sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — IOP kan betraktas som ett komplement både till generella bidrag till den idéburna verksamheten och till upp- handlingskontrakt där ändamålet är ett specifikt uppdrag. Det finns dock en rad juridiska frågeställningar kopplade till möjligheten att ingå ett IOP, såsom bestämmelser i kommunalrätten, upphandlingsrätten och , som måste beaktas. Med hänsyn till att förutsättningarna varierar såväl avseende samarbetsformer som verksamheter är det enligt utredningens be- dömning inte möjligt att föreslå en lagstiftning på området. Utredningen anser dock att det finns unika kvaliteter som sam- verkan genom IOP bidrar med och som bättre bör tas tillvara och föreslår därför att och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor får i uppdrag att gemensamt utarbeta en vägledning för hur samverkan mellan det offentliga och idéburna organisationerna kan utvecklas genom ingående av idé- burna offentliga partnerskap. Uppdraget ska utföras i samråd med relevanta aktörer, såsom Kommuner och Landsting och civilsamhällets organisationer. Samordnad information för samverkan med idéburen sektor Utredningen har lämnat ett flertal förslag som kan bidra till att underlätta för idéburen sektor vid utförandet av välfärdstjänster. Enligt utredningen är det viktigt att kommuner och landsting kan erbjudas samlad information och möjlighet till ökad kunskap i frågor som rör möjligheterna att främja idéburen sektor på dessa områden. föreslås därför få i uppdrag att arbeta med informationsinsatser gentemot kommuner och landsting i frågor som rör möjligheterna till samverkan med idéburen sektor, samt möjlig- heterna att underlätta för dessa aktörer som utförare av välfärds- tjänster. Uppdraget ska genomföras i samråd med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och med relevanta aktörer, så som Kommuner och Landsting. Kapitalförsörjning för idéburna aktörer Utredningen bedömer att vissa idéburna organisationer kan ha svårt att få tillgång till kapital. Problemen är sannolikt störst för små idéburna verksamheter som befinner sig i en uppstartsfas. Ut- redningen bedömer dock att det inte föreligger något generellt kapitalförsörjningsproblem för den idéburna sektorn. Att de idé- burna verksamheternas andel av välfärdsproduktionen inte vuxit under den beror troligen i stället på att många idéburna verksamheter inte har något intresse av att växa och att dessa organisationer är obenägna att ta risker och därmed finansiera uppstart och expansion genom banklån. För att motverka de hinder som idéburna organisationer ändå kan ha vad gäller sin kapitalförsörjning föreslås att ska genomföra rådgivnings- och informationsinsatser riktade till idéburna organisationer och kreditgivare. Bakgrunden är att under- sökningar tyder på att det finns kunskapsbrister både hos de idé- burna organisationerna och hos kreditgivarna. Myndigheten före- slås även ges i uppdrag att granska de regelverk som styr befintliga företags- och kapitalförsörjningsstöd för att bedöma om dessa i ökad utsträckning kan användas för att lämna stöd till idéburna verksamheter. Myndigheten föreslås även analysera om det finns andra åtgärder som kan vidtas för att underlätta idéburna organisa- tioners kapitalförsörjning. Ekonomisk redovisning på enhetsnivå Utredningen har analyserat och utvärderat för- och nackdelar med att redovisa ekonomisk information för välfärdstjänster på enhets- nivå. En enhet kan avse en skolenhet, en vårdcentral eller ett äldre- boende. Utredningen bedömer att en ekonomisk enhetsredovisning skulle kunna ge insyn i hur offentliga medel används och på så vis skapa förtroende och ökad legitimitet för verksamheten utifrån ett medborgarperspektiv. Utredningen lämnar dock inget förslag om att införa en enhetsredovisning eftersom en sådan redovisning är förknippad med svårbedömda administrativa kostnader. En sådan redovisning förutsätter bl.a. att det utvecklas en enhetsindelning på vård- och omsorgsområdet, något som saknas . Det förutsätter också nya redovisningsregler. Utredningen anser dock att frågan om ekonomisk redovisning på enhetsnivå kan tas upp på nytt om det förslag som Skolkost- nadsutredningen lämnat (SOU 2016:66) om en enhetsredovisning på skolområdet genomförs. Om det visar sig att tillförlitliga upp- gifter kan tas fram till rimliga kostnader på skolområdet kan frågan om en sådan bör införas på övriga välfärdsområden tas upp till för- nyad prövning. Utredningen gör bedömningen att förslaget om tillstånd för att motta offentliga medel kommer att öka legitimiteten för den of- fentligt finansierade välfärdsverksamheten och bidra till att minska