sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Forskning visar därutöver att media granskar och dömer poli- tiker olika utefter kön. Enligt en avhandling av får män överlag mer medieutrymme än kvinnor i den vardagliga nyhetsrapporteringen. Kvinnliga politiker får däremot mer upp- märksamhet vid politiska skandaler och dessa skandaler tenderar att stanna på den mediala dagordningen än männens. I medie- rapporteringen blir kvinnors privatliv oftare föremål för granskning än männens. I de fall då kvinnor råkar ut för skandaler riktas också mer fokus på huvudpersonen och avgångskraven är mer ihärdiga. Skillnaderna är inte stora, men genomgående.40 Den olika behandlingen av kvinnliga och manliga politiker inom den politiska sfären, liksom av allmänheten och media, innebär att kvinnor överlag har svårare att utöva ett politiskt uppdrag. Skill- naderna tyder på att en normativ ordning fortfarande råder enligt vilken makten alltjämt ses som en manlig domän. Kvinnors närvaro i politiken tycks uppfattas som provocerande för ett stort antal personer. Partiernas betydelse för att uppnå en jämn könsfördelning Partierna har en central roll när det kommer till att påverka repre- sentativiteten i politiken. Partierna är, som uttrycker det, ”grindvakter” till politikens församlingar. Ett motiv för partierna att förbättra könsbalansen var att locka så många väljare som möjligt. En avsaknad av kvinnor eller allt för få kvinnor skulle kunna ha uppfattats som negativt av framför allt kvinnliga väljare. Enligt finns det inget samband mellan andelen kvinnliga kandidater och andelen kvinnliga väljare. Samspelet med väljarna och partikandidaterna är mer komplext än så. När väljarna ges möjlighet att personrösta kryssar de exempelvis mer sällan för kvinnliga kandidater.41 39Brå, 2014. 40Bromander, 2013; Jarlbro & Hammarlin, 2014. De förtroendevalda och den sociala representativiteten Samtliga partier uttrycker i vår enkät till partiernas lokalorganisa- tioner att en jämn könsfördelning är den princip som är viktigast, förutom att kandidaterna är kompetenta, vid sammansättningen av vallistorna.42 Inför riksdagsvalet tillämpade också samtliga riksdagspartier, förutom , någon form av prin- ciper för könsfördelning i nomineringsprocessen. Socialdemokra- terna, och hade på central nivå fattat beslut om könskvotering som tillämpades i nomineringsprocesserna. , och hade rekommen- dationer om en jämn könsfördelning medan satte upp ett mål om en jämn könsfördelning.43 Källa: , 2015. Enligt och Ricknes rapport har de partier som använt sig av kvotering uppnått en mer jämställd representation. De partier som använder kvotering har också en större andel kvinnliga listettor än övriga partier och en större andel kvinnliga ordföranden. I och med att de förtroendevalda kvinnorna generellt har en högre utbildning 42I enkäten deltog inte . 43Wide, 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten leder kvotering av kvinnor till att de förtroendevalda i sin helhet blir mer kvalificerade. Att några partier gick före och kvoterade in kvinnor bidrog inte bara till en bättre könsbalans inom dessa partier utan möjliggjorde också för fler kvinnor att avancera i de partier som inte använde könskvotering.44 Wides studie visar dock att formella principer, såsom kvotering, kommer till uttryck på olika sätt när det kommer till det faktiska nomineringsarbetet. Kvoteringskravet har inte avgörande betydelse för utfallet på lokal nivå.45 I de flesta partier bjuds medlemmarna in att nominera kandidater själva och att påverka rangordningen genom provval. Själva listorna sätts sedan samman av valbered- ningen, styrelsen eller nomineringskommittén. De flesta partier tar stor hänsyn till provvalsresultatet, men målet att uppnå jämställd representation har också stor betydelse i alla partier. Tillgången på kandidater spelar dock stor roll för utfallet, i synnerhet i små kom- muner. En faktor, som enligt ofta är av större betydelse än köns- kvoteringen, är vem som