sou · H4B35d2 · 2016-10-18 00:00:00 — Låt fler forma framtiden! – Delaktighet och jämlikt inflytande SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 16 Konsekvenser av förslagen Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utredning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. Utredningen ska belysa förslagens konsekvenser för det kommunala självstyret. Av 14 kap. 3 § RF framgår det att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip vad gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Om förslagen i övrigt har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags eller för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska detta också redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvensutredning i enlighet med bestämmelserna i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt 6 § konsekvensutredningsförordningen ska en konsekvensutredning innehålla bl.a. en beskrivning av vad man vill uppnå, en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om en reglering inte kommer till Vidare ska uppgifter om vilka som berörs av regleringen redovisas, liksom om förslagen överensstämmer med, eller går utöver, de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Bedömningar av om särskild hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser ska också göras. Om regleringen kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar ska konsekvensutredningen också, enligt 7 §, innehålla en beskrivning av antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen, och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader. Vidare ska utredningen beröra i vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen, hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen, och om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Utredningen lämnar förslag till författningsändringar, nya målsättningar, utredningar och regeringsuppdrag. Därutöver gör utredningen ett antal bedömningar och rekommendationer. Konsekvensbeskrivningen berör enbart de förslag som vi lämnar. Syftet med utredningens förslag är att stärka individens möjligheter till inflytande och att bredda det demokratiska deltagandet. Vi har valt att beskriva konsekvenserna för såväl jämställdhet som jämlikhet. Utredningen har valt att i första hand belysa konsekvenserna av de olika författningsförslagen som presenterats inom respektive kapitel. I kapitlen ges även mer ingående beskrivningar av förslagens syften, målgrupper, konsekvenser av att inte genomföra förslagen och möjliga alternativa lösningar. Inget av utredningens förslag bedöms ha påverkan på de åtaganden har med anledning av EU-medlemskapet eller andra skyldigheter som kommer av de internationella konventioner som vi har anslutit oss till. Vi har inför konsekvensbeskrivningen kontaktat kommuner, landsting, myndigheter och SKL för att få fram underlag för våra kostnadsbedömningar. De uppgifter som vi har tagit del av har ofta varit uppskattningar och konsekvensbeskrivningen är därför övergripande och resonerande. Vi har valt att beskriva konsekvenserna för varje förslag och fokuserar på kostnader och intäkter, konsekvenser för det kommunala självstyret, jämställdhet och jämlikhet samt övriga konsekvenser. 16.2.1Ett nytt mål för demokratipolitiken – förslag i kapitel 3 och kapitel 5 Utredningen föreslår i kapitel 3 om delaktighet och jämlikt inflytande att en ny målsättning för demokratipolitiken ska antas. Målsättningen ska vara en hållbar demokrati som kännetecknas av delaktighet och jämlikt inflytande. Vi föreslår därutöver att en ny maktutredning tillsätts för att sammanställa kunskap om hur maktförhållandena i det svenska samhället har förändrats och för att ge en analys om hur pågående samhällsförändringar kan påverka maktförhållandena . I kapitel 5 om valdeltagande och politiskt engagemang lämnar utredningen ett förslag om att arbetet med de lokala resurscentren ska utvidgas och gör ett antal bedömningar om de åtgärder som bör vidtas för att förslaget om en ny målsättning för demokratipolitiken ska kunna uppfyllas. Kostnader och intäkter av en ny målsättning och ett demokratifrämjande arbete Med vårt förslag till ny målsättning blir demokratipolitiken mer inriktad på de centrala demokrativärden som vi har identifierat: delaktighet och jämlikt inflytande. I sak får inte den nya målsättningen några ekonomiska konsekvenser. Det är regeringen som beslutar om vilka åtgärder som ska genomföras inom ramen för demokratipolitiken och målsättningen ställer inte krav på specifika åtgärder. Däremot bör förslaget ses som en ambitionshöjning för demokratipolitiken och därför bör det efterföljas av konkreta åtgärder. En sådan åtgärd är förslaget rörande ett utvidgat stöd till det civila samhället och stöd för lokala resurscenter för demokratisk Denna satsning omfattar och för perioden –2018. I det fall regeringen på ett mer genomgripande plan vill motverka det demokratiska utanförskapet bör ytterligare medel tillföras. Regeringen bör också fortsatt satsa på åtgärder för ett högt och jämlikt valdeltagande vid de allmänna valen. För att uppfylla målet för demokratipolitiken och för att kunna fördela ett stöd för demokratifrämjande åtgärder bör politikområdet få ett ökat anslag. Anslaget bör vara och tillföras till utgiftsområde 1, anslag 6.1 Allmänna val och demokrati. Detta är medel som huvudsakligen ska fördelas till det civila samhället och regeringen bör därför, utöver att tillföra nya medel, se över fördelningen mellan olika stöd till olika aktörer inom det civila samhället och det demokratiska systemet. Regeringen fördelade t.ex. i stöd till trossamfund, till de politiska partierna och stöd till idrotten. Det är enligt vår mening rimligt att fördelningen av dessa medel ses över så att demokratipolitiken kan bedrivas med en högre ambitionsnivå. Kostnaderna för satsningen på lokala resurscenter, och andra åtgärder för att främja deltagandet, ska ses i förhållandena till de konskevenser som en låg demokratisk delaktighet kan leda till. I flera socioekonomiskt marginaliserade områden har social oro i form av stenkastning mot polis och brandkår, vandalisering och uppror, uppstått . Dessa händelser kan delvis förklaras av att boende i områdena, och i huvudsak unga, upplever sig som maktlösa. En annan konsekvens är en ökad kriminalitet. En utveckling med mer social oro och där fler individer lockas in i kriminalitet eller extremistiska grupperingar medför direkta samhällskostnader i form av ökade resurser för de rättsvårdande myndigheterna. I det fall denna utveckling skapar mer polarisering i samhället kan det också innebära mer omfattande kostnader på . Det kan innebära att tilltron för samhällsinstitutioner påverkas. Kostnader och intäkter av en ny maktutredning Förslaget om en ny maktutredning innebär direkta kostnader för staten. För att maktutredningen ska få förutsättningar att med hög kvalitet bedriva en vetenskaplig översyn av maktförhållandena an- ser vi att ska fördelas . Det stöd som tidigare fördelats för mångvetenskaplig demokratiforskning har varit på . Ytterligare medel skulle kunna tillföras från anslag för Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi och andra statliga anslag för samhällsvetenskaplig forskning. Regeringen skulle dessutom kunna skapa överenskommelser med forskningsstiftelser för att bredda finansieringsbasen. Den kommitté som ska hålla samman arbetet bör bestå av en ordförande och två till tre sekreterare. Det innebär kostnader på cirka tre till fyra miljoner , något som bör täckas av kommittéväsendets nuvarande anslag. Konsekvenser för det kommunala självstyret En ny målsättning som antas av bör genomsyra demokratiarbetet på alla nivåer – stat, kommuner och landsting – men innebär inte i sig några inskränkningar i det kommunala självstyret. Inte heller förslaget om en ny maktutredning har några konsekvenser för det kommunala självstyret. Konsekvenser för jämställdhet och jämlikhet Förslaget om en ny målsättning om en hållbar demokrati som kännetecknas av delaktighet och ett jämlikt inflytande har konsekvenser för jämställdheten. Ett jämlikt inflytande innebär också ett jämställt inflytande. Vi ger också i kapitel 3 förslag på hur delmål skulle kunna formuleras och nämner där t.ex. att de folkvalda församlingarna ska avspegla befolkningssammansättningen och att