drivkrafterna för de stora koncernerna att växa ytterligare inom välfärden. Relativt många företag har vinster som överstiger utredningens förslag till högsta tillåtna rörelseresultat. Utred- ningen bedömer dock att en del av den vinst som ägare av mindre företag tar ut avser ersättning för arbetsinsats snarare än er- sättning för det kapital de tillskjutit. Ägare som är verksamma i företaget kommer därför sannolikt ta ut mer ersättning i form av lön än i form av utdelning. I stora företag där ägarna främst moti- verats av stora övervinster kommer dessa troligen att sälja före- taget. Utredningen bedömer dock att verksamheterna i de flesta fall kommer att fortleva förutsatt att de är välfungerande och har en stabil brukargrupp, men med en annan ägare som ser andra fördelar med verksamheten än övervinster. Förslaget innebär kostnader för tillstånd och tillsyn. Dessa ska huvudsakligen finansieras med avgifter. Vissa engångskostnader i samband med införandet föreslås finansieras genom ompriorite- ringar inom statens budget. Förslagen om ägarprövning är huvudsakligen en lagteknisk be- arbetning av förslag (SOU 2015:7). Utredningen har uppdaterat vissa beräkningar och kostnadsberäk- nat den utökning av förslaget som föreslås. Kostnaderna för tillsyn och tillstånd föreslås i huvudsak finansieras med avgifter. Förslagen som rör upphandlingslagstiftningen och den nya lagen om valfrihetssystem bedöms ha mycket begränsade konsekvenser. Den ökade flexibiliteten i regleringen bedöms dock ha positiva effek- ter för möjligheten att ta tillvara den idéburna sektorn engagemang. lag (2018:000) om valfrihetssystem Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller när en kommun eller ett landsting beslutat att tillämpa valfrihetssystem för tjänster enligt 1.hälso- och sjukvårdslagen (2017:000), 2.lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, 3.lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl., 4.socialtjänstlagen (2001:453), 5.lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade, och 6.tandvårdslagen (1985:125). 2 § Med valfrihetssystem enligt denna lag avses ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den utförare som ska utföra en tjänst och som en kommun eller ett landsting godkänt och ingått avtal med. Kommunen eller behöver inte tillämpa samma val- frihetssystem inom alla berörda områden. 3 § Vid tillämpningen av denna lag ska med kommun eller landsting likställas 1.beslutande församlingar i kommuner och landsting, 2.offentligt styrda organ som avses i 4 §, 3.sammanslutningar av en eller flera kommuner och landsting eller församlingar enligt 1, och 4.sammanslutningar av flera organ enligt 2. 4 § Med offentligt styrda organ avses sådana bolag och stiftelser som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av kommersiell karaktär, och 1.som till största delen finansieras av en kommun eller ett landsting, 2.vars verksamhet står under kontroll av en kommun eller ett landsting, eller 3.i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än ledamöter är utsedda av en kommun eller ett landsting. Principer för valfrihetssystem med gränsöverskridande intresse 5 § När föremålet för ett valfrihetssystem har ett bestämt gräns- överskridande intresse ska kommunen eller iaktta prin- ciperna om förbud mot diskriminering och om likabehandling, öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Förfarandet vid inrättandet av ett valfrihetssystem Krav och villkor för deltagande i ett valfrihetssystem 6 § Kommunen eller ska fastställa vilka krav och villkor som ska gälla för deltagande i ett valfrihetssystem. 7 § En kommun eller ett landsting som beslutat att inrätta eller förändra ett valfrihetssystem ska informera om detta genom en annons om valfrihetssystem som ska publiceras på den nationella webbplats som upprättats för ändamålet. Annonsen ska gälla tills vidare och inte ange något sista datum för att komma in med ansökan. 8 § Kommunen eller ska i annonsen eller i en annan handling som ligger till grund för systemet ange 1.kraven för godkännande till valfrihetssystemet, 2.de villkor som uppställs för hur ett avtal inom ramen för systemet ska fullgöras, 3.grunderna för den ekonomiska ersättningen för utförandet av tjänsterna, 4.på vilket sätt ansökan ska ges in, och 5.inom vilken tid kommunen eller kommer att fatta beslut om godkännande. En sådan handling som avses i första stycket ska tillsammans med annonsen finnas tillgänglig på den nationella webbplats som anges i 7 §. Ansökan om deltagande i ett valfrihetssystem 9 § En sökande får lämna en ansökan enskilt eller tillsammans med andra sökande. Kommunen eller får inte ställa upp vill- kor om att en grupp sökande ska ha juridisk form för att få lämna en ansökan. Kommunen eller får dock begära att en grupp ska ha juridisk form när avtalet ingås, om det krävs för att avtalet ska kunna fullgöras på ett godtagbart sätt. 10 § En sökande får vid behov åberopa andra utförares ekono- miska, tekniska och yrkesmässiga kapacitet i ansökan. Sökanden ska genom att tillhandahålla ett åtagande från företagen i fråga eller på annat sätt kunna visa att han eller hon kommer att förfoga över nödvändiga resurser när avtalet ska fullgöras. 