toppar vallistan. Detta är av särskild bety- delse för små partier som har färre mandat i fullmäktige att tillsätta. Om ett parti har en man som förstanamn, blir män överrepre- senterade om partiet vinner ett udda antal mandat, även om listorna är varvade. Detta har särskild betydelse vid valet till , där det ofta enbart är toppnamnen på listorna från varje valkrets som väljs in. Första namnet blir därför mer relevant än listans utform- ning i sin helhet. Till riksdagsvalet var det enbart i Vänster- partiet och som andelen kvinnor var högre bland förstanamnen än bland kandidaterna. I jämförelse var det ungefär en tredjedel av och valsedlar som toppades av en kvinna. I , var det bara en fjärdedel av listorna som toppades av en kvinna.46 44Rickne & , 2015. 46Wide, 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten Det är svårare för kvinnor att bli del av inflytelserika nätverk En viktig faktor för att komma in i politiken och för möjligheten till politisk karriär är tillträdet till inflytelserika nätverk. I utred- ningsrapporten nominerar (SOU 2006:53) har och intervjuat medlemmar och nominerings- ansvariga i ett antal olika riksdagspartier.47 Forskarna konstaterar att informella nätverk bildas mellan erfarna politiker. Nätverken är ett resultat av den sociala gemenskapen partimedlemmar emellan, men de bidrar även till att upprätthålla partiets särskilda identitet och samhörighet. Enligt rapporten är tillträdet till dessa informella nätverk av avgörande betydelse för att bli nominerad. Betydelsen av sociala nätverk i politiken har även framhävts i annan forskning, vilket vi redogör för i kapitel 6 om de politiska partierna. I och med att manliga politiker tenderar att behålla sina uppdrag än kvinnliga politiker är de informella nätverken inom partierna manligt dominerande. Detta kan enligt och ha betydelse för nomineringen. Kvinnors exkludering från de manliga makteliterna är en förklaring till att kvinnor har svårare att bli återvalda och utnämnda till tyngre positioner.48 Exluderingen av kvinnor är inte en medveten form av diskriminering utan ett resultat av att homosociala nätverk tenderar att stänga ute av- vikande individer. Män på maktpositioner tenderar helt enkelt att välja män, eller personer som i övrigt avspeglar deras egen identitet, till andra maktpositioner. Det är svårt att visa i vilken utsträckning som informella manliga makteliter verkligen påverkar vem som blir nominerad och omvald. Samtliga partier, förutom , tillämpar principer för könsfördelning vid nomineringsprocesserna och val- beredningarna är i regel tillsatta utifrån principer om jämställdhet. I våra samråd med kvinnliga toppolitiker framkom det dock att infor- mella nätverk och stödstrukturer inom politiken är viktiga. Enligt flera av samrådsdeltagarna har kvinnor inte lika bra nätverk som männen. Nätverken är främst, enligt samrådsdeltagarna, betydelse- fulla för de förtroendevaldas möjligheter att utföra sitt politiska arbete framgångsrikt och inte vid listsammansättningen eller 47SOU 2006:53, s. 171 ff. 48Folke & Rickne, 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten utnämningen till inflytelserika uppdrag. Kvinnliga politikers brist på nätverk innebär därmed att de inte får samma stöd som sina manliga kollegor vid motgångar. Det medför att kvinnor blir mer utsatta i politiken, vilket kan påverka deras intresse att ställa upp till val. Några samrådsdeltagare framförde också att äldre och erfarna kvinnliga politiker är dåliga på att hjälpa unga kvinnor att ta sig in i politiken. Flera vittnar därför om den betydelse som kvinnoförbunden spelar som stödstrukturer för kvinnor inom par- tierna. 