sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Att godkänner en utbildningsanordnare som bransch- skola innebär att en huvudman som köper undervisning av bransch- skolan till sina elever får rätt till ett särskilt statsbidrag som ersätt- ning för detta. Utredningen bedömer att branschskolorna kommer att kunna ta emot omkring 40 gymnasieelever per årskull. Bedömningen grun- dar sig i ett antagande om elevgrupper om åtta elever som studerar på branschskolan per termin i årskurs två och tre. Ut- redningen föreslår att försöksverksamheten ska pågå i fem läsår och omfatta fyra årskullar. Det är viktigt att försöksverksamheten utvärderas inför en eventuell permanentning av branschskolor inom gymnasieskolan. Utredning- en föreslår att får i uppgift att genomföra en utvärdering i försöksverksamhetens slutfas. Utvärderingen ska genomföras till- Branschskolor för vissa små yrkesområden sammans med andra berörda myndigheter, t.ex. Tillväxtanalys. Ut- värderingen bör innehålla information om vilka branschorganisa- tioner, huvudmän och skolor som har deltagit i försöksverksam- heten och antal elever som fått undervisning på branschskola som en del av sin gymnasieutbildning. I utvärderingen bör en analys göras av hur branschskolorna på- verkat utbildningens attraktivitet samt elevernas studieresultat och etablering på arbetsmarknaden. Utvärderingen bör redogöra för hur huvudmännen planerat utbildningen med anledning av sam- arbetet med en branschskola, och hur ansvaret för elevernas utbild- ning fördelats mellan gymnasieskola, branschskola och . Utvärderingen bör även innehålla en analys av hur den regionala tillväxten stimulerats i de län där branschskolor etablerats. Om branschskolor permanentas kommer fler branschskolor att kunna godkännas. Det innebär att även branschorganisationer som inte hittat en utbildningsanordnare som kan ta på sig uppdraget att bli branschskola kan vilja starta upp en verksamhet. Ett möjligt sätt att täcka investeringskostnader för att utveckla en branschskola kan då vara att söka medel från Europeiska socialfonden (ESF). ESF är ett av EU:s verktyg för att skapa fler och bättre arbets- tillfällen i . Målet är att minska skillnader i välstånd och lev- nadsstandard mellan EU:s medlemsländer. Fonden finansierar pro- jekt som genom kompetensutveckling stärker individer i och utan- för arbetslivet. Insatserna inom socialfondsprogrammet ska bland annat syfta till att förstärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv och underlätta unga kvinnors och mäns etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning.41 Utredningen har i kontakt med svenska diskuterat möjligheten att branschorganisa- tioner kan komma att ansöka om medel för att bransch- skolor. Utredningen anser att regeringen även bör överväga om institu- tet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) kan få i uppgift att utvärdera försöksverksamhetens långsiktiga effekter på arbetsmarknaden. 41 Europeiska socialfonden . Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020. Branschskolor för vissa små yrkesområden 7.3.2Utbildningsanordnare som kan delta i försöksverksamheten Utredningens förslag: Statliga myndigheter, kommuner, lands- ting och enskilda ska kunna godkännas som branschskola. Ett godkännande som branschskola gäller som beslutar, dock längst så länge som försöksverksam- heten pågår. beslut får inte överklagas. Inom de branscher där intresse visats för att delta i en försöksverk- samhet med branschskolor finns olika förutsättningar att bygga försöksverksamheten från. Utredningen föreslår därför att en bredd av aktörer ska kunna ansöka om att godkännas som bransch- skola – enskilda, kommuner, landsting och även statliga myndig- heter. Vissa branschorganisationer äger egna för fortbildning av anställda medarbetare. Dessa centrum skulle kunna utvecklas för att även ta emot elever från gymnasieskolans yrkes- program i rollen som branschskolor. Inom andra branscher driver branschorganisationer fristående gymnasieskolor som även skulle kunna ta emot elever från andra gymnasieskolor under en del av elevernas utbildning. Slutligen finns branscher där branschorgani- sationerna inte har någon utbildningsverksamhet. I dessa fall kan branschorganisationerna rekommendera en utbildningsanord- nare som branschorganisationen har ett nära samarbete med, och där organisationen bedömer att utbildningens yrkesinnehåll håller en hög kvalitet. I de flesta fall handlar detta sannolikt om en kom- munal eller fristående gymnasieskola. Inom naturbruksområdet re- spektive omvårdnadsområdet förekommer också att landsting är huvudmän för gymnasieskolor.42 Utredningen bedömer även att det kan finnas branscher där en högskola, som ofta är en statlig myndighet, skulle kunna fylla rollen som branschskola. Utredning- en föreslår därför att även landsting och statliga myndigheter ska kunna godkännas som branschskolor. 42 15 kap. 31 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden Beslutet får inte överklagas Eftersom det finns möjlighet att anordna utbildning med samma funktion som en branschskola bedömer utredningen att beslut om branschskolor inte utgör en sådan civil rättighet en- ligt artikel 6.1 i som ska föranleda en rätt att få saken prövad av domstol.43 beslut om branschskola under försöksverksamheten bör därför inte kunna överklagas. Det finns dock anledning att överväga om det vid ett stadigvarande in- förande av branschskolor ska vara möjligt att överklaga beslut. 7.3.3Villkor för att få delta i försöksverksamheten Utredningens förslag: För att godkännas som branschskola ska utbildningsanordnaren ha för avsikt att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde där –antalet elever som går sådan utbildning är lågt i såväl gym- nasieskolan som inom den kommunala vuxenutbildningen, –arbetsmarknadens efterfrågan på den kompetens som ut- bildningen syftar till att ge är högre än vad det finns individer med den kompetensen, och –kostnaden att starta en motsvarande utbildning är hög på grund av att det finns behov av särskilda lokaler, särskilt mate- rial eller särskild utrustning och små elevgrupper. Utbildningsanordnaren ska också rekommenderas som branschskola av en branschorganisation eller uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bran- sch som yrkesområdet tillhör. Vidare ska utbildningsanordnaren ha förutsättningar att ge sådant stöd som följer av 3 kap. skollagen (2010:800) till elever som är i behov av det och ha förutsättningar att följa de bestäm- melser som i övrigt gäller för branschskolan. Om samtliga sökande som uppfyller villkoren är fler än tio ska ett urval göras. Företräde ska då ges till 43 Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, artikel 6.1. Branschskolor för vissa små yrkesområden –sökande som kan visa starkast stöd inom den bransch som yrkesområdet tillhör, och –sökande som avser att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde där skillnaden mellan antalet elever som går sådan utbildning i gymnasieskolan eller inom vuxenutbild- ning och arbetsmarknadens behov är störst. Ansökan om att delta i försöksverksamheten ska göras av den ut- bildningsanordnare som avser att bedriva utbildning som bransch- skola. I de flesta fall kommer utbildningsanordnaren sannolikt att vara en gymnasieskola. En del branschorganisationer tänker sig i stället att branschens centrum för kompetensutveckling av med- arbetare även kan börja ta emot elever inom gymnasieskolan. För att godkännas som branschskola ska utbildningsanordnaren ha för avsikt att anordna yrkesutbildning inom ett yrkesområde där antalet elever som går sådan utbildning är lågt i såväl gymnasie- skolan som inom den kommunala vuxenutbildningen. Vidare ska arbetsmarknadens efterfrågan på den kompetens som utbildningen syftar till att ge vara högre än vad det finns individer med den kom- petensen. Dessutom ska kostnaden för att starta en motsvarande ut- bildning vara hög på grund av att det finns behov av särskilda loka- ler, särskilt material eller särskild utrustning och små elevgrupper. Den utbildningsanordnare som vill godkännas som branschskola ska rekommenderas som branschskola av branschorganisation eller ha ett brett samarbete med flera arbetsgivare inom branschen. Eftersom branschskolornas samarbete med gymnasieskolor och vuxenutbildning kommer att utgå ifrån skollagens be- stämmelser om entreprenad är det viktigt att utbildningsanordna- ren har förutsättningar att följa de bestämmelser som gäller i entre- prenadförhållanden. Det måste t.ex. finnas kunskap om tillämp- ningen av läroplaner och ämnesplaner. Det måste vidare finnas kunskap om processen som gäller när det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Villkor för att godkännas som branschskola ska därför vara att utbildnings- anordnaren har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Ett annat villkor ska vara att utbildningsanordna- ren har förutsättningar att ge särskilt stöd till elever som är i behov av det. Branschskolor för vissa små yrkesområden 7.3.4Gymnasieskolan behåller huvudmannaskapet för eleven Utredningens förslag: Huvudmännen för gymnasieskolorna ska vid samarbete med en branschskola behålla ansvaret för elevernas rättigheter och utbildningen i sin helhet. Den som är huvudman för en gymnasieskola som erbjuder yrkesprogram får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att utföra uppgifter som avser under- visning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkes- ämnen). Huvudmannen får då även överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen och den myndighetsutöv- ning som hör till en lärares undervisningsuppgift. De gymnasieelever som undervisas på branschskola ska ha sin bas i en gymnasieskola. Eleverna antas till en gymnasieskola på sin hem- ort och studerar på branschskolan sammanlagt 15–under gymnasieutbildningens sista . Huvudmannens relation till branschskolan bygger till största del på den reglering som finns om utbildning på entreprenad i skollagen.44 Entreprenad enligt skollagen är när kommuner, landsting och enskilda huvudmän, med bibehållet huvudmannaskap, sluter avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärs- ämnen som har en yrkesinriktad profil överlämnas på entreprenad. Unikt när det gäller branschskolor är dock att även kommunala gymnasieskolor, landsting och statliga myndigheter ska kunna ut- nämnas till branschskolor och utföra uppgifter på entreprenad. Att verksamheten bygger på skollagens reglering om utbildning på entreprenad innebär att huvudmannen för den gymnasieskola som bestämmer sig för att samarbeta med en branschskola fort- farande ska vara ansvarig för mottagande, urval och antagning av sökande till utbildningen. Skolhuvudmannen ska även fatta det for- mella beslutet om vilka elever som ska få undervisning på bransch- skola, efter överenskommelse med branschskolan. 44 23 kap. skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden Huvudmannen ska ansvara för elevernas rättigheter under hela utbildningen. Det innebär till exempel att huvudmännen ansvarar för elevens rätt att få fullfölja sin utbildning, rätt till stödinsatser, samt skydd mot eventuella trakasserier och diskriminering som in- träffar på branschskola eller arbetsplatsförlagt lärande. För att bli godkänd som branschskola måste branschskolan visa på förutsätt- ningar att ge särskilt stöd till elever som är i behov av det. Skol- verket ska också i bedömningen av ansökningar om att få delta i försöksverksamheten särskilt beakta om anordnaren har förutsätt- ningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehand- lingsarbete för att på så sätt motverka att elever som valt en yrkes- utbildning där deras kön är underrepresenterat avbryter utbildning- en . Vid gymnasial lärlingsutbildning framgår elevernas rättigheter dessutom av utbildningskontraktet samt, om eleven är anställd, i lagen om gymnasial lärlingsanställning.45 Huvudmannen ansvarar för att utbildningskontrakt kommer till stånd vid gymnasial lärlings- utbildning. Utbildningens upplägg kommer att variera Branschskolan och gymnasieskolan ska sinsemellan komma överens om vilka delar av en elevs gymnasieutbildning som ges var, samt vilken ersättning branschskolan ska få från gymnasieskolan för den utbildning som eleven får där. Fördelningen av elevens utbildning mellan gymnasieskolan, branschskolan och kommer att variera beroende av om eleven studerar en gymnasial lärlingsutbildning eller inte, yrkes- programmets struktur, skolornas resurser och elevers individuella förutsättningar och intressen. 45 16 kap. 11 a § skollagen(2010:800); Lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning. Branschskolor för vissa små yrkesområden Arbetsplatsförlagt lärande (APL) ska förekomma på alla yrkespro- gram i gymnasieskolan i minst 15 veckor.46 En elev som går gymna- sial lärlingsutbildning ska i stället genomföra mer än hälften av denna utbildning som arbetsplatsförlagt lärande. Omfattningen ska då räknas från och med det läsår som eleven påbörjar den gymna- siala lärlingsutbildningen. Lärlingsutbildningen kan börja det första, andra eller tredje läsåret.47 Omfattningen av arbetsplatsförlagt läran- de för en elev som får en del av sin utbildning på branschskola kom- mer därmed variera beroende av om eleven studerar yrkesprogram- met som en i huvudsak skolförlagd utbildning eller som en lärlings- utbildning, och när lärlingsutbildningen i så fall påbörjas. Yrkesprogrammens struktur kommer att påverka fördelningen av utbildningen. De delar av programstrukturen som går att läsa gemensamt med en större grupp elever på gymnasieskolan kan an- ordnas på elevens gymnasieskola. För yrkesprogram med relativt breda nationella inriktningar med yrkesutgångar inom små yrkes- områden, exempelvis yrkesutgången golvläggare inom bygg- och anläggningsprogrammets inriktning husbyggnad, kommer en större andel av utbildningen därmed att kunna ges på elevens gymnasie- skola. Figur 7.2 visar hur en sådan fördelning skulle kunna se ut. 464 kap. 12 § gymnasieförordningen (2010:2039). 4716 kap. 11 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden Yrkesprogram där en nationell inriktning är att räkna som en ut- bildning inom ett litet yrkesområde, exempelvis plåtslageri inom bygg- och anläggningsprogrammet eller trädgård inom naturbruks- programmet, kommer sannolikt en större del av programmets kur- ser i yrkesämnen ges på branschskolan eller eller båda. Figur 7.3 visar ett exempel på en sådan fördelning. Branschskolor för vissa små yrkesområden Gymnasieskolans egna resurser kommer också påverka fördelningen av utbildningen. En gymnasieskola som har en stor del av de lärar- resurser och den utrustning som krävs för utbildningen inom ett litet yrkesområde kan ge en större del av utbildningen i egen regi. Slutligen kan elevernas individuella egenskaper och intressen påverka fördelningen av utbildningen. En elev kanske exempelvis föredrar att en större del av utbildningen förläggs till . 7.3.5Lärares kompetens och betygssättning vid branschskolan Förslag: Lärare som undervisar vid branschskolan ska genom yrkeserfarenhet, högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning ha tillägnat sig kvalificerade och relevanta yrkeskun- skaper inom det yrkesområde som undervisningen avser och även i övrigt vara lämplig att bedriva undervisningen. En huvudman som har slutit avtal med en branschskola be- höver för den undervisningen inte tillämpa bestämmelserna i skol- lagen om vilka som får användas för undervisning i skolväsendet. Lärares kompetens i branschskolan I skollagen finns bestämmelser om vilka som får undervisa i skol- väsendet. Endast den som har legitimation som lärare eller förskol- lärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisning- en.48 Från denna huvudregel finns några undantag. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kra- ven på legitimation och behörighet i ämnet eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna får en annan lärare be- driva undervisningen. En sådan lärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbild- ning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande.49 En sådan person får bedriva undervisning under högst i sänder. 482 kap. 13 § skollagen (2010:800). 492 kap. 18 § första stycket skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden Denna begränsning gäller emellertid inte om undervisningen av- ser yrkesämne i gymnasieskolan eller vuxenutbildning.50 I skollagen finns också bestämmelser om vem som får anställas utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsen- det utan tidsbegränsning. Den som inte har lärarlegitimation får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i ett yrkesämne i gymnasieskolan eller i vuxenutbildning. Detta gäller bara om det saknas sökande som har legitimation, den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen och det finns särskilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen.51 Utredningen anser att det är bra om lärare vid branschskolor har en så hög kompetens som möjligt när det gäller såväl den pedago- giska kompetensen som yrkeskunnandet. Många yrkeslärare på gymnasieskolans yrkesprogram saknar en pedagogisk högskole- examen. Totalt är av lärarna obehöriga enligt en enkät- studie som genomfört.52 Utredningen anser därför att det är orimligt att kräva att branschskolorna ska ha legitimerade lärare med pedagogisk examen. Av en branschskola ska man emel- lertid kunna ställa krav på att yrkeskunnandet är högt hos den som bedriver undervisningen. Utredningen föreslår därför att lärare som undervisar vid branschskolan genom yrkeserfarenhet, högskoleut- bildning eller annan eftergymnasial utbildning ska ha tillägnat sig kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper inom det yrkesområde som undervisningen avser. Det är samma behörighetskrav som gäl- ler för antagning till yrkeslärarutbildningen.53 Samma krav gäller också för behörighet i ett yrkeämne i gymnasieskolan om man har en lärarexamen.54 Utöver yrkeskunnandet föreslår utredningen att läraren även i övrigt ska vara lämplig att bedriva undervisningen. 502 kap. 18 § andra stycket skollagen (2010:800). 512 kap. 20 § skollagen (2010:800). Yrkeslärare per program. 534 § förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen och Universitets- och högskolerådets föreskrifter (2013:4) om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. 542 kap. 25 § förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare och föreskrifter (2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att under- visa i ett yrkesämne. Branschskolor för vissa små yrkesområden Det kan finnas enstaka fall där en huvudman för en gymnasie- skola eller vuxenutbildning har en lärare anställd som har behörighet att undervisa i ett sådant yrkesämne som en branschskola kan bedriva undervisning i. Det kan ändå finnas skäl för huvudmannen att inte använda sig av sin egen lärare utan i stäl- let anlita en branschskola. Det är t.ex. inte säkert att huvudmannen har möjlighet att anskaffa utrustning eller lokaler för att kunna bedriva undervisningen. En huvudman som vill sluta avtal med en branschskola ska inte behöva avstå från att anlita branschskolan bara för att det finns en lärare med behörighet inom aktuellt yrkes- ämne att tillgå inom huvudmannens organisation. Utredningen föreslår därför att en huvudman som har slutit avtal med en branschskola för den undervisningen inte behöver tillämpa bestäm- melserna i skollagen om vilka som får användas för undervisning i skolväsendet. Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad får huvudmannen även överlämna den myndighets- utövning som hör till en lärares undervisningsuppgift, exempelvis betygssättning.55 Det innebär att gymnasieskolan får överlämna till branschskolans yrkeslärare att sätta betyg i de kurser som bransch- skolan erbjuder. Branschskolans yrkeslärare får dock bara självständigt sätta be- tyg om de har lärarlegitimation. I annat fall måste beslut om betyg fattas tillsammans med en legitimerad lärare.56 Om branschskolan inte har någon legitimerad lärare måste således beslut om betyg fat- tas tillsammans med en legitimerad lärare på gymnasieskolan. Den legitimerade läraren behöver inte ha behörighet i det ämne som ska betygsättas, utan det räcker att läraren har lärarlegitimation. Om gymnasieskolan inte överlämnar betygssättning till bransch- skolan sätter gymnasieskolans lärare elevernas betyg. Enligt skol- lagen gäller att en yrkeslärare som saknar lärarlegitimation får sätta betyg självständigt om yrkesläraren har en anställning utan tids- 5523 kap. 6 § skollagen (2010:800). 563 kap. 16 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden begränsning hos en huvudman.57 Om yrkesläraren saknar lärarlegi- timation och har en tidsbegränsad anställning måste beslut om be- tyg fattas tillsammans med en legitimerad lärare. De branschorganisationer som rekommenderar en branschskola garanterar att den undervisning i yrkesämnen som ges vid bransch- skolan är av god kvalitet och motsvarar de kompetenser som arbets- marknaden efterfrågar inom det aktuella yrkesområdet. För kvalite- ten i utbildningen som helhet och för elevernas rättigheter ansvarar dock gymnasieskolans huvudman. Ett gott samarbete och regel- bunden dialog mellan branschskolan och rektor för den gymnasie- skola som är huvudman för eleverna kommer att vara av största vikt för att säkra hela gymnasieutbildningens kvalitet. Enligt skollagen är det huvudmannen som ansvarar för att utbild- ningen genomförs i enlighet med skollagen och andra skolförfatt- ningar.58 Huvudmannen ska också systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen på huvudmannanivå.59 Rektorn för gymnasieskolan ansvarar för ledning av det pedagogiska arbetet.60 Det innefattar bland annat att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen samt att betyg sätts enligt gällande författningar. Rektorn ansvarar också för systematiskt kvalitetsarbete på skolnivå.61 Branschskolans formella roll i elevens utbildning bygger på skol- lagens reglering av utbildning på entreprenad. Branschskolan har där- med gentemot gymnasieskolans huvudman status som entreprenör. Branschskolan, genom sin roll som entreprenör, ansvarar för kvaliteten på sina kurser inför huvudmannen genom entreprenörsavtalet. Branschskolans ansvar är även beroende av om huvudmannen över- lämnar den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisnings- uppgift i samband med att man överlämnar uppgiften att bedriva 578 kap 1c § gymnasieförordningen (2010:2039). 582 kap. 8 § skollagen (2010:800). 594 kap. 3 § skollagen (2010:800). 602 kap. 9 § skolalgen (2010:800). 614 kap. 4 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden undervisning på entreprenad. Detta handlar främst om betygssättning, men kan också vara fråga om disciplinära och andra särskilda åtgärder.62 Skolinspektionens utövar tillsyn över en huvudmans verksamhet inklusive det som är överlämnat på entreprenad. Skolinspektionen riktar sig till huvudmannen vad gäller de brister som finns i verksam- heten som helhet, det vill säga även beträffande de uppgifter som en entreprenör har haft att utföra enligt avtal.63 7.3.6Huvudmän som samarbetar med branschskolor ska kunna söka statsbidrag