sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — Detsamma gäller vid befruktning utanför kroppen med ett annat ägg än kvinnans eget eller med spermier från en man som inte är kvinnans make eller sambo. Behandlingen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Ett barn som har avlats med ett donerat ägg eller donerade sper- mier har, när han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att få in- formation om sitt ursprung. Uppgifter om givaren ska antecknas i en särskild journal som ska bevaras . En givare har således inte någon möjlighet att vara anonym. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor, dvs. kvinnor som inte lever i äktenskap eller samboskap, är inte tillåtet inom svensk hälso- och sjukvård. Det är däremot tillåtet i flera andra länder, bl.a. , och . I vissa av dessa länder får spermie- givarna vara anonyma. Det förekommer att ensamstående kvinnor i antingen reser utomlands för att genomgå assisterad be- fruktning eller utför insemination i egen regi. Uppfattningen att det ligger i barnets bästa att ha två föräldrar från födseln och att ha fötts av en av föräldrarna har uttryckts (se t.ex. SOU 1983:42 s. 70, prop. 2004/05:137 s. 39, bet. 2004/05:LU25 s. 9). Synen på reproduktion och föräldra- skap har emellertid förändrats . Assisterad befruktning i är en etablerad behandlingsform och möjligheterna till sådan behandling har successivt utvidgats. •lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sam- bor, och •ta ställning till vilka förändringar i övrigt som behöver göras för att anpassa lagstiftningen om assisterad befruktning och tillämp- ningen av denna till en ordning där en ensam tilltänkt förälder avser att genomgå behandlingen. Bör det krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna? fick assisterad befruktning utföras endast med det behand- lade parets egna könsceller. får emellertid assisterad befruktning utföras även med donerade könsceller. Det krävs dock att det finns en genetisk koppling mellan barnet och en av de till- tänkta föräldrarna. Insemination får göras med spermier antingen från kvinnans make eller sambo eller från en spermiegivare. Befrukt- ning utanför kroppen får göras med antingen ett donerat ägg och makens eller sambons spermier eller med kvinnans eget ägg och donerade spermier. Donation av befruktade ägg är således inte tillåten. Detta innebär att par som saknar både fungerande ägg och spermier inte har möjlighet till assisterad befruktning i . När ensam- stående ges möjlighet till assisterad befruktning kommer detsamma att gälla för dem som inte har fungerande ägg. Att donation av befruktade ägg inte är tillåten innebär också att det inte är tillåtet med äggdonation inom ett äktenskap eller sambo- skap, trots att en sådan skulle medföra att barnet får en genetisk koppling till en av sina rättsliga föräldrar. •ta ställning till om det vid assisterad befruktning ska krävas att barnet har en genetisk koppling till den eller de tilltänkta för- äldrarna. För det fall utredaren anser att det bör finnas en genetisk koppling ska utredaren •ta ställning till om äggdonation inom ett äktenskap eller sambo- skap ska tillåtas. Bör surrogatmoderskap tillåtas i ? Surrogatmoderskap (även kallat bl.a. värdmoderskap) innebär att en kvinna upplåter sin kropp och blir gravid med den uttalade avsikten att efter födseln lämna över barnet till ett par eller en person som inte själv kan eller vill bära fram ett barn. Surrogatmoderskap kan vara antingen partiellt eller fullständigt. Vid partiellt surrogatmoder- skap befruktas surrogatmoderns eget ägg av spermier från en av de tilltänkta föräldrarna eller från en givare. Surrogatmodern har i dessa fall en genetisk och biologisk koppling till barnet. Vid fullständigt surrogatmoderskap förs ett befruktat ägg in och utvecklas i surrogat- moderns livmoder. Såväl ägg som spermier kommer från antingen de tilltänkta föräldrarna eller från utomstående . Surrogat- modern har i dessa fall en biologisk men inte genetisk koppling till barnet. Ett surrogatmoderskap kan vara altruistiskt eller kommersiellt. Vid ett altruistiskt surrogatmoderskap finns inga vinstmotiv för surrogatmodern och hon får alltså inte någon särskild ersättning för att hon agerar som surrogatmoder. Däremot kan olika kost- nader relaterade till graviditeten, t.ex. sjukhusbesök och förlorad arbetsinkomst, ersättas. Om det är fråga om ett kommersiellt surro- gatmoderskap, får surrogatmodern en särskild ersättning för att hon agerar som surrogatmoder. De olika formerna av surrogatmoder- skap kan även förenas med andra villkor, t.ex. att surrogatmodern ska vara närstående till den eller de tilltänkta föräldrarna, att surro- gatmodern ska ha uppnått viss ålder, att surrogatmodern ska ha genomgått minst en graviditet eller att surrogatmodern ska ha minst ett levande barn. Surrogatmoderskap i olika former är tillåtet i några länder, såväl inom som utanför EU. I , och utreds för när- varande frågor om surrogatmoderskap eller vidtas åtgärder för att reglera sådana frågor. I är det, med hänsyn till hur lagstiftningen om assisterad befruktning har utformats, inte tillåtet med surrogatmoderskap. Det har i tidigare sammanhang uttalats att förfarandet är etiskt oförsvarbart och att det är oförenligt med människovärdesprin- cipen att använda en annan kvinna som medel för att lösa det barn- lösa parets problem. Inte heller ur barnets perspektiv har surrogat- moderskap ansetts önskvärt. Det har uttalats att svåra konflikter kan uppstå om en kvinna som i ett tidigare skede har samtyckt till att ”låna ut” sin kropp senare ångrar sig och att barnet kan tvingas uppleva och bli en del av sådana konflikter (se t.ex. SOU 1985:5 s. 50, prop. 1987/88:160 s. 14, Ds 2000:51 s. 49 f., prop. 2001/02:89 s. 55, bet. 2001/02:SoU16 s. 16 f.). Synen på föräldraskap och möjligheterna att behandla ofrivillig barnlöshet har förändrats . Surrogatmoderskap har blivit vanligare i vår omvärld och ofrivilligt barnlösa i reser utom- lands i syfte att bli föräldrar genom surrogatmoderskap. Frågan om surrogatmoderskap aktualiserar flera olika etiska frågeställningar och intresseavvägningar om bl.a. individers självbestämmande och inte- gritet samt människovärdesprincipen, såsom rätten och möjligheten att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. Surrogatmoderskap aktualiserar också flera komplicerade juridiska frågeställningar som ofta innefattar även etiska och medicinska aspekter. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera och allsidigt belysa frågan om surrogatmoderskap, och •ta ställning till om surrogatmoderskap i någon form ska tillåtas i . I uppdraget ingår att undersöka i vilken omfattning surrogat- moderskap efterfrågas i och bedöma om detta kan mötas av en reglering som är juridiskt, etiskt, medicinskt och i övrigt accep- tabel. Utredaren ska redovisa relevanta aspekter och synsätt i frågan samt för- och nackdelar med att införa en ordning med surrogat- moderskap. Utredaren ska även särskilt belysa situationen för de kvinnor som blir surrogatmödrar och för de barn som tillkommer genom surrogatmoderskap samt vilka konsekvenser ett tillåtande kan få för barnet, surrogatmodern och övriga enskilda i olika avseen- den. Om utredaren anser att surrogatmoderskap ska tillåtas i ska utredaren •ta ställning till i vilka fall och under vilka förutsättningar surro- gatmoderskap ska kunna genomföras, •klargöra vilka rättigheter barnet ska ha, •klargöra vilka rättigheter och skyldigheter surrogatmodern ska ha, •klargöra vilka rättigheter och skyldigheter den eller de tilltänkta föräldrarna och övriga inblandade ska ha, samt •föreslå hur en heltäckande reglering av surrogatmoderskap ska utformas. Utredaren behöver bl.a. ta ställning till vilka som ska ges möjlighet att bli föräldrar genom surrogatmoderskap, vilka krav som ska ställas på dessa tilltänkta föräldrar – t.ex. om andra möjliga metoder för att övervinna ofrivillig barnlöshet först bör ha uttömts eller om det ska göras en särskild lämplighetsprövning – samt om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta för- äldrarna. Utredaren behöver också bl.a. ta ställning till vilka villkor i övrigt som ska vara uppfyllda för att surrogatmoderskap ska kunna komma i fråga. I uppdraget ingår vidare att analysera frågeställningar om surro- gatavtalet och de inblandade parternas mellanhavanden. Utredaren kan bl.a. behöva ta ställning till om det ska finnas möjlighet att uppställa villkor för surrogatmoderns livsstil under graviditeten och om de tilltänkta föräldrarna ska kunna ha ett inflytande över denna och andra aspekter på surrogatmoderskapet, vad som ska gälla om graviditeten är flerbördig, vilka följderna blir om surrogatmodern eller de tilltänkta föräldrarna ångrar sig sedan avtalet har ingåtts, vilken verkan de tilltänkta föräldrarnas separation under gravidi- teten ska få, vilken rättslig verkan olika avtalsvillkor i surrogat- avtalet ska ha och tänkbara konsekvenser av att villkor helt eller delvis inte följs. Utredarens utgångspunkt ska vara att ett eventuellt surrogatmoderskap ska vara altruistiskt. Utredaren ska vid sina överväganden sätta barnets bästa i fokus, inbegripet att beakta barnets rätt till kännedom om sitt ursprung. Ett eventuellt förslag om att i någon form tillåta surrogatmoder- skap i kräver också att särskild hänsyn tas till surrogat- moderns välbefinnande inför, under och efter graviditeten samt till surrogatmoderns mänskliga fri- och rättigheter, inbegripet rätten till kroppslig integritet. Följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen och i annan lagstiftning Det rättsliga föräldraskapet regleras genom bestämmelserna i för- äldrabalken och ger rättsverkningar i förhållande till barnet. I svensk lagstiftning finns det endast en bestämmelse som reg- lerar vem som är mor till ett barn. Bestämmelsen reglerar fall av äggdonation vid befruktning utanför kroppen, dvs. när kvinnan som föder barnet inte har bidragit med arvsanlag till barnet. Genom bestämmelsen klargörs att det är kvinnan som föder barnet som anses som barnets mor. I övriga fall anses moderskapet följa en oskriven moderskapspresumtion enligt vilken den kvinna som föder barnet i rättsligt hänseende alltid betraktas som barnets mor. Om modern vid barnets födelse är gift med en man, anses den mannen vara barnets far. Denna faderskapspresumtion gäller såväl vid naturlig befruktning som vid assisterad befruktning. Presum- tionen kan dock hävas. Om modern är sambo med en man, fast- ställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. Detsamma gäller för föräldraskapet, om modern är gift eller sambo med en kvinna. Vid assisterad befruktning krävs för att faderskapet eller föräldra- skapet ska kunna fastställas att sambon eller makan har samtyckt till behandlingen och att det med hänsyn till samtliga omständig- heter är sannolikt att barnet har avlats genom behandlingen. Den föräldraskapsrättsliga regleringen är inte enhetlig. Föräldra- skapet för den kvinna som inte har fött barnet kan endast fastställas om den assisterade befruktningen skett enligt lagen om genetisk integritet m.m., medan faderskapet för en man kan fastställas även om den assisterade befruktningen skett utom lagens tillämpnings- område. Bilaga 1 SOU 2016:11 I betänkandet Föräldraskap vid assisterad befruktning (SOU 2007:3) föreslår utredaren bl.a. att föräldraskap vid assisterad befruktning med donerade ägg och spermier ska regleras på samma sätt för olikkönade och samkönade par samt att bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna ska omfatta även assisterad befrukt- ning som sker utomlands och insemination i egen regi. De frågor som ska utredas aktualiserar förnyade överväganden om föräldra- skap vid assisterad befruktning. Den föräldraskapsrättsliga regleringen är inte anpassad för surrogatmoderskap, vilket kan innebära svårigheter för de tilltänkta föräldrarna att bli rättsliga föräldrar till barnet. Regleringen innebär bl.a. att den tilltänkta modern vid barnets födelse aldrig kan fast- ställas som rättslig moder till barnet. Hon får i stället försöka att bli förälder till barnet genom adoption. Regleringen kan också inne- bära att även om en av de tilltänkta föräldrarna är genetisk far till barnet, kan inte faderskapet för denne fastställas utan att fader- skapspresumtionen för en man som är gift med surrogatmodern först hävs. Om surrogatmoderskap tillåts i kan därför den föräldraskapsrättsliga regleringen behöva ändras, t.ex. genom utvid- gade möjligheter att fastställa föräldraskap, införande av en reg- lering som möjliggör överföring av föräldraskap eller införande av grundläggande bestämmelser om fastställande av moderskap. Familjerättslig och näraliggande lagstiftning utgår i många avseen- den från att ett barn har två rättsliga föräldrar från födseln. Detta kommer till uttryck bl.a. i genom att samhället har ett ansvar för att utreda och fastställa vem som är barnets far eller förälder. Ett barn som har tillkommit genom assisterad befruktning som utförts på en ensamstående kommer emellertid endast ha en rättslig förälder från födseln. Att ensamstående ges möjlighet till assisterad befruktning kan således föranleda ett behov av följdänd- ringar i den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen. Frågan är vidare om en förändring av en sådan grundläggande utgångspunkt bör åter- speglas även i annan lagstiftning. •ta ställning till om föräldraskapet för den kvinna i ett samkönat äktenskap eller samboskap som inte har fött barnet ska kunna fastställas även i de fall assisterad befruktning har skett utom- lands eller i egen regi, •ta ställning till hur den föräldraskapsrättsliga regleringen ska änd- ras om surrogatmoderskap tillåts i , •ta ställning till hur den föräldraskapsrättsliga regleringen ska an- passas till att ensamstående ges möjlighet till assisterad befrukt- ning, och •analysera hur lämnade förslag påverkar annan lagstiftning och ta ställning till om denna behöver ändras i något avseende. Behövs det särskilda regler för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands? Det förekommer att ofrivilligt barnlösa söker sig utomlands för att bli föräldrar genom surrogatmoderskap. Barn som tillkommit på detta sätt finns redan i eller är på väg hit. Eftersom surrogat- moderskap inte är tillåtet i har det uppstått svårigheter när barn har fötts och de tilltänkta föräldrarna vill resa med barnet till . Bland annat kan det vara svårt att avgöra vilket lands lag som ska tillämpas i frågor om moderskap och faderskap, vilket får betydelse t.ex. vid ansökningar om medborgarskap, uppehållstill- stånd och pass. De svenska regelverken för t.ex. föräldraskap och adoption är inte heller anpassade för dessa barn (jfr t.ex. JO beslut i dnr 5744-2012). Barnens ställning och familjerättsliga situation påverkas därigenom negativt. Det skapar också en osäker- het om vad som rättsligt gäller i situationer när ett barn tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Osäkerheten kan bl.a. inne- bära en risk för att de tilltänkta föräldrarna inte är medvetna om de juridiska svårigheter som ett surrogatmoderskap innebär och att inblandade myndigheter behandlar fall olika. I slutändan drabbar osäkerheten barnet. Det är av stor betydelse att få ökad kunskap om situationen för de barn som kommit till genom surrogatmoder- skap och säkerställa att de inte hamnar i en juridiskt eller på annat sätt utsatt situation på den grunden att surrogatmoderskap inte är tillåtet i . Det är inte möjligt att genom en svensk reglering förhindra att surrogatmoderskap genomförs utomlands. Oavsett om surrogat- moderskap skulle tillåtas i eller inte kommer företeelsen – att söka sig utomlands för att bli förälder genom surrogatmoder- skap – inte att upphöra. Det är därför, inte minst ur ett barn- perspektiv, viktigt att svenska myndigheter har tydliga regler att tillämpa och att enskilda som överväger att söka sig utomlands för att bli föräldrar genom surrogatmoderskap har kunskap om vilka rättsliga konsekvenser detta kan få. Utredaren ska mot denna bakgrund •undersöka och analysera gällande regelverk och tillämpningen av detta i de fall ett barn tillkommit genom surrogatmoderskap utom- lands, •belysa de internationellt privat- och processrättsliga aspekterna, samt •ta ställning till om det ska införas särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Om utredaren anser att särskilda regler ska införas eller befintliga regler ändras finns det flera tänkbara lösningar, t.ex. att utvidga möjligheterna att fastställa föräldraskapet genom bekräftelse eller dom, att möjliggöra överföring av föräldraskapet, att ändra reglerna för erkännande av utländska faderskapsavgöranden eller att möjlig- göra erkännande av utländska moderskapsavgöranden. Utredarens överväganden ska ta sin utgångspunkt i ställnings- tagandet om surrogatmoderskap ska tillåtas i och under vilka förutsättningar det i så fall ska kunna ske. En reglering ska syfta till att undanröja den nuvarande osäkerheten om rättsläget och motverka ett kringgående av förbud mot eller begräns- ningar av surrogatmoderskap i . I den utsträckning barn som tillkommer genom surrogatmoder- skap utomlands inte ska omfattas av en reglering ska utredaren •ta ställning till om särskilda övergångsregler behöver införas för sådana barn som redan befinner sig i eller är på väg till och där det inte är möjligt eller förenat med svårigheter att fast- ställa annan än surrogatmodern som rättslig förälder eller vård- nadshavare till barnet. Oberoende av om det föreslås en reglering för barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, ska utredaren •ta ställning till vilka informationsinsatser som behövs för att myndigheter och allmänheten ska få kunskap om innebörden av den svenska lagstiftningen, samt •föreslå vem eller vilka som ska ansvara för dessa informations- insatser. Föräldraskap vid ändrad könstillhörighet har på förslag av regeringen beslutat att kravet på sterilisering och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga inför ändring av könstillhörighet ska tas bort (prop. 2012/13:107, bet. 2012/13:SoU24, rskr. 2012/13:231). Förändringen innebär att det blir möjligt för personer som har för avsikt att ändra könstill- hörighet att behålla möjligheten att själva genomgå graviditet och föda barn eller att producera spermier samt att utnyttja sig av möj- ligheten att spara könsceller för att med hjälp av assisterad befrukt- ning senare bli förälder. Regeringen har bedömt att befintliga föräldraskapsrättsliga bestämmelser och principer kan tillämpas analogt utan att det med- för rättsosäkerhet för de barn som föds i en familj där en av eller båda föräldrarna har bytt kön. Det är emellertid viktigt att rätts- tillämpningen följs upp. •undersöka om det avskaffade steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga kan medföra problem vid tillämpningen av den föräldraskapsrättsliga regleringen, och •ta ställning till om det finns behov av ändring i den föräldra- skapsrättsliga regleringen eller annan lagstiftning. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska utifrån de ställningstaganden som görs föreslå de för- fattningsändringar som behövs för att genomföra de lämnade för- slagen. Utredarens arbete ska ske med utgångspunkt i att barnets bästa ska placeras i främsta rummet. Utredaren ska även i övrigt beakta de rättigheter som barn tillerkänns i FN:s konvention om barnets rättigheter. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas får för barn, både på kort och på lång sikt. Utredaren ska också beakta andra grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och då särskilt de rättigheter kvinnor tillerkänns i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Vidare ska utredaren redovisa vilka konsekvenser de för- slag som lämnas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för de eventuella surrogatmödrarna. Utredaren ska i sina förslag även beakta konsekvenserna av avskaffandet av steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fort- plantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet. Utredaren ska i den utsträckning som det bedöms nödvändigt inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska vidare ta del av relevant forskning inom området. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som anses be- fogade. Utredaren ska uppmärksamma och beakta internatio- nella åtaganden. Utredaren är oförhindrad att ta upp sådana näraliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Utredaren ska bedöma förslagens ekonomiska konsekvenser för det allmänna. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska i ett delbetänkande redo- visa den del av uppdraget som avser ensamståendes möjlighet till assisterad befruktning och nödvändiga följdändringar. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Tankar kring en reglering om altruistiskt surrogatmoderskap Vi har i avsnitt 13.6 kommit fram till att altruistiskt surrogat- moderskap inte bör införas som ett förfarande inom hälso- och sjukvården. Ställningstagandet innebär att vi inte lämnar några förslag till en reglering om surrogatmoderskap i . Under vårt arbete har vi dock resonerat kring frågor om hur en reglering skulle kunna utformas. I vissa delar har resonemangen haft betydelse för vårt ställningstagande i frågan om tillåtande, vilket i så fall har framgått av våra överväganden. Vi anser att det kan ha ett värde för den fortsatta diskussionen om surrogatmoderskap att därutöver kortfattat ta upp och resonera kring vissa andra frågor som aktuali- seras om man, till skillnad från utredningen, kommer fram till att surrogatmoderskap bör tillåtas som ett förfarande inom svensk hälso- och sjukvård. Liksom tidigare i betänkandet väljer vi för enkelhets skull att på de flesta ställen skriva ”de tilltänkta föräldrarna”, även om det också kan tänkas att ensamstående personer skulle ges en möjlighet att bli föräldrar genom surrogatmoderskap. Allmänna förutsättningar för ett surrogatarrangemang En första fråga som skulle aktualiseras vid ett tillåtande är vilka grundläggande principer som ska gälla för möjligheten att genomgå ett surrogatarrangemang inom hälso- och sjukvården. En rimlig utgångspunkt är att regleringen så långt som möjligt bör följa de principer som i övrigt gäller för assisterad befruktning. Av detta följer att det inte borde komma i fråga att tillåta surrogatmoder- skap för personer som själva skulle kunna bära och föda ett barn. Surrogatmoderskap av bekvämlighetsskäl framstår inte som etiskt eller resursmässigt försvarbart. Detta betyder att det för kvinnor borde ställas ett krav på medicinska skäl. Emellertid är det inte självklart vad detta krav skulle innebära i praktiken. En fråga som man måste förhålla sig till är om det ska krävas att personen saknar livmoder eller har en dokumenterat missbildad livmoder, eller om det ska vara tillräckligt att upprepade försök med assisterad befrukt- ning har misslyckats. Om den sistnämnda gruppen skulle inkluderas, skulle betydligt fler personer kunna komma ifråga för ett surrogat- arrangemang, vilket inte minst skulle bli en resursfråga. Det väcker också frågor om hur långt samhällets åtagande ska sträcka sig. Ett tillåtande skulle enligt vår mening förutsätta att dessa frågor kan ges en tillfredsställande lösning. står assisterad befruktning öppen för olikkönade makar och sambor och för kvinnliga samkönade makar, registrerade part- ner och sambor. Om surrogatmoderskap tillåts framstår det som givet att dessa grupper skulle omfattas av möjligheten, under förut- sättning att det finns medicinska skäl. En grupp som inte har möjlighet att bli föräldrar genom assisterad befruktning är manliga samkönade par.