7.4Utrikes föddas politiska representation Av tradition har det funnits rättsliga inskränkningar för utrikes födda att väljas till högre politiska ämbeten. var stats- råd tvungna att ha varit svenska medborgare från födseln, och en tioårsregel för medborgarskap kvarstod fram . Inskränkningarna var dels motiverade av lojalitetskrav, men avspeg- lade också ett synsätt om statsmakten som företrädare för en natio- nell eller etnisk gemenskap. ansåg dock att behörighetskravet var en avvikelse från grundläggande principer i den svenska folkstyrelsen om att inte göra åtskillnad mellan landets medborgare (2008:125). Även om det inte finns några formella begränsningar kvar för utrikes födda svenska medborgare att väljas till politiska ämbeten är de alltjämt underrepresenterade på alla beslutsfattande nivåer. Under har dock mångfalden i det svenska sam- hället ökat. Andelen utrikes födda i bland de röstberättigade uppgick vid riksdagsvalet . Kategorin utrikes födda är inte en homogen grupp. Gruppen rymmer personer som invandrat till från olika delar världen . Att en person är född utanför innebär inte nödvändigtvis att den delar perspektiv med andra utrikes födda. Det är rimligt att anta att personer som kommer från samma soci- ala sammanhang såsom bostadsområde eller socioekonomisk grupp har mer gemensamt än två personer som är födda utanför . För att få ett statistiskt överblickbart material har vi dock ändå valt att undersöka representativiten av folkvalda och förtroendevalda De förtroendevalda och den sociala representativiteten födda i och utanför , men vi har i den mån det varit möjligt lyft fram olikheterna inom gruppen. Andelen utrikes födda politiker Vid val var det av ledamöterna i och kommun- och som var utrikes födda. Antalet utrikes födda i politiken har nästan fördubblats . har dock andelen utrikes födda i befolkningen ökat kraf- tigt, vilket har lett till att utrikes födda var underrepresenterade i högre grad vid val jämfört med vid val. Det var fler utrikes födda som nominerades i riksdags- och kommunalvalen än som valdes in, vilket visar att dessa kandidater placeras förhållandevis lågt på partilistorna. Vid riksdagsval var det av de röstberättigade som var utrikes födda, vilket innebär att det är färre folkvalda som är utrikes födda än andelen i valmanskåren. var av de röstberättigade i kommun- och landstings- valen födda utanför . Därmed är underrepresentationen betydligt mer påtaglig på lokal nivå. I gruppen utrikes födda på lokal nivå ingår dock även utländska medborgare boende i , av vilka röstade i kommun- och landstingsvalet. Mindre än en procent av de folkvalda är icke-svenska medborgare. Det är därför inte helt relevant att beräkna underrepresentation utifrån samtliga röstberättigade i kommun- och landstingsfullmäk- tige som är födda utanför . Den politiska representationen ser olika ut för olika invandrar- grupper i . Av de utrikes födda folkvalda kommunpoli- tikerna var födda inom och utanför . Av de utrikes födda i valmanskåren är ungefär två femte- delar födda utanför . Det innebär att underrepresentationen är något större bland de som invandrat från andra delar av världen än . På riksdagsnivå är denna situation omvänd. Där var det fyra fler ledamöter som var födda utanför än inom. Som vi redovisade i avsnitten om jämställdhet i politiken är det ungefär en procentenhet fler utrikes födda kvinnor än män som är folkvalda på kommunnivå medan det är fler utrikes födda manliga än kvinnliga politiker i och lands- De förtroendevalda och den sociala representativiteten Skillnaderna mellan de politiska partierna är dock betydande vad gäller representativiteten. SCB redovisar ingen statistik när det gäller utrikes födda politiker och ålder och därför kan ingen jämförelse göras mellan unga och äldre. Representativiteten för folkvalda som är födda i med utländsk bakgrund är något bättre än för gruppen utrikes födda. Det är ungefär en procentenhet färre folkvalda med två utrikes födda föräldrar än motsvarande andel röstberättigade. Det är av de folkvalda som är födda i och som har en utrikes född förälder. Det motsvarar samma andel i valmanskåren. Det är färre utrikes födda som har tyngre uppdrag När det kommer till de tyngre förtroendeuppdragen, t.ex. ordför- andeposter eller uppdrag i kommun- och , är underrepresentationen av