sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Även om inte har några större problem att hänga med , har tydligen en s.k. ”prediktiv” analys av hans sätt att använda sig av det digitala läromedlet i engelska visat att det finns en risk för att han kommer att hamna efter . Prediktiv analys går ut på att förutsäga framtida händelser med hjälp av stora mängder data och smarta algoritmer. I Vidars fall hand- lar det om att alla detaljer analyseras i minsta detalj – från hans chatt med hjälppersonerna och klick på faktarutorna i elevplattform verktyget, till vilka han umgås och interagerar med. Prediktiv analys i skolan är en del av det som ibland kallas för learning analytics. Här handlar det i stor utsträckning om att arbeta med uppgifter om enskilda individer, till skillnad från traditionell dataanalys, som är mer inriktad mot kluster eller grupper av individer. I dagens digitala skol- webbar, lärplattformar och läromedel, skapas en rad elektroniska spår om varje enskild elev. Det kan röra sig om alltifrån hur eleven löser uppgifter till vilka han eller hon chattar med i verktyget. I learning analytics används uppgifterna till att förbättra system och läromedel och för att få veta mer om enskilda elever. Detta finns redan i vissa länder, men det är oklart hur utbrett det är i Sverige.24 23 I kapitel 11 om e-förvaltning beskrivs kontrollverksamhet. 24 I kapitel 7 om skolan beskrivs detta mer utförligt. med familjen elektroniska spår börjar hosta och verkar plötsligt ha fått feber. Det är tydligt att någon kommer att behöva vara hemma med henne – och den här gången är det tur att vabba. e-postar sina kollegor och förklarar att hon kommer vara nåbar i hemmet . Tack vare den bärbara datorn kan hon koppla upp sig mot jobbnätverket och på jobbmobilen. Hon anmäler och ansöker också om tillfällig föräldrapenning på webbplats med hjälp av sin e-legitimation. ”Så smidigt” tänker hon som tidigare missat av föräldrapenning när hon ansökte på pappersblankett och dessutom behövde ett frånvarointyg från för- skolan. Vad inte känner till är att hennes ansökan utlöser en intern impuls till en handläggare på att kontakta förskolan för att kontrollera att verkligen inte är på plats. Anledningen är att av kassans automatiserade kontrollsystem kategoriserats som en person som behöver kontrolleras oftare än andra. Kassan har inte informerat om detta eller om vilka faktorer som avgjort att hon ska kontrolleras mer än andra.25 Banken ställer frågor om penningtvätt före läggdags ringer mor och låter besvärad. Det är inte ofta hon har tid att tala med på telefon . Sedan hon blev invald i har hon knappt haft . Det hon nu vill tala om rör hennes uppdrag som riksdagsledamot, men angår även och hans familj. När hon skulle byta bank hade den tilltänkta banken fått reda på att hon blivit invald i . Därför behövde nu banken ha ett möte med den nyblivna riksdagsledamoten, hennes man och deras barn, för att ställa frågor om hela släktens ekonomi. blir fundersam efter samtalet, eftersom han haft diskussioner med samma bank angående möjligheten att få ett låne- löfte för att kunna köpa ett sommarställe som han och länge drömt om. ”Kommer det här att påverka våra möjligheter att få 25 I kapitel 11 om e-förvaltning beskrivs kontrollverksamhet. med familjen elektroniska spår det där lånelöftet?” undrar han. Han tänker också tillbaka på att han och fått låna en större summa räntefritt av sin mamma för att kunna köpa ny bil. En person i politiskt utsatt ställning (på engelska Politically Exposed Person) är en person som genom sin position och sitt inflytande anses inneha en ställning som i sig utgör en risk för att utnyttjas för bl.a. mutbrott och andra former av korruption och i förlängningen penningtvätt, liksom för aktivite- ter som kan relateras till finansiering av terrorism. Tanken är att bankerna inte ska kunna utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism.26 ringer telefonen hemma hos familjen . Det är från seniorboendet där föräld- rar bor . Kameraövervakningen i deras lägen- het har larmat. pappa har trillat ur sängen och sedan inte lyckats resa sig på egen hand. Personalen har varit där och hjälpt honom upp och kunde efter en kort undersökning konstatera att det inte hade hänt något allvarligt den här gången. Det visade sig att han hade sovit så djupt att han inte hade vaknat när han råkade rulla ur sängen. Efter att ha lugnat ned sig efter det sena telefonsamtalet känner sig nöjd med beslutet att låta installera övervaknings kamerorna.27 De skiljer sig från traditionell kameraövervakning som kräver att en människa tittar på vad som händer. Här är det i stället algoritmer som analyserar dataströmmen och kan ”se” vad människor som rör sig i det övervakade området gör. Systemet är konstruerat för att larma i sådana situationer som den som inträffade , när någon hamnar på golvet och blir liggande där utan att resa sig upp igen. 26 I kapitel 15 om bank- och kreditmarknaden finns mer att läsa om bankernas behandling av personuppgifter för att uppfylla rapporteringskrav m.m. 27 I kapitel 20 behandlar vi de generella frågorna om kameraövervakning. I kapitel 9 om hälso- och sjukvård och välfärdsteknik inom socialtjänst skriver vi om kameraövervakning som välfärdsteknik. med familjen elektroniska spår Att installera kameror i sina föräldrars hem hade inte på något sätt varit ett självklart beslut, men både hennes mamma och pappa hade insisterat. De uppskattar den trygghet som kameran ger och säger att de skulle uppleva det som oroligt och mer integritetskränkande att någon från skulle komma in till dem mitt . Övervakning med hjälp av robotar, videokameror och GPS-sändare kan användas som ett alternativ eller ett komplement till vård- och omsorgs- personalens fysiska tillsyn av en äldre person i hans eller hennes hem. Det kan finnas flera syften med att använda övervakning. Ett syfte kan vara att stärka den enskildes självbestämmande och integritet genom att han eller hon i större utsträckning själv kan bestämma över sin vardag. Andra syften kan vara att förbättra säkerheten för den enskilde eller att spara in på personalresurser.28 28 I kapitel 9 om hälso- och sjukvård och välfärdsteknik inom socialtjänst behandlas använd- ningen av välfärdsteknik inom i avsnitt 9.6. har länge drivit frågan om att stärka den personliga integri teten. Något som har blivit än viktigare med den utveckling som har skett som inneburit att allt mer personlig informa- tion finns tillgänglig på internet och hos olika myndigheter och före- tag. Frågor rörande skyddet av enskildas privatliv och uppgifter kring dem, hanteras av ett antal olika myndigheter i . Datainspek tionen hanterar personuppgifter generellt i samhället, har hand om känsliga personuppgifter hos och användandet av hemliga tvångsmedel hos polisen och . Justitiekanslern har tillsyn över all offentlig verksamhet och utöver detta finns organ som och den kontroll som sker genom domstolar. konstaterade i sitt delbetänkande 2007 (SOU 2007:22 Skyddet för den personliga integriteten) att det i finns en brist på systemtänkande och helhetssyn när det gäller integritetsskyddet, vilket leder till att regelverket blir oenhetligt och svåröverskådligt. Integritetsskyddet har en svag ställning i och inget statligt organ har i uppgift att slå larm när integritetskänslig information utnyttjas till fel ändamål. Detta har lett till en fragmenta- risk bild över hur olika lagstiftningsåtgärder påverkar enskildas in tegritet och en avsaknad av en helhetsbild i landet. be- dömning är att detta samlade skydd kan erhållas genom inrättandet av ett integritetsskyddsråd eller en integritetskyddsmyndighet med ett samlat ansvar för skyddet av enskildas integritet. Endast ett represen- tationsråd vid Datainspektionen, anser inte är tillräckligt för att på ett tillfredsställande sätt stärka den personliga integriteten. Vi reserverar oss därför mot att kommittén vid sitt ställningstagande till denna fråga inte lämnat något sådant förslag. I övriga delar ställer vi oss bakom delbetänkandet. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska •utifrån ett individperspektiv kartlägga och analysera sådana fak- tiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informations teknik i såväl privat som offentlig verksamhet samt inom ramen för detta arbete följa upp effekterna i lagstiftningsarbetet av för- stärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten som genomfördes , och •med beaktande av samhälls- och teknikutvecklingen i stort och mot bakgrund av slutsatserna av kartläggnings- och analysuppdraget, följa upp betänkandet Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3) när det gäller behovet av att inrätta ett integritets- skyddsråd och särskilt överväga om de uppgifter som ett sådant råd i så fall bör ges lämpligen kan fullgöras av en befintlig myndig- het, samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Kommittén får, om den bedömer att det är lämpligt, lämna ett eller flera delbetänkanden. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. Uppdraget ska redovisas slutligt . Grundläggande bestämmelser om personlig integritet Begreppet personlig integritet används i vardagligt tal vanligen för att beteckna individens värde och värdighet. Begreppet finns i både grundlag och vanlig lag, t.ex. 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (RF) och 5 a § personuppgiftslagen (1998:204). Någon allmängiltig definition av begreppet har dock inte slagits fast i lagstiftningen. I ett försök att ändå beskriva vad som kan anses vara kärnan i rätten till personlig integritet har lagstiftaren uttalat att kränkningar av den personliga integriteten utgör intrång i den fredade sfär som den enskilde bör vara tillförsäkrad och där ett oönskat intrång bör kunna avvisas (prop. 2009/10:80 s. 175, prop. 2005/06:173 s. 15). I beskrivs den personliga integriteten som en ”rätt att få sin personliga egenart och inre sfär respekterad och att inte utsättas för personligen störande ingrepp”. Rätten till personlig integritet kan också beskrivas som en rätt att bli lämnad i fred eller en rätt till självbestämmande och valfrihet. Grundläggande bestämmelser som har betydelse för det allmän nas ansvar att skydda enskildas privatliv och integritet finns i bl.a. regeringsformen . Av målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF framgår att den offentliga makten ska utövas med respekt för den enskilda människans frihet och värdighet samt att det allmänna ska värna den enskildes privatliv och familjeliv. Vidare finns i 2 kap. 6 § RF en be- stämmelse som slår fast ett skydd för förtroliga meddelanden och som även stadgar att var och en också i övrigt är skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär kartläggning eller övervakning av enskilds personliga förhållanden. Enligt artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna (), som gäller som svensk lag, har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Av 2 kap. 19 § RF följer att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. En bestämmelse om respekt för privat- och familjelivet finns även i artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Av artikel 8 i stadgan följer vidare bl.a. att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Rätten till skydd av privatlivet och den personliga integriteten är inte absolut. Skyddet enligt regeringsformen kan inskränkas genom lag (2 kap. 20 § RF). Begränsningarna får dock inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett dem och inte heller sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot den fria åsikts- bildningen. Det fordrar bl.a. att nya lagförslag, som innebär risker ur integritetssynpunkt, är väl motiverade och grundade på noggranna behovsanalyser och intresseavvägningar, att konsekvensbeskriv ningarna när det gäller integritetsaspekterna är klara och begripliga samt att det är möjligt att förstå varför ett förslag valts framför ett annat, mindre ingripande, förslag för att nå ett visst eftersträvat mål (SOU 2007:22 s. 445 f.). Finns det utrymme att vidta särskilda åt gärder för att begränsa intrångets intensitet måste sådana normalt övervägas och om möjligt också vidtas. Intresset av enskildas person liga integritet måste således vägas mot andra berättigade intressen i samhället, t.ex. yttrandefrihet, ett tryggt och säkert rättssamhälle och en effektiv förvaltning. Även skyddet för privatlivet enligt konventionen får begränsas för vissa närmare angivna ändamål men bara i den utsträckning inskränkningarna är nödvändiga i ett demo- kratiskt samhälle. Motsvarande begränsningar får göras enligt EU:s stadga för de grundläggande rättigheterna. har i sin praxis slagit fast att artikel 8 i konventionen ålägger staten såväl en negativ förpliktelse att avstå från att göra intrång i rätten till respekt för privat- och familjelivet som en positiv förpliktelse att skydda enskilda mot att andra enskilda handlar på ett sätt som innebär integritetsintrång (se t.ex. Airey mot , dom , § 32, Serie A nr 32 och X och Y mot , dom , § 23, Serie A nr 91). och pågående utredningar om integritetsskydd fick (Ju 1967:62) i uppdrag att utreda förutsättningarnaförettstärktskydd påpersonrättensområde. Arbetet, som redovisades i fyra betänkanden (Skydd mot avlyssning, SOU 1970:47, Fotografering och integritet, SOU 1974:85, Reklam och integritet, SOU 1976:48 och Privatlivets fred, SOU 1980:8), re sulterade bl.a. 1975 i lagstiftning om straff för olovlig avlyssning och 1977 i lagstiftning om TV-övervakning (i nuvarande lagstiftning benämnd kameraövervakning). Frågor om skydd mot intrång i privat livet har därefter även behandlats av bl.a. (yttrandefriheten, SOU 1983:70), Data- och offentlighets kommittén(Integritetsskyddetiinformationssamhället3.Grundlags frågor, Ds Ju 1987:8), (Personnummer –integritet och effektivitet, SOU 1994:63), (Integritet – Offentlighet – Informationsteknik, SOU 1997:39) och Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet (Integritetsskydd i arbetslivet, SOU 2009:44). Detta utredningsarbete har bl.a. resulte rat i en grundlagsändring 1989 (tidigare 2 kap. 3 § andra stycket RF) och införandet av personuppgiftslagen 1998. beslutade re- geringen direktiv till en särskild utredare (2013:04) som bl.a. ska undersöka i vilken utsträckning och av vilka skäl arbetsgivare begär att få se utdrag ur belastningsregistret från arbetssökande och i vilken utsträckning det förekommer att arbetsgivare begär att redan an- ställda visar upp sådana registerutdrag (dir. 2013:56). Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade direktiv till en parlamentarisk kommitté, (Ju 2004:05), med uppdrag att kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den person- liga integriteten, att överväga om regeringsformens bestämmelse om skydd för den personliga integriteten i 2 kap. 3 § andra stycket borde ändras samt att överväga om det vid sidan av befintlig lagstift- ning borde finnas generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten. Kartläggnings- och analysuppdraget redovisades i betänkandet Skyddet för den personliga integriteten –Kartläggning och analys (SOU 2007:22). I sitt slutbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och för- slag (SOU 2008:3) redovisade kommittén bl.a. förslag till ett stärkt grundlagsskydd för den personliga integriteten och ett förslag om straff för viss fotografering och filmning. Betänkandets förslag har lett till införandet av bestämmelsen i 2 kap. 6 § andra stycket RF (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304, bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21) och till införande av ett nytt brott i 4 kap. , kränkande fotografering (prop. 2012/13:69, bet. 2012/13:JuU21, rskr. 2012/13:250). I sitt slutbetänkande framhöll att det finns mycket som talar för att det i borde inrättas en ordning som innebär att regeringen genom en skrivelse in- formerar om utvecklingen i fråga om integritetsskyddet (SOU 2008:3 s. 326). Kommittén ansåg också att det fanns skäl att överväga en utveckling och breddning av Datainspektionens funk- tioner. Kommittén ansåg att uppgiften inte borde vara begränsad till området för elektroniska data eller till teknikutvecklingen som så- dan utan omfatta också teknikens tillämpning i människornas vardag (bet. s. 332). Vidare bedömde kommittén att det kunde finnas skäl att överväga inrättandet av ett särskilt integritetsskydds- råd med ett brett uppdrag att vaka över integritetsskyddet i dess hel- het (bet. s. 335). Historiskt sett har det konstitutionella skyddet för den personliga integriteten – vid sidan av skyddet för den kroppsliga integriteten – i allt väsentligt inskränkt sig till att begränsa det allmännas utrymme att ingripa mot den fria åsiktsbildningen som en av grundvalarna för ett demokratiskt styrelseskick (prop. 2009/10:80 s. 176). Rätts utvecklingen visar dock att synen på skyddet för en- skildas privatliv har förändrats och att detta intresse numera betonas starkare . I förarbetena till 2 kap. 6 § andra stycket RF framhålls att respekten för individens självbestämmande är grund- läggande i en demokrati (prop. 2009/10:80 s. 176). Förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten innebär således att vikten av individens självbestämmande nu betonas tydligare än tidigare i grundlag. Frågor som rör skyddet för den personliga integriteten har vidare fått förhållandevis stort utrymme i den allmänna debatten om statens möjligheter att använda olika tekniska hjälp- medel i syfte att förebygga, utreda och lagföra brott. Detta gäller t.ex. i fråga om möjligheterna att använda hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning) och hemlig övervakning och avlyssning av elektro- nisk kommunikation samt lagring av trafikdata från mobiltrafik och internetanvändning för brottsbekämpande syften. Signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet är ett annat område som har varit föremål för debatt. Frågor om skydd för den personliga integriteten har i denna lagstiftning varit grundläggande för ett system med tyd- liga tillstånds- och kontrollmekanismer. Enskildas användning av internet har ökat stadigt . Den mängd information som är tillgänglig på internet har ökat explosionsartat. Den är lättillgänglig – bl.a. genom användning av effektiva sökmotorer – och i stor utsträckning helt kostnadsfri. En betydande del av informationen har också tillkommit genom en skildas användning av internet, snarare än genom traditionella medie kanaler. Alla myndigheter använder informationsteknik. I princip all framställning av information hos myndigheterna sker på elektronisk väg och utbyte av uppgifter mellan myndigheter sker i stor utsträck- ning elektroniskt. Ett omfattande förvaltningspolitiskt reformarbete pågår i syfte att effektivisera förvaltningen bl.a. genom att utveckla den s.k. elektroniska förvaltningen (e-förvaltning). Integritetsrisker i både offentlig och privat verksamhet Enskilda har ofta små möjligheter att påverka vilka uppgifter som statliga och kommunala myndigheter får tillgång till om dem själva. Hanteringen av informationen sker vanligen på villkor som utesluter den enskildes inflytande över vilka uppgifter som behandlas. Möjlig heterna att få uppgifter raderade är normalt sett mycket begränsade när uppgifterna förekommer i allmänna handlingar. Den mängd av uppgifter som totalt sett förekommer i verksamheten är också mycket stor. Det är mot bakgrund av detta viktigt att säkerställa respekten för den personliga integriteten inom ramen för den verksamhet som det allmänna ansvarar för. Regeringens ambition är att ska vara en av de ledande nationerna i världen när det gäller e-förvaltning. En väl fungerande e-förvaltning kan både bidra till en effektiv hushållning med statens medel och erbjuda medborgarna en hög servicenivå i kontakterna med myndigheterna. Tekniska lösningar som tas fram inom e-förvalt ningsarbetet kan bidra till att skyddet för den personliga integriteten stärks, bl.a. genom att de personuppgifter som myndigheterna har att hantera i sina verksamheter hålls korrekta och aktuella. En del integritetsrisker kan också minimeras genom god användning av tek- niska lösningar för säkert informationsutbyte mellan myndigheter. E-legitimation kan användas för att öka spårbarheten i sökningar. En ökad samordning av myndigheternas informationshantering kan dock innebära ökade integritetsrisker. Motsvarande risker kan även uppkomma när privata företag utvecklar affärsprocesser och samordnar sin datalagring. Det samlade intrång i den skyddade personliga sfären som upp- kommer som en följd av olika åtgärder, processer och övervakning som enskilda utsätts för i dagens samhälle är inte bara ett resultat av verksamhet som det allmänna ansvarar för. Enskilda utsätts i hög grad även för intrång i den personliga integriteten från andra enskilda. Användningen av internet som kanal för informationsspridning har skapat tidigare oanade möjligheter att utnyttja yttrandefriheten för att nå ut till andra med tankar och idéer eller med information som kan väcka debatt i viktiga samhällsfrågor. Men internet kan också användas av dem som vill sprida information i vida kretsar i syfte att skada andra. Personuppgifter som är lättillgängliga på internet kan också användas i bedrägligt syfte genom identitetsstölder och lik- nande. Tillgången till information kan även leda till särskilda risker för individer som har ett behov av skydd för sina personuppgifter på grund av att det finns en fara för att de utsätts för trakasserier, hot och våld. Inom arbetslivet gäller att en arbetsgivare har rätt att, inom ramen för anställningsavtalet, bestämma bl.a. vilka åtgärder som ingår i arbetsuppgiften, hur arbetet ska utföras och var detta ska ske. En arbetstagare måste i princip följa en arbetsledningsorder, i vart fall så länge den anvisade åtgärden inte strider mot lag eller god sed på arbetsmarknaden eller annars är att anse som otillbörlig. Det inne- bär bl.a. att en arbetstagare i viss utsträckning kan behöva finna sig i att godta en övervaknings- eller kontrollåtgärd från arbetsgivarens sida. För att bedöma vad som är god sed när det gäller utövandet av kontrollåtgärder måste dock normalt en avvägning göras mel- lan arbetsgivarens intresse av åtgärden och arbetstagarens intresse av skydd för den personliga integriteten. Åtgärden kan vara tillåtlig på denna grund bara om den är proportionerlig i förhållande till sitt syfte. Överenskommelse om en ny utredning träffades mellan regeringen och Socialdemokraterna en överenskommelse om att tillsätta en parlamentarisk integritets kommission. Enligt överenskommelsen ska kommissionen ha ett uppdrag som löper och som har ett tydligt individ perspektiv. Kommissionen ska enligt överenskommelsen beakta olika former av integritetsaspekter, bl.a. sådana som kan förekomma inom sociala medier, privata företag och förvaltningsmyndigheter. Den ska också följa upp de överväganden gjorde när det gäller behovet av att inrätta ett integritetsskyddsråd. Uppdraget att kartlägga och analysera faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten Möjligheterna att via internet snabbt sprida information om före teelser i omvärlden eller att dela information om egna tankar och idéer med en stor krets människor skapar ovärderliga möjligheter för enskilda att utnyttja sin informations- och yttrandefrihet. Stora mängder data kan nu överföras på . Den snabba tek- niska utvecklingen på it-området har bidragit till detta. har kostnaderna för denna hantering minskat, vilket gör att såväl myndigheter som privata företag sett möjligheter till nya sätt att be- driva och effektivisera sin verksamhet. I detta ingår exempelvis kart- läggning av enskildas beteendemönster på internet för att skapa nya affärsmöjligheter.