sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Av huvudmännen ansåg dock cirka tre av tio att arbetet med att minska elevernas skolfrånvaro inte var huvudmannens ansvar och endast två av tio huvudmän uppgav att deras arbete med att mot- verka frånvaro hade varit verkningsfullt.66 I under- sökning framkom även att det fanns en oklarhet i vad skolor och huvudmän bedömde som ogiltig frånvaro. Flertalet huvudmän definierade frånvaro med ogiltigt skäl som frånvaro som inte hade anmälts till skolan. Svårigheten i att bedöma vad som var giltig respektive ogiltig frånvaro uttrycktes av flera huvudmän.67 Vad gällde orsakerna till att elever var frånvarande från under- visningen utan giltigt skäl angav rektorerna att elevernas hemsituation eller sociala situation utanför skolan var den vanligaste anledningen; av rektorerna uppgav att detta var en ganska vanligt eller mycket vanligt förekommande orsak. Även stress och en upplevelse av höga prestationskrav bedömdes av rektorerna () var ett ganska vanligt eller mycket vanligt skäl. En lika stor andel menade att strategisk frånvaro, dvs. att elever valde att stanna hemma från vissa lektioner för att studera till andra, var en ganska vanligt eller mycket 65Elever med hög ogiltig frånvaro ska rapporteras till CSN. Ett beslut från CSN leder till att eleven blir av med sin studiehjälp. 66Skolverket: Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. 67Skolverket: Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … vanligt förekommande orsak. Däremot menade en majoritet av rektorerna () att svårigheter att anpassa undervisningen till elevernas behov eller att kränkande behandling () inte var vanliga orsaker till elevernas frånvaro.68 Hinder för arbetet med frånvaro och närvaro Trots att flertalet skolor hade system för att registrera frånvaro fram- gick i nationella uppföljning av frånvaro och främjande av närvaro i gymnasieskolan att några av de främsta faktorerna som huvudmännen bedömde hindrade det närvarofrämjande arbetet var dålig tillgång till statistik och bristfällig uppföljning av frånvaro. Även bristfälliga kunskaper om frånvaroorsaker och minskade resurser till elevhälsan utgjorde enligt huvudmännen hinder i detta arbete. Ytterligare en svårighet som huvudmännen pekade på i arbetet med att följa upp och motverka ogiltig frånvaro var att eleverna fyllde och blev myndiga under sin gymnasietid. Detta medförde ofta att kontakten mellan hemmet och skolan försvagades eller försvann helt. Men även vissa vårdnadshavares attityd till skolan uppfattades som bekymmersam av både huvudmän och rektorer. Dessa vårdnads- havares bristande ansvarstagande för elevernas skyldighet att närvara yttrade sig bl.a. genom att de tog med sina barn på semesterresor mitt i terminen. Även elevernas bristande motivation och skoltrötthet utgjorde ett problem. Flera rektorer i undersökningen beskrev hur trötta elever försov sig på grund av dataspelande eller sena vanor. Psykisk ohälsa och sociala problem, tillsammans med stress, ångest och höga prestationskrav, uppgavs vara några av de absolut största problem som elever och skolan hade att hantera. Sådana faktorer bidrog till en ond spiral för eleverna. Att eleverna mådde dåligt kunde leda till frånvaro, vilket i sin tur kunde öka stressen och framkalla ångest. Flera rektorer efterfrågade bättre samarbete med externa aktörer som t.ex. primärvården, barn- och ungdoms- psykiatrin (BUP) och behandlingshem.69 68Skolverket: Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. 69Skolverket: Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … 5.5Arbetet med att förebygga studieavbrott Som framgår av genomgången ovan kommer ett studie- avbrott som en blixt från klar himmel. innebär före- komsten av varningssignaler att det finns en möjlighet att agera för att motverka studieavbrott, om skolan är uppmärksam på dessa tecken. I det här avsnittet beskrivs några av de insatser som görs för att för- hindra studieavbrott och vilka arbetssätt som har visat sig vara verk- ningsfulla. Dessa arbetssätt bedöms även vara relevanta för att främja att eleverna når målen för utbildningen. 