sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Ytvattentäkter utgör ytterligare alternativ men förutsätter stora investeringar då ytvattenanläggningen i inte finns kvar och ytvatten av god kvalitet med tillräcklig mängd inte finns i närområdet.121 För att möta kommande behov av ökad vattenmängd och eventuell ny beredning på grund av ändrad råvattenkvalitet i ett förändrat klimat, kommer många stora investeringar att krävas för dricks- vattenförsörjningen . En långsiktig handlings- plan har utarbetats, som bland annat innefattar vattenförsörjningsplan för att prioritera och skydda vatten- resurser, ökad redundans genom reservvattentäkter/verk och dubbla ledningar, ökad kemisk och mikrobiologisk beredning i vattenverk, ökad uppföljning och analys av vattenkvalitet i ledningsnät, stärkt krisberedskap, inklusive nödvattenförsörjning, deltagande i GenoMembran och andra forskningsprojekt, samt deltagande i studie kring ledningsnät. 121Gävle kommun (2013). Underlag från , . Betydande mellankommunalt samarbete och kontakter med läns- styrelsen utgör naturliga inslag i arbetet. Gästrike Vatten företräder va-verksamheten i , , och kom- muner. Inom medlemskommunerna sker normalt även samverkan över förvaltningsgränser, vilket berör bland annat kommunled- ningskontor, miljö och hälsa, fysisk planering, exploatering och bygglov. I exploateringssammanhang sker samverkan med bland annat lokala och regionala el- och bredbandsleverantörer samt fastighetsbolag. Ytterligare ett område för mellankommunal sam- verkan gäller upphandling, bland annat av laboratorietjänster. Gästrike Vatten ingår i regel i de arbetsgrupper som knyts till större kommunala projekt, t.ex. avseende översiktsplanering, fram- tagande av miljömål och va-strategier. Samverkan sker även inom krisberedskapsområdet, vilket beskrivits ovan. En särskild samord- nare har rekryterats till Gästrike Vatten för att hålla i kontakt- arbetet mellan vattenproduktionen och kommunerna. Vattenförsörjningsplaner för medlemskommunerna är under utveckling. De breddas till att även identifiera vattenresurser i angränsande kommuner. Arbete sker med vägvalsutredningar, där vatten utgör en av drivkrafterna med avseende på robusthet, kvali- tet och mängd. En särskild översyn pågår inom medlemskommu- nerna tillsammans med räddningstjänsten då det gäller kapacitet i ledningsnät och brandposter samt etablering av s.k. vattenkiosker. Syftet är att säkra vattenkvalitet till kund. samverkar med Gästrike Vatten i samband med större projekt, som kan gälla spårbunden trafik och studier kring lämpliga val av åtgärder. Medverkan sker även i ett särskilt ban- gårdsråd som berör för vattentäkten i näraliggande frågor. Gästrike Vatten deltar vidare i en rad informations- och utbild- ningsaktiviteter för allmänhet, blivande medlemmar i va-kollek- tiven samt berörda politiker och nämnder. Ett betydande kollegialt nätverk upprätthålls med andra dricksdricksvattenproducenter i landet. Aktivt deltagande sker också i forskningsprojekt med kopp- lingar till , Svenskt Vatten och enskilda forsk- ningsutförare, som SLU och . Till va- verksamheten anknytande praktik- och handlett examensarbete ger kontaktytor mot olika skolor och utbildningsanordnare. 5.5Samhällets förmåga att hantera klimateffekter på dricksvattnet Utredningens överväganden: Klimatförändringarna är redan här. De medför en rad ökande risker för dricksvattenförsörj- ningen. Extremregn, översvämningar och högre flöden ökar riskerna för att föroreningar sköljs ut i dricksvattenförekomster och täkter. Yt- och grundvatten riskerar att förorenas. Svenska vattenverk är sårbara för försämrat rå- vatten, särskilt de grundvattenanläggningar som har otillräckliga barriärer mot kemiska och mikrobiologiska föroreningar. Även distributionsanläggningar och ledningsnät utsätts för ökande risker. Det gäller främst översvämningar, skred, ras och mark- rörelser som ökar risken för ledningsbrott och föroreningar. I vissa delar av landet kan