utrikes födda mera påtaglig. På kommun- nivå är av kommunstyrelseledamöterna och fyra pro- cent av styrelseordföranden utrikes födda. Av hel- och deltidspoli- tikerna är utrikes födda, (är kvinnor och män). Detta visar att även om representationen av personer födda utanför har ökat är deras inflytande över de faktiska beslutsprocesserna alltjämt begränsad. Som framgår av tabellen ovan har hälften av de utrikes födda som är förtroendevalda ersättarposter. Dessa poster utgör av samtliga förtroendeuppdrag, vilket innebär att de utrikes födda är överrepresenterade på de poster som har minst inflytande. De förtroendevalda och den sociala representativiteten också fler utrikes födda som är ledamöter i geografiska nämnder såsom stadsdelsnämnder. Underrepresentationen gäller även lands- tingsstyrelsen där är utrikes födda. av lands- tingsstyrelsens ordförande var födda utanför riket och en lite större andel av de arvoderade politikerna i landstingen än i kommunerna är utrikes födda. 7.4.1Vad förklarar frånvaron av utrikes födda i politiken? Lägre politisk delaktighet bland utrikes födda SCB:s undersökning om medborgerliga aktiviteter visar att den politiska delaktigheten generellt är lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Det är färre utrikes födda som är aktiva i poli- tiska partier och ideella organisationer och det är färre som uppger att de diskuterar politiska frågor.49 En konkret indikator som visar på en lägre nivå av politiskt deltagande bland utrikes födda är valdeltagandet. Skillnaderna i valdeltagandet mellan inrikes födda och utrikes födda personer var riksdagsval 17 pro- centenheter. Det förhållandevis låga valdeltagandet avspeglar tro- ligen också ett lägre intresse att gå in i politiken och att ta politiska uppdrag. visar undersökningar att valdeltagandet ökar ju en person vistats i . I riksdagsvalet var val- deltagandet bland de personer som har fått sitt medborgarskap , vilket var lägre än för inrikes födda, medan differensen mellan inrikes födda och invandrare som fått sitt medborgarskap på 1970 och var fem respektive nio procentenheter.50 Med vistelsetiden i ökar den allmänna delaktigheten i samhället. Språkkunskap, etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt leder till en känsla av tillhörighet. Därmed stärks också motivationen till att delta poli- tiskt. Sammantaget leder detta till att färre utrikes födda engagerar sig partipolitiskt och därmed är tillgången på utrikes födda kandidater begränsad. Det var också flera politiska partier som i vår enkät till de lokala partiorganisationerna uppgav att det var svårt hitta utrikes 49SCB, 2013. 50SCB, 2012a. De förtroendevalda och den sociala representativiteten födda kandidater, något som vi redogör för närmare längre fram. och visar också i sin rapport att vistelsetiden påverkar sannolikheten att bli vald till tyngre uppdrag. När de räknar in vistelsetiden minskar skillnaderna markant mellan inrikes och ut- rikes födda i sannolikhet att bli vald. En viss skillnad kvarstår dock även för de grupper som varit i längre än 30 år.51 Diskrimineringen urholkar intresset för politiskt deltagandet Det lägre politiska deltagandet bland utrikes födda kan inte enbart ses som en fråga om integration och etablering i samhället. Flera forskare hävdar att det låga valdeltagandet bland utrikes födda be- ror på ett aktivt avståndstagande från det politiska systemet. Enligt sociologen kan det lägre valdeltagandet i stor utsträckning förklaras av att utrikes födda har en lägre tilltro till det svenska samhället som sådant.52 Politiken upplevs inte fokusera på de frågor som berör utrikes föddas situation. Upplevelser av diskriminering och rasism fördjupar misstron till samhället gene- rellt och till politiska institutioner. Att inte delta i de allmänna valen eller vilja gå med i politiska partier kan tolkas som ett ställnings- tagande mot ett samhälle som många utrikes födda upplever sig vara exkluderade från. Flera studier visar på en utbredd