5.5.1Forskning om och praktiska erfarenheter av arbete för att förhindra studieavbrott Genomgången ovan visar att det finns ett antal undersökningar och granskningar av orsakerna till studieavbrott från svensk gymnasie- skola och vilka varningssignaler som kan föregå studieavbrott eller indikera att eleven inte kommer att nå målen för utbildningen. Vad gäller den svenska preventionsforskningen relaterad till frågan om studieavbrott är denna emellertid begränsad. Däremot finns en större mängd internationella forskningsstudier som kan bidra med viktig kunskap. Denna forskning visar att arbetet med att motverka studieavbrott kan genomföras i flera olika parallella processer. En del i arbetet kan sägas handla om att främja närvaro och deltagande, exempelvis genom en god generell undervisning och en trygg skol- miljö. En annan del i arbetet för att motverka studieavbrott riktar sig mer specifikt till de elever som av olika skäl påbörjat en process mot studieavbrott. Forskningen visar att det är av central betydelse att skolan identifierar dessa elever samt utreder och sätter in åtgärder som utgår från elevens behov.70 Som en del av för att minska andelen ungdomar som avbryter sina studier har EU avsatt medel för att med- finansiera olika projekt i EU:s medlemsländer.71 I har Kommuner och Landsting (SKL) som en del i detta arbete 70Uppgifter från Plug In och Pluginnovation 161009. 71Europeiska kommissionen: Reducing early school leaving: messages and policy support. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … tagit initiativ till projektet som har pågått sedan 2012.72 Projektet, som är det största i sitt slag i , syftar till att fånga upp de elever som löper störst risk att avbryta sina studier och att motivera ungdomar som redan har avbrutit att återuppta sina gym- nasiestudier. Inom ramen för Plug In har en forskarledd nationell, digital plattform kallad Pluginnovation upprättats med stöd av . Syftet med den digitala plattformen är att samla och sprida resultatet av vetenskapliga undersökningar och beprövade metoder som är centrala för personer som arbetar med att motverka studieavbrott. Den befintliga forskningen och de praktiska erfarenheter som gjorts inom ramen för Plug pekar på att utvecklingen av rutiner och system för att identifiera riskindikatorer och avbrottsrelaterad information är det första steget som skolor och huvudmän behöver ta för att kunna planera ett verksamt förebyggande arbete mot studieavbrott. Redogörelsen nedan om effektiva metoder för att förebygga och förhindra studieavbrott bygger till stor del på de forsknings- sammanställningar som genomförts inom ramen för Plug In samt de praktiska erfarenheter som utvärderats och systematiserats av forskare inom projektet. 5.5.2Ett elevcentrerat arbetssätt – en central utgångspunkt Forskningen om studieavbrott och studiemisslyckanden pekar på att ett helhetsperspektiv på eleverna i relation till skolsituationen är en viktig förutsättning för att kunna utveckla verksamma före- byggande insatser. Skolan behöver utreda vad som hindrar elever från att komma till skolan, delta i undervisningen och lyckas med sina studier. I detta arbete behöver även behov som sträcker sig utanför det pedagogiska stödet beaktas. Ett individ- eller elev- centrerat arbetssätt är därför en grundläggande utgångspunkt i arbetet med att förebygga och motverka studiemisslyckanden och kan i många fall vara en förutsättning för att övriga insatser ska kunna få avsedd effekt. 72 Projektet samordnas av Kommuner och Landsting (SKL) och finansieras dels med EU-medel från Europeiska socialfonden genom Svenska , dels genom med- finansiering från de kommuner och regioner som deltar i projektet. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Källa: Pluginnovation. Internationella studier pekar på att effektiva metoder för att före- bygga studieavbrott är att stärka elevers involvering (engagement) och motverka distansering (disengagement) från skolan och skol- arbetet. Med utgångspunkt i denna forskning har man inom ramen för arbetet med Plug In identifierat ett antal framgångsfaktorer som sammanfattas i begreppen uppföljning, bemötande, flexibilitet och samverkan (se figur 5.1 ovan). Även bedömer att dessa framgångsfaktorer överensstämmer väl med det som fram- kommer i rapporter från , Skolinspektionen, SKL och Europeiska kommissionen.73 73 : Redovisning av genomförandeplan av uppdraget att genomföra verksamhetsnära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan givet i regleringsbrevet 2016. Dnr U2015/05478/UF. Se t.ex. Kommuner och Landsting Motverka studieavbrott. 2012; Europeiska kommissionen. A whole school approach to tackling early school leaving. 