vattenbrist uppstå som följd av klimatförändringar och ökad konkurrens om vattnet mellan olika samhällsbehov. Kommunerna ansvarar för dricksvattenförsörjningen. Varie- rande förutsättningar och kapacitet ställer stora framtida krav då en likvärdig och trygg dricksvattenförsörjning ska upprätthållas. Staten kan medverka genom att ge stöd och riktlinjer och bör även i ett större nationellt och regionalt perspektiv medverka till lösningar där så erfordras, t.ex. beträffande klimateffekter och lösningar i anslutning till och . Utredningen pekar i följande kapitel på en rad konkreta åtgärder som behöver vidtas. Det gäller hela dricksvattenkedjan, från skyddet av täkter till beredning, distribution och kompetensförsörjning. Utform- ning av väl avvägda ansvars- och samordningsfrågor, övervak- ning och krisberedskap utgör ytterligare viktiga frågor för att klimatsäkra dricksvattenförsörjningen. Avgörande är att ut- veckla robusta och kompetenta utförarorganisationer. Grunden för detta skapas genom ökad mellankommunal samverkan och en mer regionaliserad syn på dricksvattnet. Utredningen ska enligt direktiven bedöma förmågan att hantera klimatförändringarnas effekter på vattenkvalitet och tillgång på vatten för dricksvattenproduktion, med beaktande av de åtgärder som genomförts . 5.5.1Statliga insatser, centralt och regionalt En rad centrala förvaltningsmyndigheter samt länsstyrelser och vattenmyndigheter arbetar med frågor som på olika sätt berör klimat och dricksvatten. och andra centrala myndigheter I generella uppdrag ingår att arbeta för säkra livsmedel och säkert dricksvatten. Uppdraget utvidgades till att även omfatta ett instruktionsenligt samordningsansvar för dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimat- förändringar samt kris- och beredskapsplanering för dricksvatten- försörjningen. Samordningsuppdraget har bland annat tagit sig uttryck i att koordinerar ett nationellt nätverk av myndigheter och andra aktörer inom dricksvattenområdet. En rad stödjande dokument har utarbetats och en vattenkatastrofgrupp, VAKA, inrättades som svar främst på klimatrelaterade händelser, bland annat översvämningarna i . VAKA kan ge stöd till kommuner som drabbats eller kan komma att drabbas av problem med dricksvattenförsörjningen. nås gruppen av ett 20–30-tal larm. har också gett ut en för dricksvatten som stöd för att bland annat hantera vattenburna utbrott. Livsmedels- verkets arbete med samordningsuppdraget och det nationella nätverket diskuteras närmare av utredningen i kapitel 11. Vidare ges i kapitel 9 en fördjupad beskrivning och värdering av VAKA- gruppens verksamhet. En rad rapporter och vägledningar som tar upp olika klimat- påverkade risker i dricksvattenförsörjningen, bland annat mikro- organismer, har publicerats . har också anordnat utbildningar och övningar som i olika avseenden berört klimatfrågor och dricksvatten. Ytterligare ett antal centrala myndigheter har anknytande upp- gifter. Havs- och vattenmyndigheten och geologiska undersökning ansvarar för frågor som rör miljön i hav och ytvatten respektive grundvatten. Det rör frågor kring övervakning, bevarande, restaurering och hållbart nyttjande. Analysunderlag på klimatsidan tas fram av . klimatrelaterade risk- och sårbarhetsarbete, krisberedskapen och andra för dricksvattnet betydelsefulla frågor stöds av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Myndigheten ansvarar sär- skilt för det svenska genomförandet av EU:s översvämnings- direktiv, där planarbetet ska samordnas med vattenförvaltningen och har stark koppling till dricksvattenfrågorna. Inom den fysiska planeringen och användningen av mark och vattenområden bidrar genom stöd i tillämpning och tillsyn under plan- och bygglagstiftningen. Flera ytterligare myndigheter medverkar i det nationella dricks- vattennätverket, har ansvarsuppgifter eller bedriver olika projekt- verksamheter som anknyter till klimat och dricksvatten. Det gäller t.ex. , , Kemika- lieinspektionen och , . Utredningen ger i kapitel 11 uttryck för sina överväganden och förslag då det gäller centrala myndigheters och andra aktörers medverkan i det fortsatta samordningsarbetet kring dricksvatten. Länsstyrelserna har i sina risk- och sårbarhetsanalyser behandlat dricksvattenfrågor i ett förändrat klimat och arbetar aktivt med stöd till kommunernas krisberedskapsarbete. Uppföljning och stöd har också skett avseende kommunernas mer övergripande klimat- anpassningsarbete. En rad anknytande uppgifter bedrivs som berör klimatpåverkan på vattenförsörjning, miljö- och samhällsfrågor. Flera länsstyrelser arbetar aktivt med klimatförändringar kop- plade till dricksvattenfrågor, eftersom det regionala perspektivet blir allt mer avgörande för den långsiktiga försörjningen. Läns- styrelserna kring har t.ex. i samverkan tagit fram om- fattande underlag kring den framtida utvecklingen för dricksvatten- täkten . Samordningsarbete pågår då det gäller och . i län har samlat kommuner och andra aktörer i diskussioner kring långsiktiga och samlade dricks- vattenlösningar genom överföring av Vätternvatten. Länsstyrelsernas vattendelegationer med sina vattenmyndig- heter ansvarar för genomförandet av ramdirektivet för vatten genom att besluta om miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för att upprätthålla och förvalta en god vatten- miljö. Kopplingarna mellan vattenförvaltning och dricksvatten- försörjning behandlas under några olika kapitel i slutbetänkandet. Bland annat i kapitel 6 som rör skyddet av förekomster och täkter, och i kapitel 8, som tar upp övervakningsfrågorna. Det dricksvattenanknutna klimatanpassningsarbetet i kommu- nerna är beroende av goda planeringsunderlag, främst regionala vattenförsörjningsplaner, vilket ett flertal länsstyrelser utarbetat . Planerna har tydliga kopplingar till pågående klimatförändringar. Utredningen tar upp frågan om en fortsatt och mer heltäckande sådan utveckling i kapitel 6 kring skyddet av vattentäkter. En samlad handledning gavs också ut av 2012 för klimatanpassningsfrågor i den fysiska planeringen.122 En särskild planeringsfråga, som tas upp nedan, gäller den befarade vattenbrist som kan uppstå på sina håll som följd av klimatför- ändringarna. har omfattande uppgifter som anknyter till klimatfrågor och vatten. Under utredningsarbetet har betydelsen av det regionala perspektivet betonats i en rad sammanhang. Viktiga och klimatanknutna uppgifter, t.ex. arbetet med regionala vatten- försörjningsplaner, bildandet av vattenskyddsområden och region- ala krisberedskapsfrågor, saknar dock den resursmässiga konti- nuitet som verksamheten och stödet till kommunerna förutsätter. Utredningen återkommer till dessa frågor i olika förslagskapitel och i de avslutande konsekvensbedömningarna. Planeringsunderlag kring minskad vattentillgång Minskad vattentillgång och ökande konkurrens om lämpliga vattenförekomster är en fråga som framöver kan få ökad betydelse, främst i . Problematiken berör delar av landet som har såväl omfattande befolkning som näringar med stora vatten- behov. Utredningens fallstudier ger exempel på detta då det gäller Kristianstadsslätten. Framtida konkurrens om vattnet mellan dricksvattenproducenter och jordbruksnäringen beräknas tillta till 122 Länsstyrelserna (2012). Klimatanpassning i fysisk planering – Vägledning från länsstyrel- serna. följd av ett varmare klimat. Uppskattningar av hur sådana behov kan utvecklas saknas , men behöver tas fram för att kunna ligga till grund för möjlig anpassning av befintlig vatten- reglering, prioritering mellan olika samhällsbehov eller andra typer av åtgärder. Utredningen återkommer till behovet av underlag och prognoser i kapitel 6. i har i sitt arbete med den regionala vattenförsörjningsplanen uppskattat att betydande problem kan uppstå . Klimatförändringarna kommer att fortgå även , en tidshorisont bortom dagens scenarier som inte ligger så långt bort. Bristen på underlag från jordbruket då det gäller bland annat