11 § Kommunen eller får utesluta en sökande om 1.kommunen eller kan visa att sökanden inte har fullgjort sina skyldigheter avseende betalning av skatter eller social- försäkringsavgifter i det egna landet eller i annat land inom EES- området, 2.kommunen eller kan visa att sökanden åsidosatt tillämpliga miljö-, social- eller arbetsrättsliga skyldigheter, a)är i konkurs eller är föremål för insolvens eller likvidations- förfaranden, b)är föremål för tvångsförvaltning, c)har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer, eller d)har avbrutit sin näringsverksamhet eller befinner sig i en mot- svarande situation till följd av ett förfarande enligt nationella lagar och andra författningar som liknar dem som avses i a–c, 4. kommunen eller kan visa att sökanden gjort sig skyldig till något allvarligt fel i yrkesutövningen som gör att sökan- dens redbarhet kan ifrågasättas, 5. sökanden har visat allvarliga eller ihållande brister i fullgöran- det av något väsentligt krav i ett tidigare avtal enligt denna lag, eller iett tidigare kontrakt enligt lagen (2017:000) om offentlig upp- handling, lagen (2017:000) om upphandling inom försörjnings- sektorerna, lagen (2017:000) om upphandling av koncessioner eller lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhets- området, och detta har medfört att det tidigare avtalet har sagts upp iförtid eller lett till skadestånd eller jämförbara påföljder, eller 6. sökanden i allvarlig omfattning har låtit bli att lämna, undan- hållit eller lämnat oriktiga uppgifter om den information som kom- munen eller begärt för kontroll av att det inte finns grund för att utesluta sökanden enligt denna bestämmelse eller av att sökanden uppfyller kraven för godkännande. Beslut om godkännande och ingående av avtal 12 § Kommunen eller ska godkänna samtliga sökande som uppfyller de fastställda kraven och villkoren och som inte har uteslutits med stöd av 11 §. 13 § Sökanden ska få del av uppgifter som tillförts ärendet genom någon annan och få tillfälle att yttra sig över uppgifterna innan ärendet avgörs, med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ett slutligt beslut i ett ärende om godkännande enligt denna lag ska innehålla skälen för beslutet. Ett beslut om att inte godkänna en sökande ska även innehålla en upplysning om hur beslutet kan överklagas. Sökanden ska underrättas om beslutet. En underrättelse ska även lämnas till sökande som ännu inte godkänts om kommu- nen eller beslutar att avbryta inrättandet av valfrihets- systemet eller att avsluta detta. 14 § När en sökande har godkänts, ska kommunen eller utan dröjsmål ingå ett skriftligt avtal med sökanden. Avtalet ska innehålla de ekonomiska och andra villkor som gäller för tillhanda- hållandet av tjänsten. Kommunen eller ska se till att avtalet innehåller villkor som gör det möjligt att avsluta avtalet om kommunen eller lands- tinget beslutar att avsluta valfrihetssystemet. 15 § När ärenden enligt denna lag handläggs av offentligt styrda organ ska bestämmelserna i 10 § första och andra styckena förvalt- ningslagen (1986:223) om inkommande handlingar, 11 och 12 §§ förvaltningslagen om jäv och 26 § första meningen förvaltnings- lagen om rättelse av skrivfel och liknande tillämpas. 16 § Kommunen eller ska till enskilda lämna information i enlighet med 6 kap. 8 a § kommunallagen (1991:900) om vilka ut- förare som kan väljas inom ramen för systemet. 17 § För den enskilde som inte väljer utförare ska kommunen eller tillhandahålla ett ickevalsalternativ. 18 § En kommuns eller ett landstings beslut att inte godkänna en sökande enligt 12 § får överklagas av sökanden till allmän förvalt- ningsdomstol. Ett överklagande ska ges in till den kommun eller det landsting som meddelat beslutet från det att underrättelse lämnats om beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 19 § Kommunen eller ska ersätta skada som vållas ge- nom fel eller försummelse vid beslut att inte godkänna en sökande enligt 12 §. En skadeståndstalan ska väckas vid allmän domstol från det att kommunen eller beslutat att inte godkänna sökanden. 