2015; Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Nedan beskrivs översiktligt de arbetssätt som tar sin utgångs- punkt i de aktuella framgångsfaktorerna och som visat sig verk- ningsfulla för att motverka studieavbrott och studiemisslyckanden. Förutsättningarna att sätta in åtgärder för att förhindra studieavbrott förbättras på skolor som tidigt identifierar signaler om att elever börjat distansera sig från skolan och lärandet, t.ex. genom ökad frånvaro och sjunkande studieresultat. Genom en tidig upptäckt ökar alltså möjligheterna att förhindra avbrott och studie- misslyckanden. För att åstadkomma detta krävs att skolor och huvudmän utvecklar en beredskap, rutiner och strategier för att upptäcka och möta elevers olika behov för att man på så sätt ska kunna följa elevernas progression och helhetsutveckling när det gäller skolresultat samt socialt, fysiskt och psykiskt välbefinnande liksom närvaro. Ett aktivt uppföljningsarbete inom organisationen är en förutsättning för att kunna utforma rätt insatser i rätt tid och säkerställa att ansvarsfördelningen är tydlig så att inga elever hamnar mellan stolarna. I skolans samspel med eleverna har en tät och kontinuerlig upp- följning inte enbart visat sig fungera som ett verktyg för att synlig- göra elevernas progression utan även som en motivationshöjande insats. Personal och ungdomar i de olika delprojekten inom Plug In beskriver att det kontinuerliga uppföljningsarbetet i form av exempelvis personliga samtal och möten, kontakter via sms och mobiltelefon eller annan respons, fungerar som en effektiv insats, förutsatt att eleven är delaktig i processen och att de mål som ut- formas upplevs som relevanta, tydliga och möjliga att nå. Den individuella uppföljningen uppfattas därmed även fylla en viktig relationsskapande funktion. Att elever upplever bemötandet i skolan som gott är avgörande för att de ska komma till skolan, delta i undervisningen och för att olika stödinsatser ska vara verksamma. Även relationen till klass- kamrater och andra elever samt möjligheten att ingå i ett positivt Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … socialt sammanhang är viktiga faktorer som minskar risken för studieavbrott. Ett medvetet arbete med att skapa förtroendefulla och positiva relationer mellan elever, lärare och andra vuxna på skolan påverkar därmed elevers förutsättningar att klara skolarbetet på olika sätt. Bemötande och förhållningssätt är särskilt betydelsefullt i samspelet med elever som har tidigare negativa skolerfarenheter. Inom Plug har skolor fokuserat på att utveckla det relationella arbetet med elever genom att exempelvis stärka mentorskapsfunktionen74 i form av utökad kontakttid och med hjälp av elevcoacher eller andra resurspersoner. Arbetet kan också omfatta utveckling av strategier och förhållningssätt som lärare och andra professionella i skolan kan använda i mötet med elever.75 Många insatser som visat sig verksamma för att förhindra studie- avbrott och studiemisslyckanden är generella kvalitetsinsatser som kan gynna alla elever. För många elever som befinner sig i risk- zonen för att avbryta sina gymnasiestudier eller inte nå målen för utbildningen kan det också behövas mer specifika anpassningar. Det kan handla om enskilda elevers behov av ämnesstöd, språkstöd, stöd att strukturera sitt skolarbete eller praktiskt vardagsstöd för att kunna ta sig till skolan och delta i undervisningen. En del elever behöver stöd i en social utsatt situation för att uppnå ett större psykiskt eller fysiskt välbefinnande och därmed få skolsituationen att fungera. För unga som har tidigare negativa skolerfarenheter och inte har studerat eller varit i annan sysselsättning kan vägen tillbaka till studier ta tid och behöva omfatta mindre traditionella åtgärder. De åtgärder som kan behövas varierar alltså och kräver flexibilitet på såväl organisationsnivå som i de specifika i insatserna. 74Jfr även : Att välja utbildning. Betydelsen för individ och samhälle. 75Uppgift från Plug In. Det förhållningssätt som beskrivs som verksamt är ett coachande och salutogent förhållningssätt. Även motiverande samtal (MI) har visat sig vara ett effektivt verktyg i samtalen med elever. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … För att elever som riskerar att avbryta sina studier eller att inte nå målen för sin utbildning ska få det stöd han eller hon behöver krävs samverkan mellan olika kompetenser i och utanför skolan. En viktig del av samverkan på individnivå är att skapa en sammanhållen process kring elever som är i behov av stöd från många olika professionella. Inom skolan innefattar denna samverkan ofta främst elevhälsan, ämneslärare, mentorer, resurslärare och studie- och yrkesvägledare. Vad gäller samverkan med det omgivande samhället kan det vara viktigt att skolan stödjer elever och vårdnadshavare i kontakterna med andra samhällsfunktioner. För den enskilda ungdomen och dennas vårdnadshavare kan det vara svårt att veta vart man ska vända sig och vilken typ av stöd olika samhälls- funktioner kan ge. Genom tydlig samverkan såväl inom skolan som mellan skolan och andra samhällsfunktioner, t.ex. hälso- och sjuk- vården eller , kan antalet kontakter reduceras och underlättas.76 I avsnitt 5.5.5 nedan beskrivs behovet av samverkan mellan skolan och andra samhällsaktörer. 