bevattningsbehov innebär stora svårigheter att göra bedöm- ningar av framtida konkurrens om vattnet. Behovet av bevattning sammanhänger med valet av grödor, ökande vattenbehov vid ökad lufttemperatur och därmed även tilltagande avdunstning. Därtill betydelsen av sänkt markvattenhalt och hur en förlängd odlings- säsong påverkar, liksom att perioden för återfyllnad av vatten- magasinen på vissa håll kan komma att kortas. För att få en bild av framtida konkurrenssituation behövs uppskattningar också av de mer långsiktiga behoven.123 Liknande arbete pågår i respek- tive , där sommarturismen innebär kraftigt ökande vattenbehov. Även i förväntas bristsituationer kunna uppstå, vilket bland annat framförts av i och Kristian- stads kommun i samband med remisshanteringen av utredningens delbetänkande om klimatförändringar och dricksvatten. Problema- tiken har tidigare berörts i avsnitt 5.3.1 och diskuteras nedan utifrån ett mer kommunalt perspektiv. ska bland annat analysera i vilken ut- sträckning och med vilken kvalitet kommunerna genomför sårbar- hetsanalyser och om de vidtar förebyggande åtgärder i sin över- siktsplanering utifrån ett klimatperspektiv. 123 i (2015). Underlag till utredningen, . Utredningen har tagit del av den omfattande rapportering och upp- följning som berörda myndigheter gjort inom området samt också gått igenom ett urval kommuner av olika typ med avseende på deras risk- och sårbarhetsanalyser (RSA), planer för hantering av extraordinära händelser samt anknytande plan- underlag, som aktuella vattenförsörjningsplaner och översikts- planer. Utredningen har också utifrån ett begränsat urval kommu- ner124 gått igenom aktuella öppna dokument, bland annat tillgäng- liga risk- och sårbarhetsanalyser och översiktsplaner. Sammantaget tyder genomgången på att variationen inom och mellan kommuner är stor då det gäller att i olika planeringsunderlag och handlings- planer spegla klimataspekter på dricksvattenförsörjningen. Större kommuner har ofta bättre förutsättningar än mindre att arbeta fram goda underlag, men det gäller . Kommunala plane- ringsunderlag och kopplingen till översiktsplaneringen behandlas i olika delar av utredningen, främst i kapitel 6 om skyddet av vatten- täkter samt i kapitel 9 om krisberedskapsfrågor. Mer avgränsade riskanalyser görs även inom dricksvattenförsörj- ningen. I det särskilda stödmaterial som utformats för sådana analyser av , identifieras risker i systemen genom att i analysen skilja mellan vattentäkter, intag/råvattenledningar, vattenverk respektive distributionsanläggningar. Exempel på oönskade klimatrelaterade händelser kan vara akuta föroreningar i vattentäkten eller i vattenverket, otillräckliga hygieniska barriärer eller beredning i vattenverket, översvämning eller långvarig torka.125 årliga miljömålsuppföljning i enkätform till kommu- nerna speglar också förekomsten av planeringsunderlag kring dricksvattenfrågorna och den koppling som finns till översikts- planeringen. Aktuella planer eller program för dricksvattenförsörj- ningen redovisas endast i begränsad utsträckning i översiktsplanen. Vanligare är att detta sker i annan form av politiskt förankrat dokument.126 124 Genomgång av ett 20-tal kommuner, baserat på ett urval utifrån SKL:s kommungrupps- indelning 2011. 125 (2007). Risk- och sårbarhetsanalyser för dricksvattenförsörjningen, s. 10–12. 126 (2015). Ett ur klimatsynpunkt grundläggande arbete gäller utformningen av lämpliga vattenskyddsområden med föreskrifter, som skapar viktiga förutsättningar för att bevara ett bra råvatten. Frågan sam- manhänger även med de åtaganden som gjorts inom vattenförvalt- ningens ram. Utredningen diskuterar dessa frågor i kapitlen 6 och 7. Brist på vatten till följd av klimatologiska och geohydrologiska förutsättningar, konkurrensförhållanden eller befolkningsföränd- ringar förekommer redan i vissa kommuner, främst i sydöstra delen av landet. Problemen förutses i ett längre perspektiv kunna tillta ytterligare. Bland de lösningsinriktade förslag som diskuteras är bland annat strukturella och planeringmässiga förändringar kring va-nät och byggande, förändrade prioriteringar i vattenanvänd- ningen, mer långväga ledningstransport av vatten, reglerings- magasin som tillvaratar årsvariationen i grundvattnet, regnvatten- insamling eller nyttjande av havsvatten genom avsaltning. Det senare kan ske med olika typer av teknik, där erfarenheter vunnits på olika håll i landet.127 Planeringsunderlag och olika typer av styrning av vattenanvänd- ningen är ofta avgörande, vilket med fördel sker i ett större per- spektiv än det kommunala. För utsatta områden kan översikts- planeringen ge underlag för ett mer långsiktigt förändringsarbete. anger t.ex. i sin översiktsplanering att allmänna va-tjänster byggs ut som ett led i arbetet att hantera föroreningsrisker i kom- bination med tilltagande dricksvattenbrist, främst under sommar- halvåret. Grundvattenresurserna är inte jämnt fördelade på ön, bevattning och turism innebär i betydande grad påfrestningar för vattenförsörjningen. Styrning av bostadsbyggande till lämpliga platser, utnyttjande av kretsloppsteknik, avsaltning och andra åt- gärder vidtas också som ett led i arbetet.128 127Västerberg, U. (2014). Hållbar vattenförsörjning i områden med vattenbrist. 128Gotlands kommun (2010). Översiktplan för – 2025. Kommuner i de delar av landet där klimatscenarier visar på ökande risk för vattenbrist kan också på andra sätt utveckla sin planering. Exempel på anpassade lösningar är utveckling av hydro- logiska prognossystem, som förbättrar möjligheterna att lokalt förutse tillrinning i vattenmagasinen, t.ex. på det sätt som skett i med stöd av SMHI.129 Andra planerings- underlag som kan behövas i vissa delar av landet gäller bedöm- ningar av framtida markanvändning och ökande bevattningsbehov för jordbruksnäringen i ett varmare klimat. Riskerna för framtida vattenbrist kan dock vara mindre uttalade eller svåra att förutse. Även här är det avgörande att skapa hand- lingsutrymme genom att utveckla kunskapsunderlag och planering på . Så sker också på många håll. kommun, utgör ett exempel. Det anges där i översiktplanen att områden med risk för framtida vattenbrist ska tydliggöras och riktlinjer/strategier arbetas fram för att hantera olika typer av intressekonflikter. Sand- och grusavlagringar inom kommunen som kan vara lämpliga för grundvattenbildning behöver kartläggas och vid behov skyddas . En lokal dricksvattenförsörjningsplan ska ut- arbetas, liksom nödvattenplan och översyn av gällande vatten- skyddsområden. Det anges att det krävs ett omfattande arbete både på kommunal- och länsnivå för att säkerställa tillgång och kvalitet hos vattenresurserna i ett flergenerationsperspektiv.130 Producenter och leverantörer av dricksvatten arbetar med olika anpassningar för att möta klimatförändringarna. De tekniska förut- sättningarna förändras löpande, i många fall till det bättre, men visar att det finns en betydande variation i landet och också en rad eftersatta områden. Utvecklingen belyses bland annat genom branschorganisationen verktyg Hållbarhetsindex, som redovisar kommunernas förhållanden och bedömningar kring den egna dricksvattenförsörjningen m.m. Många av de tillfrågade 129SMHI (2014). /professionella-tjanster/professionella-tjanster/bygg-och- infrastruktur, . 130Torsås kommun (2015). VA-plan för kommun. Tematiskt tillägg till översikts- planen. kommunerna uppger att de ännu inte fullt ut hunnit säkra att barriärer i vattenverken, leveransmöjligheter och kvaliteten på dricksvattnet kan möta framtidens krav. Samma sak gäller lång- siktig klimatanpassning och översvämningssäkerhet. Uppgifterna bygger på svar från ett årligt urval motsvarande en tredjedel av lan- dets kommuner.131 En intressant trend i och många andra länder är en minskande dricksvattenförbrukning per capita, även om utveck- lingen tyckts stanna upp. Förklaringarna är flera – från starkare medvetenhet om värdet av dricksvatten och ökad sparsamhet med vattnet, till teknikutveckling, nya distributions- system och effektivare läckspårning. innebär befolk- ningsökning och ökad inflyttning till städerna att dricksvattenför- brukningen ändå kan öka, vilket främst gäller storstadsområden.132 För delar av landet, främst , kan klimatföränd- ringarna innebära ökad risk för vattenbrist under delar av året. Det kan således på sina håll bli en viktig faktor att ta hänsyn till för- utom kvalitetsaspekten. Det är viktigt att dricksvattenproducenter följer de trender och förändringar som kan finnas avseende användningen av kemiska ämnen på . Det är också viktigt att följa utvecklingen av de eventuella förekomster i vatten som framkommer genom egen provtagning och den övervakning som i övrigt ska förekomma av s.k. skyddade områden inom ramen för vattenförvaltningen. Ökad antropogen belastning gör att vikten av en god och väl täckande övervakning blir allt större. Sådan övervakning krävs i ökad ut- sträckning för att med rimligt god framförhållning kunna detektera förändrad status i vattenförekomster avsedda för dricksvatten. Dricksvattenproducenterna ska löpande undersöka sitt råvatten utifrån bedömningar av de lokala risker och förutsättningar som råder. Provtagningen är inte detaljreglerad, men stöd finns i Livs- medelsverkets vägledning och de branschriktlinjer som Svenskt Vatten tagit fram. Viss delning av provtagningsdata och in- formation sker också gentemot miljömålsarbetet och vattenförvalt- ningen, medan det omvända tycks vara mer ovanligt. 131Svenskt Vatten (2015, 2016). Resultatrapporter för Hållbarhetsindex 2014 och 2015. 132SCB (2012). Vattenuttag och vattenanvändning i . officiella statistik, . miljölarm har aktualiserat frågan, t.ex. då det gäller förekomsten av svårnedbrytbara perfluorerade ämnen från brandövningsplatser som påträffats i naturen och också påverkat ett stort antal rå- vattentäkter.133 Föroreningar som drabbar grundvattentäkter kan vid långsam vattenomsättning få långvariga effekter, vilket gör det angeläget att tidigt identifiera och förebygga riskerna. Den ökade nederbörd som klimatscenarierna ger uttryck för i stora delar av landet innebär ökande ämnestransport till olika typer av vattenförekomster. Vid utformning av vattenskyddsområden kan zonering och föreskrifter behöva ses över om ett erforderligt skydd ska kunna upprätthållas då klimatet successivt förändras. Naturliga förhållanden kan utnyttjas. Den temperaturrelaterade skiktningen av sjöar kan möjliggöra intag av råvatten under det s.k. språngskiktet, vilket kan vara positivt för att undvika eventuella ytliga föroreningar.134 Ett kallare råvatten minskar också riskerna för senare bakterietillväxt i distributionsledet. Fenomenet med språngskikt utnyttjas av de allra flesta ytvattenverk där det finns tillräckliga djup. Viss begränsad ombland- ning av varmare och kallare vatten sker kontinuerligt, men språng- skiktet transporteras sakta nedåt från försommar till höst, tills den slutligen passerar råvattenintaget. Den tekniska utvecklingen ger nya möjligheter att hantera klimateffekterna, som tilltagande föroreningar i råvattnet. Tydliga samband finns t.ex. mellan mer avancerad beredning och minskad förekomst av magsjuka i såväl yt- som grundvattenberoende kom- muner.135 Eftersom den ökande mängden organiskt material kan innebära svårigheter att få full effekt i avskiljande barriärer, har även effektiva membranfilter tagits i bruk vid flera vattenverk. De kan få ökad betydelse mot mikroorganismer. Riskerna för vattenburen smitta genom parasitära protozoer och 133Regeringskansliet (2016). Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B). 134Sokolova, E. (2011). Hydrodynamic and microbiological modelling of water quality in drinking water sources. Lic. thesis, . 135Tornevi, A. (2015). Precipitation, raw water quality, drinking water treatment and gastrointestinal illness. university, Dept. virus är f.n. troligen större än för smittämnen i form av bakterier.