20 § En myndighet ska utöva tillsyn över valfrihetssystem enligt denna lag. Kommunen eller är på tillsynsmyndighetens begäran skyldig att lämna över handlingar och annat material samt de upp- lysningar som rör tillämpningen av valfrihetssystemet som till- synsmyndigheten behöver för sin tillsyn. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2008:962) om valfrihetssystem. 3.Den upphävda lagen gäller för valfrihetssystem som inrättats före ikraftträdandet. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade dels att nuvarande 23 a–23 e §§ ska betecknas 23 o–23 s §§, dels att 13, 23, 26, 26 f, och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya rubriker närmast före 23 c, 23 e, 23 i, 23 j och 23 l §§ samt sexton nya paragrafer, 17 a, 20 a och 23 a–23 n §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om verksamhet enligt 9 § meddela föreskrifter till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vill- får meddela föreskrifter om kor för tillstånd enligt 23 §. 1. villkor för tillstånd enligt 23 och 23 a §§, 2. hur en juridisk person med tillstånd att motta offentlig finan- siering ska redovisa att förut- 23 c–23 k §§ tillsyn enligt 20 a §. Ersättning som följer av ett avtal enligt 17 § till privata ut- förare som avses i 3 kap. 18 c § kommunallagen (1991:900) får, i fråga om juridiska personer, endast lämnas om utföraren har ett tillstånd att motta offentlig finansiering enligt 23 c §. omsorg får ta ut avgifter 1. för att pröva om villkoren i 23 § andra och tredje styckena samt 23 a § är uppfyllda, enligt 23 c §, och 23 § andra och tredje styckena samt 23 a § och kraven för till- stånd enligt 23 c §. En enskild person får inte En enskild person får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt för vård och omsorg yrkesmässigt bedriva verksamhet med person- bedriva verksamhet som avses i lig assistans som avses i 9 § 2 eller 9 § 2–10. verksamhet som avses i 9 § 6–10. Tillstånd att bedriva verksam- Tillstånd att bedriva verksam- het som avses i första stycket får het som avses i första stycket får meddelas endast den som med endast lämnas om den enskilde är hänsyn till sina ekonomiska för- en juridisk person och om före- hållanden och omständigheterna i trädarna för den juridiska perso- övrigt visar sig lämplig att bedriva nen genom erfarenhet eller på I fråga om en annat sätt har förvärvat insikt i juridisk person ska lämplighets- de föreskrifter som gäller för verk- 1. den verkställande direktören 1. den verkställande direktören och annan som genom en ledande eller annan som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över ett bestämmande inflytande över 2. de styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekono- miska intresse har en väsentlig gemenskap med den juridiska per- SOU 2016:78sonen, som är grundad på andels- rätt eller därmed jämförligt eko- nomiskt intresse, och3. bolagsmännen i kommandit- bolag eller andra handelsbolag. 3. bolagsmän i kommandit- bolag eller handelsbolag, och ägare som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vidare krävs att samtliga före- trädare för den juridiska personen i övrigt bedöms lämpliga. Kommun och landsting som ska bedriva verksamhet som avses i första stycket ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas. Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkrings- balken, och som har anställt någon för sådan personlig assistans, ska göra en anmälan till Inspektionen för vård och omsorg innan assistenten påbörjar sitt arbete. En sådan juridisk person som avses i 23 § ska ha ekonomiska förutsättningar att uppfylla de föreskrifter som gäller för verk- samheten. Den som har beviljats tillstånd ska i skälig tid anmäla planerade förändringar i den personkrets som avses i 23 § till Inspektionen för vård och omsorg. Tillstånd att motta offentlig finansiering En juridisk person kan ansöka om tillstånd att motta offentlig finansiering hos Inspektionen för vård och omsorg. Ett sådant till- stånd ska lämnas om sökanden kan visa att offentliga medel, ut- över det högsta tillåtna rörelse- resultatet, kommer att användas till verksamhet enligt denna lag och i övrigt uppfyller vad som framgår av 23 d–23 k §§. Endast verksamhet som om- fattas av krav på tillstånd att motta offentlig finansiering enligt denna lag, socialtjänstlagen (2001:453), skollagen (2010:800) eller hälso- och sjukvårdslagen (2017:000) får bedrivas i den juridiska personen. Den juridiska personen får inte överlämna verksamhet för vilken tillstånd att motta offent- lig finansiering krävs till andra juridiska personer utan sådant tillstånd. För en juridisk person med tillstånd att motta offentlig fi- nansiering gäller en begränsning av hur stort rörelseresultat som får uppnås. Det högsta tillåtna rörelse- resultatet för varje räkenskapsår beräknas enligt 23 f–23 h §§. Det tillåtna rörelseresultatet beräknas som en avkastnings- ränta på operativt kapital vid föregående räkenskapsårs utgång. Avkastningsräntan ska be- stämmas till statslåneräntan vid föregående räkenskapsårs utgång ökad . Med operativt kapital avses rörelsetillgångar med avdrag för rörelseskulder. Vid beräkningen av rörelse- tillgångarna ska det bortses från finansiella anläggningstillgångar, kortfristiga fordringar hos koncern- och intresseföretag, kortfristiga placeringar och lik- viditet som inte motiveras av verksamhetens behov. Det högsta tillåtna rörelse- resultatet beräknas som tillåtet rörelseresultat enligt vad som anges i 23 f § ökat med skillna- den mellan det tillåtna rörelse- resultatet , eller den som verksamheten bedrivits, och det lägre rörelseresultat som den juridiska personen redovisat . Inga värdeöverföringar från den juridiska personen får göras utöver det högsta tillåtna rörelse- resultatet. En juridisk person med till- stånd att motta offentlig finan- siering ska lämna en årsredovis- ning som upprättats enligt års- redovisningslagen (1995:1554) till Inspektionen för vård och omsorg. Årsredovisningen ska lämnas senast efter att den upprättats. Den juridiska personen ska ha en auktoriserad eller godkänd revisor. Sanktionsavgift och återkallelse av tillstånd Om den juridiska personen inte uppfyller kraven i 23 c– 23 k §§ får det beslutas om sanktionsavgift. Om överträdel- sen är allvarlig får tillståndet återkallas. Första stycket ska inte till- lämpas om det finns särskilda skäl för att en juridisk person har ett rörelseresultat som är högre än vad som anges i 23 e– 23 h §§, och det överskjutande beloppet återförs i verksamheten senast påföljande räkenskapsår. En sanktionsavgift ska be- stämmas till lägst och högst av den juridiska personens omsättning närmast föregående räkenskapsår. Om överträdelsen skett under det första verksamhetsåret eller om uppgifter om årsomsättning annars saknas, är bristfälliga eller kan antas vara missvisande får årsomsättningen uppskattas. Sanktionsavgiftens storlek ska bestämmas med hänsyn till över- trädelsens karaktär och omfatt- ning samt hur länge överträdel- sen pågått. Avgiften ska tillfalla staten. på ansökan av Inspektionen för vård och omsorg. Ansökan prövas hos den för- valtningsrätt inom vars dom- krets Inspektionen för vård och omsorg har sitt säte. En ansökan om sanktionsav- gift ska ha inkommit till förvalt- förutsättningarna för att ta ut sanktionsavgift var uppfyllda. Tillsyn enligt denna lag inne- Tillsyn enligt denna lag inne- bär granskning av att verksam- bär granskning av att verksam- heten uppfyller krav och mål heten uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrif- enligt lagar och andra föreskrif- ter samt beslut som har med- ter samt beslut som har med- delats med stöd av sådana före- delats med stöd av sådana före- granskning av att den som har granskning av att den som har meddelats tillstånd enligt 23 § tillstånd enligt 23 § hetskravet i 23 § andra stycket. fortlöpande uppfyller villkoren för tillståndet i 23 c–23 k §§. Föreläggande enligt 26 c och 26 f §§, återkallelse av tillstånd och förbud enligt § första och andra styckena och 26 h § får användas endast när verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter. och omsorg finner att det i verk- och omsorg finner att det i verk- samhet som står under tillsyn samhet som står under tillsyn enligt denna lag förekommer ett enligt denna lag förekommer ett missförhållande som har betyd- missförhållande som har betyd- else för enskildas möjligheter att else för enskildas möjligheter att kunna få de insatser de har rätt kunna få de insatser de har rätt till, får inspektionen den som svarar för verksamheten den som svarar för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. att avhjälpa missförhållandet. föreläggande ska innehålla upp- Inspektionen för vård och omsorg gifter om de åtgärder som in- finner att kraven i 23 § andra och spektionen anser nödvändiga för tredje styckena eller 23 a § inte är att det påtalade missförhållandet uppfyllda i verksamhet som be- ska kunna avhjälpas. viljats tillstånd eller att en för- ändring enligt 23 b § inte anmälts får inspektionen förelägga den som Ett föreläggande ska inne- hålla uppgifter om de åtgärder som inspektionen anser nödvän- diga för att det påtalade miss- omsorg får även förelägga den omsorg får även förelägga den kommun eller det landsting som kommun eller det landsting som inte har fullgjort sin anmälnings- inte har fullgjort sin anmälnings- stycket att fullgöra denna skyldig-