5.5.3Elevhälsans arbete med att förebygga studieavbrott och studiemisslyckanden Enligt skollagen ska det finnas elevhälsa för eleverna i bl.a. gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. I lagen regleras bl.a. vilka kom- petenser som ska ingå i elevhälsan. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av special- pedagogiska insatser kan tillgodoses.77 I skollagen finns också bestämmelser om trygghet och studiero. Enligt bestämmelserna ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero78 och anknyter till skolans hälsofrämjande arbete. 772 kap. 25 § skollagen. 785 kap. skollagen. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Fokus på förebyggande och hälsofrämjande åtgärder Undersökningar som (numera Folkhälsomyndig- heten) och genomfört visar att en majoritet av barn och ungdomar i känner sig friska, är nöjda med sina liv och trivs i skolan. Skoltrivseln minskar dock med stigande ålder, och trots viss osäkerhet om utvecklingen tyder mycket på att förekomsten av psykiska, sociala och psykosomatiska problem har ökat bland unga människor . har sammanställt resultat från en stor mängd forskning om skola, lärande samt barns och ungdomars psykiska hälsa. Enligt denna forskning finns det ett tydligt samband mellan skolprestationer och ungdomars psykiska hälsa. En utgångspunkt för elevhälsans arbete är att hälsa och lärande påverkas och främjas av samma generella faktorer. Bland annat i förarbetena till bestämmelserna om elevhälsan i skollagen79 betonas hur lusten att lära är starkt kopplad till känslan av hälsa och väl- befinnande. God fysisk och psykisk hälsa leder till ökat välbefin- nande och därmed bättre förutsättningar för lärande hos den enskilda eleven. Med sitt breda uppdrag och med sina kontakter med olika delar av skolorganisationen ingår elevhälsan därför som en viktig del i skolans arbete med att främja elevernas hälsa och i förlängningen förhindra studieavbrott. Elevhälsans arbete kan delas in i åtgärdande, främjande och före- byggande insatser. Arbetet kan bedrivas mot individer, grupper eller på organisationsnivå.80 I propositionen som låg till grund för beslut om den nu gällande skollagen framhålls att elev- hälsan främst ska vara förebyggande och hälsofrämjande samt att elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas.81 I pro- positionen beskrevs vidare hur elevhälsan ska ha ett ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxt- villkor och att elevhälsan i det individuellt inriktade arbetet har ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling82. Enligt Skolinspektionen innebär detta att elevhälsan ska identifiera inlärningssvårigheter hos enskilda elever 79Jfr SOU 2000:19, Från dubbla spår till Elevhälsa, kap. 5, och prop. 2001/02:14. 80Skolverket och : Vägledning för elevhälsan. 2009/10:165, s. 277. 2009/10:165, s. 276. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … och arbeta för att alla elever ska få möjlighet att nå kunskapsmålen i skolan.83 Det saknas till stor del undersökningar som specifikt gäller elev- hälsan i gymnasieskolan, men i en enkätundersökning genomförd av SKL 2015 riktad till kommunala huvudmän om elevhälsa ges en bild av elevhälsans största utmaningar generellt sett. I sina svar tar i princip samtliga kommuner som svarat på enkäten upp behoven hos nyanlända elever och hos elever som behöver extra anpassningar eller särskilt stöd. Även behovet av att utveckla arbetet med inkludering och att möta ökande psykisk ohälsa bland eleverna tas upp som centrala frågor för elevhälsan. En annan stor utmaning för elevhälsan som de svarande pekar på är att det behövs lösningar för elever med långvarig skolfrånvaro.84 menar att det finns stora risker med svenska skolors elevhälsoarbete. Bland annat bedöms att förekomsten av skol- sköterskor, skolläkare och skolpsykologer på skolor i vara uppseendeväckande låg. Konsekvensen kan enligt bli att skolorna prioriterar det individuellt inriktade åtgärdande arbetet på bekostnad av det generellt inriktade förebyggande och hälso- främjande arbetet.85 Skolinspektionens granskningar av tillgången till elevhälsa visar vidare att elevhälsan lider av tidsbrist, vilket gör att det är svårt att hinna med det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Trots att fokus för elevhälsans arbete ska vara hälsofrämjande och före- byggande visar vissa undersökningar att arbetet i stället har en ton- vikt på åtgärdande insatser.86 Skolinspektionen har också i ett antal granskningar kritiserat skolors och huvudmäns arbete med elevhälsa. Bland annat har myndigheten pekat på att rektorer och lärare brustit i att samråda med elevhälsan vid utredningar om särskilt stöd, att någon eller 83Skolinspektionen: Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. 