar x ]). Notera att många kraftverk som värderas enligt vad som med förslaget betecknas effektmetoden får förslag till fastighetstaxering och inte deklaration, detta gäller speciellt för tomtmarker till kraftverken. 16Beräkning: Antalet fastighetsdeklarationer för industrienheter vid AFT 13 uppgick till cirka 16 500. Antalet taxeringsenheter med enbart produktionskostnadsvärderade värderings- enheter var cirka 8 500 och antalet med både avkastnings- och produktionskostnadsvärderade värderingsenheter var cirka 2 000. Resterande antal var enbart avkastningsvärderade taxe- ringsenheter. Antalet förslag till taxering uppgick till cirka 60 000. Därtill tillkommer FUI inför förenklad fastighetstaxering, som inför AFT 13 omfattade cirka 6 500 utskickade blanketter. För elproduktionsenheterna uppgick fastighetsskatteintäkterna till . Med motsvarande antaganden som för industrienheterna kan bruttokostnadsökningen för fastig- hetsägarna av elproduktionsenheterna beräknas till cirka 168 miljo- ner kronor för .