diskriminering i samhället som sådant. Diskrimineringen tar sig t.ex. uttryck på bostads- och arbets- marknaden. Studier med av forskare konstruerade bostads- och arbetsansökningar visar att det är betydligt svårare för personer med utländskt klingande namn att få komma på bostadsvisningar eller arbetsintervjuer. Personer med arabiska namn är mer utsatta än andra grupper.53 Diskrimineringen av vissa invandrargrupper kan skapa en känsla av att vara exkluderad från samhället och därmed en ovilja till att delta politiskt. Detta påverkar tillgången på utrikes födda kandidater för förtroendeuppdragen negativt. Det finns också flera tecken på att utrikes födda förtroendevalda får ett annat bemötande än inrikes födda och att deras politiska upp- drag därför är mer ansträngande. 51Folke & Rickne, 2015. 52Dahlstedt, 2005. 53Diskrimineringsombudsmannen, 2010; , 2009. De förtroendevalda och den sociala representativiteten rapport trygghetsundersökning är utrikes födda poli- tiker något mer utsatta för hot, våld och trakasserier än politiker med svensk bakgrund.54 Enligt Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda är det vanligare att politiker med utländsk bak- grund drabbas av allmänna hot som är avsedda att få dem att lämna sina uppdrag medan svenskfödda oftare drabbas av hot som avser att påverka särskilda beslut.55 Enligt SCB:s studie om folkvaldas villkor i fullmäktige rådde det dock inga skillnader i andelen av- hopp mellan utrikes och inrikes födda politiker under de två senaste mandatperioderna.56 I våra intervjuer med förtroendevalda med utländsk bakgrund ges ingen entydig bild i vilken mån rasism och diskriminering på- verkar engagemanget bland utrikes födda. I någon mån finns det en skiljelinje mellan förtroendevalda från de ”rödgröna” och från de borgerliga partierna. De förra har en större benägenhet att förklara underrepresentationen med diskriminering och ”strukturell rasism”, medan de senare menar att underrepresentationen beror bl.a. på att utrikes födda har sämre socioekonomiska resurser. Avsaknaden av kontaktytor mellan utrikes födda och partiaktiva Samtliga större städer i är segregerade i resursstarka bostadsområden, där övervägande inrikes födda bor, och resurs- svaga bostadsområden med en hög andel utrikes född befolkning.57 Bostadssegregationen tar sig också ett tydligt uttryck i politiskt deltagande. Differensen mellan de valdistrikt i kom- mun som hade högst och lägst valdeltagande i riksdagsvalet var . Liknande mönster finns även runt de andra större städerna, med differenser på över 40 procentenheter.58 Statsvetaren visar i en studie hur individer som bor i resurssvaga områden påverkas av sin omgivning som sådan.59 Enligt hans studie är individer som bor i områden med låg syssel- sättningsgrad mindre intresserade och har sämre kunskap om poli- 54Brå, 2014, s. 19. 56SCB, 2015a. 57Socialstyrelsen, 2012c. 58SCB, 2015b. 59Strömblad, 2003. De förtroendevalda och den sociala representativiteten De har också en mer negativ bild av politikens möjligheter. Han menar att personer som bor i dessa områden i mindre utsträckning än andra blir uppmanade att delta i politiska livet. Detta gäller oberoende av individens sysselsättning, utbild- ning eller födelseland. Bostadsområden med en hög andel utrikes födda är mindre politikertäta. Enligt en granskning som gjordes av tidningen och Hyra bodde ingen riksdagsledamot 2014 i något av de områden som regeringen pekat ut som de mest socialt utsatta områdena.60 Inför valet sammanställde SCB uppgifter för radio om var valkandidaterna bor. Enligt denna studie bor drygt var tjugonde person i , , i ett område där mer än hälften av de boende är födda utomlands.61 Av de borgerliga riksdagspartiernas kandidater var det en till som bodde i ett sådant område medan av , Miljö- partiets och Socialdemokraternas kandidater gjorde det. Samman- taget är andelen utrikes födda i politiken högre i de kommuner där gruppen utrikes födda utgör en större andel av den totala