84SKL: Nuläge och utmaningar i elevhälsan. 85OECD: Mental Health and Works: . 86Skolinspektionen: Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … några av elevhälsans kompetenser saknats eller att tillgången till elevhälsan bedömts vara bristfällig eftersom kompetenser endast köpts in vid behov. Detta har enligt Skolinspektionen medfört en risk för att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet blir lidande.87 Även forskare vid har visat att elevhälsans arbete i praktiken i huvudsak är åtgärdande, dvs. inriktat på insatser för att avhjälpa problem när de väl har uppstått.88 Skollagen reglerar inte hur elevhälsan ska vara organiserad, och sättet på vilket elevhälsan organiseras varierar mellan skolor.89 På en del skolor är elevhälsan knuten till den enskilda skolan medan elevhälsan hos andra huvudmän är centralt placerad och arbetar för flera skolor.90 Skolinspektionen bedömer att det är viktigt att elev- hälsans kompetenser är synliga och tillgängliga och att eleverna ska veta var och när de kan söka upp skolsköterskan, skolpsykologen, kuratorn eller skolläkaren. En tänkbar risk med en centraliserad elevhälsa och en elevhälsa som upphandlas vid behov kan enligt Skolinspektionen vara att elevhälsan saknar den närhet och för- ankring som är nödvändig för att bedriva ett mer långsiktigt före- byggande och hälsofrämjande arbete.91 87Skolinspektionen: Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. Skolinspektionens granskningar har emellertid i huvudsak rört situationen i . Eftersom få granskningar och undersökningar fokuserar på elevhälsan i gymnasie- skolan har utredningen valt att sammanfattande referera olika studier och iakttagelser avseende elevhälsan i stort, även om studierna i många fall avser situationen i . Detta kan ge en generell förståelse för elevhälsans roll och funktion. Utredningen konstaterar i detta sammanhang att lagstiftningen avseende elevhälsan i och gymnasieskolan även i princip är den samma för skolformerna, även om bestämmelserna om elevers hälsobesök är uppdelade för olika skolformer. 88Törnsén M: Rektors ledning och styrning av elevhälsan, i och (red. ): Att leda mot skolans mål. 89Specialpedagogiska institutet: Elevhälsan – 31 kommuner berättar. 90Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi: En god start – en rapport om tidigt stöd i skolan. 2012; : Elevhälsan – 31 kommuner berättar. 2006; SKL: Nuläge och utmaningar i elevhälsan. 91Skolinspektionen: Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … 5.5.4Betydelsen av en god studie- och yrkesvägledning för att förebygga studieavbrott Att ungdomar väljer en gymnasieutbildning vars innehåll motsvarar deras förväntningar och intresse är viktigt för att upprätthålla elev- ernas studiemotivation som i sin tur är betydelsefull för att elever ska lyckas fullfölja utbildningen. Även de val som eleverna gör inom den gymnasieutbildning där de befinner sig påverkar studie- motivationen. För att kunna göra väl underbyggda val behöver elever ofta stöd. i skolan ska genomföras på ett professionellt sätt, vila på vetenskaplig grund och syfta till att ge eleverna s.k. valkompetens.92 Enligt innebär detta att elev- erna på ett strukturerat sätt ska kunna samla, analysera och sätta samman utbildnings- och yrkesinformation samt ha färdigheter att fatta och genomföra beslut samt hantera övergångar och växlingar i livet.93 Elever ska ha tillgång till vägledning Enligt skollagen ska elever i alla skolformer utom förskola och förskoleklass ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkes- verksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.94 För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet.95 Enligt läroplan ska studie- och yrkesvägledaren eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkes- inriktningen. Möjligheterna för elever med funktionsnedsättning ska särskilt uppmärksammas.96 92Skolverket: Allmänna råd. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 2013; : Kvalitet i studie- och yrkesvägledning – Hela skolans ansvar. 93Sultana R G: Skills in Europe. 942 kap. 29 § skollagen. 952 kap. 30 § skollagen. 96SKOLFS 2010:37 avsnitt 2.4 och 2.6. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker …