sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — summerade 1994 utvecklingen av polisarbete med tesen nothing works. Han menade att de problem som polisen har som uppgift att hantera är så beroende av andra samhällskrafter att förändringar i polisarbetet bara har begränsade effekter. Därefter växte en rörelse fram som benämndes ”What works” bl.a. i termer av evidensbaserat polisarbete (2013). Ambitionen var att i likhet med medicinsk vetenskap identifiera de goda exemplen på när polisarbete fungerade och dokumentera dessa med statistiska analyser av klassiska slumpmässigt kontrollerade experiment med försöks och kontrollgrupper. Evidensbaserad polisforskning har fortfarande en stark ställning. Kritikerna menar dock att när de evidensbaserade metoderna kan användas är detta utmärkt men att man riskerar att underskatta polisarbetets kvalitativa natur. Metoden har sådana begränsningar att en stor del av polisarbete inte går att studera eftersom man av etiska och praktiska skäl inte kan genomföra randomiserade experiment (Se t.ex. Bayley 2015; Punch 2015). Bayley pekar bl.a. på att jämförelsen med medicinsk forskning i de flesta fall är missvisande för polisforskning. Den adekvata jämförelsen handlar snarare om hälsovård som kräver helt andra forskningsmetoder. Ett tidigt svenskt exempel på evidensbaserad polisforskning utgörs av en studie av ett program för narkotikainformation ”Våga” till skolungdomar (1999). delades upp i matchande försöks- och kontrollgrupper. Resultatet visade sig vara att man inte kunde se någon skillnad i attityder till droger mellan de som fått ta del av programmet och de som inte fått det. Ett problem med evidensbaserat polisarbete kan bl.a. illustreras med att metoden ofta kräver stora populationer. Weisburds m.fl. (2010) teori om hot spots som visar att effektiviteten i polisarbete ökas om man med statistiska analyser identifierar brottstyngda platser och förstärker polisinsatser i förhållande till dessa. Teorin förutsätter emellertid som regel större städer och områden med hög brottslighet. För mindre orter inkl. de flesta svenska städerna med mindre befolkning lägre social segregering och låg brottslighet har det visat sig svårt att finna sådana hot spots (2012). Inom nordisk polisforskning finns ett samarbete vad gäller olika forskningsprojekt. Framför allt hålls emellertid den nordiska forskningen samman via nordiska polisforskningskonferenser och en månatlig nyhetsbulletin ”Nordiska polis- forskningsnätverkets nyhetsbrev” som utges från Polisutbildningen vid Linnéuniversitetet i har Polisutbildningen i genomfört två nordiska doktorandkurser i samarbete med vid Linnéuniversitetet respektive Krimi- nologiska institutionen vid . Utanför den högskolebedrivna polisforskningen har Brotts- förebyggande rådet en enhet för utvärdering och polisforskning med fokus på tillämpad polisforskning, både på regeringens uppdrag och i samråd med . De har presenterat ett stort antal rapporter.3 Annars dominerar den norska polisforskningen den nordiska arenan. Detta sker bl.a. via en resursstark och produktiv forsk- ningsavdelning vid Politihøgskolen i . Politihøgskolen har en masterutbildning i Politivitenskap som även har deltagare från de övriga nordiska länderna. Däremot har man ingen egen forskar- utbildning utan denna sker vid universitet och högskolor bl.a. Kriminologisk Institutt vid . Tidskriften är vidare en nordisk webbaserad peer review baserad tidskrift som ges ut av Politihøgskolen i med stöd bl.a. från polisutbildningar i de övriga nordiska länderna.4 Den svenska högskolebedrivna polisforskningen får beskrivas som fragmentarisk bl.a. beroende av frånvaro av stöd från Polis- myndigheten. som är under nedläggning fick t.ex. av dåvarande tydliga direktiv att inte ägna sig åt forskning. hade en forsk- ningsavdelning som lades ner 1996/1997 och verksamheten över- fördes till (Brå). En utvärderingsfunk- tion inom dåvarande RPS tillkom 2009 som ett regeringsuppdrag. I utvärderingsfunktionen ingick ett antal disputerade forskare. Funktionen upphörde emellertid som självständig enhet i samband med omorganisationen 2015. I stället sker forskningen inom olika discipliner vid olika uni- versitet framför allt genom individuella initiativ och i form av doktorsavhandlingar. Vid finns emellertid ett samarbete mellan polisutbildningen och olika institutioner som lett till ett antal forskningsprojekt. Polisforskning i ett europeiskt perspektiv Den USA-förlagda polisforskningen har inledning varit dominerande internationellt. Den brittiska polis- forskningen har emellertid blivit alltmer framträdande och kompletterats med forskning från andra engelsk-språkliga länder såsom och . För europeiska länder gäller att medan dess polisforskning ofta refererar till den USA-baserade så är det omvända förhållandet sparsamt. Punch (2015) beskriver att den amerikanska polis- forskningen sällan refererar till forskning utanför inklusive den brittiska. En problematisk konsekvens av framför allt den amerikanska dominansen är att såväl polisorganisation som samhällsförhållanden skiljer sig radikalt från den europeiska. Det gäller bl.a. skillnader i synen på individens frihet kontra statens roll som trygghetsgarant i välfärdsstatens anda. Västeuropeisk och framför allt nordisk polis är mer enhetlig medan den i är mer fragmentiserad i ett stort antal polisorganisationer. Vidare är den politiska styrningen av amerikansk polis mer tydlig än den västeuropeiska. Därtill kommer att den grundläggande polisutbildningen i är betydligt kortare än den nordiska. Bland annat (2005) menar att polis- forskning från ofta har begränsad tillämpning i ett svenskt sammanhang. För övriga europeiska länder är det svårt att få en överblick bl.a. för att publikationerna i likhet med de nordiska främst publiceras på det egna språket och ofta utan engelska abstracts. CEPOL (Europeiska polisakademin)5 som är för samarbete inom polisutbildning, har ambitionen att sammanföra EU:s polisforskning men har begränsade resurser för detta. CEPOL har ett nätverk bestående av Research and Science Correspondents (R&S) från de olika EU-länderna och . Man anordnar årliga europeiska polisforskningskonferenser och har en databas ”E- library” där forskare polisanställda m.fl. kan lägga in bl.a. aka- demiska texter inom polisforskning och söka i denna. En begräns- ning i tillgång till databasen är att den bara är tillgänglig för anställda inom rättsväsendet och, efter prövning, forskare m.fl. inom universitet och högskolor. E-library är dessutom dåligt uppdaterad med så få och så gamla bidrag att de knappast kan ge en bild av många länders polisforskning. En lovande källa är däremot som startade . En aspekt av den europeiska polisforskningen är att den forskning som bedrivs ofta är kopplad till respektive lands polis- organisation och/eller dess departement. Forskningsinstitutionerna har ofta tydliga direktiv att förse dessa myndigheter med infor- mation som dessa efterfrågar.6 Därmed finns det skäl att anta att den forskning dessa institutioner bedriver inte uppfyller den akade- miska forskningens ideal om transparens och oberoende, vilket i sin tur skulle begränsa den kritiska och granskade forskningens möjligheter. Istället skulle resp. myndighet vara angelägen om att 6En svensk motsvarighet är . den forskning som bedrivs inte skall stå i strid med myndighetens framtoning av sin verksamhet. Ett exempel från är en rapport där då verksam vid noterade att dansk polis i begränsad utsträckning använde sig av anbefallda metoder för förhör Rapporten stoppades emellertid för offentlig publicering och författaren förbjöds att uttala sig. (Politiet forhindrede offentliggørelse af rapport om afhøringer 2013 ). Rapporten publicerades emellertid senare (Kepinska 2010). Ett svenskt exempel är när Utvärderingsfunktionen vid dåvarande RPS stoppade utgivningen av en studie av hur poliser i yttre tjänst använder sin tid (Polisen till fots bara en procent av tiden ). (2006). Criminal Investigation: motivation, emotion and cognition in the processing of evidence. Tillgänglig på Internet: ssertation2006.pdf (1994). for the future. H (2015). : Trends and . & Kronkvist O. (eds) The past, the present and the future of research: proceedings from the fifth Seminar. Tillgänglig på Internet: /smash/get/diva2:798355/FULLTEXT01.pdf (1999). Ungdomar, droger och polisens insatser. : (). Till- gänglig på internet: 371914732410/1999_19_ungdomar_droger_polisens_insatser.pdf Finstad, Liv (2013) [2000]. , (2004). Patrullerande polisers yrkeskultur. Tillgänglig på Internet: /smash/get/diva2:751016/FULLTEXT01.pdf Gundhus, H. (2013) Experience or knowledge? Perspectives on new knowledge regimes and control of professionalism. Policing, 7(2), 176–192. (2015). Hur etnicitet görs i polisers vardag. : Sociologiska institu- tionen . , (2005). Interrogating to Detect Deception and Truth: The Effects of Strategic Use of Evidence. Tillgänglig på Internet: , (2005). Yrke: POLIS – Yrkeskunskap, motiva- tion, IT-system och andra förutsättningar för polisarbete. Tillgänglig på Internet: /smash/get/diva2:345978/FULLTEXT01.pdf , (1999). Inden for lovens – politiets arbeidsmetoder og konkrete skøn. Høigård, (2005). : en kommentert bibliografi over nyere nordisk politiforskning. : Institutt for kriminologi og rettssosiologi, Avdeling for kriminologi, . Till- gänglig på Internet: , (2005). Berätta din sanning: En förhörs- ledares projekt i förhör med misstänkt person. (2016) Polisförhöret. I , P., . & Gundhus H.O.I. : Polisvetenskap- en introduktion. Jaschke, , , , del Barrio Romero, , Kwanten, Cees, Mawby, , Milan (2007). Perspectives of Science in Europe: final report. Group on a European Approach to Science (PGEAPS). Kepinska , (2010). Afhøring af sigtede. En undersøgelse af dansk politis afhøringspraksis. : Politiets Videncenter Rigspolitiet. Kronkvist, (2013). Om sanningen skall fram – Polisförhör med misstänkta för grova brott. Tillgänglig på Internet: /smash/get/diva2:600936/FULLTEXT01.pdf , , (2008). I: , R. (red.). Proceedings from the Conference on in , 2007. : Polisutbildningen, . Tillgänglig på Internet: !20085.pdf , ; , & Gundhus , O.I. (red) (2016). Polisvetenskap- en introduktion. , F. (2012). Hot spots för brott i sex svenska städer: en stu- die av förutsättningarna för platsbaserat polisiärt arbete i . : (). Mazeika, et al. (2010). Trends in research: a cross- sectional analysis of the 2000–2007 literature. Practice and Research, 11:6, 520–547, : 10.1080/15614263.2010.497390 (2012). Polisforskning vid universitet och högskolor i : en översikt. Tillgänglig på Internet (Åtkomst 160107): ket/Polisforskning_vid_universitet_och_h%C3%B6gskolor_i_S verige_2012_1.pdf , (2015). Att bli polis. Från utbildningens förvänt- ningar till gatans norm. Polisen till fots bara en procent av tiden (2012 ). Politiet forhindrede offentliggørelse af rapport om afhøringer (2013 ) Radio24syv. Punch (2015) The Past the Present and the Future of . & Kronkvist O. (eds) The past, the present and the future of research: proceedings from the fifth Seminar. Tillgänglig på internet: /smash/get/diva2:798355/FULLTEXT01.pdf , (2010). The Politics of the , 4. uppl. , (2013). ”The of Evidence-Based Policing: Targeting, Testing, and Tracking”. Crime and , 42(1). , Tatanya D. (2011). Nordisk politiforskning 2004–2009: En kommentert oversikt. (PHS Forskning, 3). Tillgänglig på Internet: nordisk%20politiforskning.pdf?sequence=1 , Tatanya D. (2015). Lojalitet og profesjonell standard. En studie av mellomledere i politiet. Høgskolen i og , Senter for Profesjonsstudier. , , , , , . & Myklebust, (red.) (2016). International developments and practices in investigative interviewing and interrogation. Volume 1, Victims and witnesses. , , , , , . & Myklebust, (red.) (2015). International developments and practices in investigative interviewing and interrogation. Volume 2, Suspects. Abingdon, Oxon: Routledge. Weisburd, , , , . (2010). Platsens betydelse för polisarbete: empiriskt stöd & policy- rekommendationer. : (). Tillgänglig på Internet: 371914719168/2010_11_platsens_betydelse.pdf 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. 39.Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.