befolk- ningen. visar och Ricknes studie att kommun- befolkningens sammansättning inte påverkar andelen utrikes födda på de tyngsta uppdragen: nämndordförande och kommunstyrelsens ordförande.62 I den intervjustudie som vi har genomfört med politiker som har utländsk bakgrund framkommer det att flera av de politiker som vi har intervjuat var hemmahörande i ett resursvagt område och gav också flera exempel på områdenas politiska marginal- isering, både i form av avsaknad av kontaktytor till föreningslivet och partiväsendet och av stigmatisering. De menade att de har setts som bärare av de sociala problem som förknippas med områdena. Vidare ansåg flera att den geografiska dimensionen inte är lika närvarande i nomineringsdiskussionerna som kategorin utländsk bakgrund. En person menade till och med att det faktum att hon växt upp i ett socioekonomiskt marginaliserat område utgjort ett större hinder än hennes utländska bakgrund. Hon menade att hon drivit frågor om vikten av geografisk representation i partiet och 60Hem och hyra, 2014. 61http:///sida/artikel.aspx?programid=99&artikel=5899262: Publicerat torsdag . 62Folke & Rickne, 2015. De förtroendevalda och den sociala representativiteten Ytterligare en person menade att den lokala parti- föreningen som han har tillhört har utmanövrerats på kongresser av andra föreningar från resursstarka områden. Partiernas rekryterings- och nomineringsarbete De flesta partiföreträdare anser att det är viktigt att utrikes födda finns representerade bland partiets valkandidater. I vår enkät med de lokala partiorganisationerna uppger nära två tredjedelar att det är av stor eller mycket stor betydelse att utrikes födda är represen- terade vid sammansättningen av partiets vallistor. Var tredje parti- organisation uppger också att de genomfört särskilda åtgärder för att rekrytera kandidater från underrepresenterade grupper, såsom utrikes födda. I SCB:s studie av de folkvaldas villkor uppger 84 pro- cent av de förtroendevalda att deras partier i hög eller i viss grad aktivt arbetar för att rekrytera underrepresenterade grupper, såsom unga och utrikes födda, medan uppger att deras parti inte gör något alls.63 Flera partier gör ansatser att direktrekrytera utrikes födda. Enligt studie om utrikes födda i politiken verkar partierna särskilt för att direktrekrytera personer födda i och Afrika.64 visar vår enkät till de lokala partiorganisationerna att partierna upplever att det är särskilt svårt att rekrytera utrikes födda. Sammanlagt var det av partiföreträdarna som uppgav att detta var svårt och enbart som tyckte att det var lätt. Svårigheten tycks variera beroende på andelen utrikes födda bland kommuninvånarna, vilket också framkommer i Wides underlagsrapport. Flera partiföreträdare framhåller också i våra intervjuer att det är särskilt svårt att rekrytera utrikes födda. En anledning som de anger är att dessa i högre utsträckning än svenskar saknar föreningserfarenhet. Det är speciellt svårt att nå ut till utrikes födda kvinnor i resurssvaga områden. Arbetet med att rekrytera och nominera utrikes födda skiljer sig emellertid åt mellan partierna. Av och folkvalda kommunpolitiker var födda 63SCB, 2015a. 64Rodrigo-Blomkvist, 2005, s. 202 f. De förtroendevalda och den sociala representativiteten Det innebär att det var en större andel utrikes födda i dessa två partier än i valmanskåren totalt. Lägst andel hade där var födda utanför . Center- partiet har dessutom sitt starkaste stöd i områden där andelen utrikes födda är låg. Samma skillnader mellan partierna finns även i . , och har högst andel utrikes födda riksdagsledamöter. Ingen av de center- partistiska riksdagsledamöterna är utrikes född. Anledningen till varför vissa partier har en högre andel utrikes födda bland sina företrädare kan dels bero på att dessa arbetar mer aktivt med att rekrytera och nominera utrikes födda, men det kan också bero på att de har en öppnare partikultur och att deras politik tilltalar fler personer med utländsk bakgrund.