alla individer ska ha lika och goda förutsättningar att delta, påverka och få insyn i politiska beslutsprocesser mellan valen. Detta förutsätter att kvinnor är lika väl representerade som män i de beslutsfattande församlingarna och att de har samma förutsättningar att påverka, delta och ha insyn i politiken. Genom att anta en målsättning med delmål bör regeringen också se till att målet följs upp och att det därmed blir möjligt för olika samhällsaktörer att vidta åtgärder. Förslaget har motsvarande konsekvenser för andra underrepresenterade grupper, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Förslaget om ett utvidgat arbete med bl.a. lokala resurscenter är en åtgärd som följer den nya målsättning och som bör ge positiva följder för jämställdheten och jämlikheten. Förslaget om att tillsätta en maktutredning bör också ses som en del av arbetet med att uppfylla målet i demokratipolitiken. En analys av maktförhållandena i samhället måste ta olika maktrelationer i beaktning. Det kan gälla maktposition utifrån utbildning, klass, kön, bostadsort, etnicitet, sexuell läggning eller identitet m.m. Vi bedömer i övrigt att förslagen inte har några direkta konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet eller företagen. 16.2.2Förbättra den sociala representativiteten – förslag i kapitel 7 Utredningen har i kapitel 6 gjort en omfattande analys av de politiska partiernas roll i demokratin. Vi har även i kapitel 7 undersökt hur väl de förtroendevalda avspeglar sammansättningen i befolkning utifrån främst kön, bakgrund och ålder. Kostnader och intäkter av förslagen Vår bedömning är att åtgärder inom detta område måste vidtas av de politiska partierna och därför innebär våra rekommendationer inte att det offentliga måste tillföra ytterligare resurser. Det är dock av stor vikt att de politiska partiernas medlemmar fortsatt gör ansträngningar för att utveckla partierna och förbättra den sociala representativiteten. Det är frågor som har stor betydelse för demokratins legitimitet. Vi föreslår att SCB ska få i uppdrag att göra en uppföljning av den sociala representativiteten under varje mandatperiod. Den studie som SCB genomförde –2015 om vilka som blev nominerade och valda i de allmänna valen 2014, och deras representativitet i förhållande till befolkningen, kostade . Den studien omfattade även en enkätundersökning om hur förtroendevalda uppfattar sina uppdrag, hur de betraktar politikens villkor och skälen till avhopp, vilken togs fram särskilt för utredningen. En sådan noggrann genomgång är inte nödvändig att göra vid varje mandatperiod och kostnaderna för att ta fram statistiken, vilken i huvudsak är registerdata, bör därför vara lägre. Vi föreslår även att SCB bör få i uppgift att genomföra en särskild undersökning om nationella minoriteters politiska representation. De uppgifter vi har tagit del av för motsvarande undersökningar är . Totalkostnaderna för de studier vi föreslår beräknas uppgå till 1 300 000 och ska rymmas inom utgiftsområde 1, anslag 6.1 Allmänna val och demokrati, och finansieras i enlighet med vårt förslag ovan. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget har inga konsekvenser för det kommunala självstyret. Konsekvenser för jämställdhet och jämlikhet Bakgrunden till detta förslag är att få bättre underlag om hur jämställd och jämlik politiken är, dvs. hur väl de valda och nominerade representerar befolkningen i sin helhet. Återkommande publicering av hur den sociala representativiteten på lokal och nationell nivå ser ut kan få positiva effekter för jämställdheten och jämlikheten genom att bl.a. bidra till en offentlig debatt i frågan. Eftersom statistiken även föreslås omfatta fördelningen av olika positioner i den lokala politiken kan även kunskap om den vertikala jämlikheten erhållas. Det har särskilt stor betydelse för diskussionen om jämställdhet i politiken och hur den kan förbättras med avseende på de positioner som kvinnor och män har tillgång till. Förslaget har inga konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet eller för företagen. 16.2.3Underlätta villkoren för de förtroendevalda – förslag i kapitel 8 Utredningen har i kapitel 8 gjort en översyn av de förtroendevaldas villkor. Vi lämnar förslag som rör förtroendevaldas möjligheter att behålla sitt uppdrag efter flytt från kommunen, fullmäktiges skyldighet att verka för att den förtroendevalda ska kunna utöva sina uppdrag under trygga och säkra former och att en förtroendevald ska kunna vara ledig från sitt uppdrag vid sjuk- eller föräldraledighet. Kostnader och intäkter av förslagen Förslaget om att fullmäktige får besluta att en fullmäktigeledamot får stanna kvar på sitt uppdrag trots flytt från kommunen innebär inte några extra kostnader för kommunerna och landstingen. Förslaget om att fullmäktige ska verka för att de förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former innebär att samtliga kommuner och landsting bör utse en anställd som ska vara säkerhetsansvarig och kontaktperson för de förtroendevalda som utsätts för hot, våld och trakasserier. I de flesta kommuner, och samtliga landsting, finns en tjänsteman som är säkerhetsansvarig. De säkerhetsansvariga har ett övergripande ansvar och leder och samordnar det förebyggande säkerhetsarbetet. Med vårt förslag läggs ytterligare uppgifter på denna person, som t.ex. att samverka med polismyndigheterna och de politiska partierna, förmedla information samt ge eller förmedla praktiskt och kurativt stöd till förtroendevalda som utsätts. Det kan innebära en ökad kostnad för kommuner och landsting. Det handlar i de flesta fall om att förtydliga och lägga till en arbetsuppgift på den säkerhetsansvarige och eventuellt att utbilda denne. I några fall skulle en kommun kunna behöva anställa en person som har uppgiften att I mindre kommuner kan detta i stället lösas genom att några kommuner gemensamt anställer en person. SKL och polismyndigheten bör utgöra ett stöd för den säkerhetsansvarige och genomföra utbildnings- och kompetenshöjande insatser. Vårt förslag innebär ett åtagande att verka för att de förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former. Det innebär utgifter som bör fördelas på kommunernas och landstingens utgifter för både samhällsskydd och politisk verksamhet. Eftersom det är en bestämmelse av målsättningskaraktär är det kommunerna och landstingen som måste avgöra behovet av åtgärder. Finansieringen kan ske genom en omfördelning av de befintliga utgifterna för samhällsskydd och politisk verksamhet. var nettokostnaderna för den politiska verksamheten i kommunerna enligt SCB cirka 6 . Konsekvenserna av att inte vidta åtgärder för att förebygga hot, trakasserier och våld mot förtroendevalda är bl.a. en lägre grad av uppdragsbenägenhet. kan legitimiteten för demokratin ta skada, vilket är en konsekvens som är svår att åtgärda och i sig mycket kostnadsdrivande. Det förslag som medger att en förtroendevald som fullgör sitt förtroendeuppdrag på hel- eller deltid ska ha möjlighet att vara ledig på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning innebär inga ökade kostnader eller endast marginellt ökade kostnader då vissa förmåner, exempelvis pension, kan komma att betalas ut till den förtroendevalde som är ledig. Konsekvenser för det kommunala självstyret Vår bedömning är att förslaget om att fullmäktige får besluta att en fullmäktigeledamot får stanna kvar på sitt uppdrag trots flytt från kommunen inte påverkar det kommunala självstyret. Förslaget ger en möjlighet för fullmäktige att fatta ett beslut i frågan och är inte förpliktigande. Förslaget om att fullmäktige ska verka för att de förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former innebär att ett arbete som många kommuner och landsting har bedrivit på eget initiativ nu blir en skyldighet. Därmed får förslaget konsekvenser för det kommunala självstyret. dock att den bedömning om stöd och skydd för de förtroendevalda som gjordes av Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda i slutbetänkandet Jakten på makten (SOU 2006:46) inte har lett till att samtliga kommuner och landsting genomför ett systematiskt arbete i detta avseende. Att denna målsättningsparagraf förs in i kommunallagen ska ses mot bakgrund av det allvarliga problem som hot och våld mot förtroendevalda utgör för den lokala demokratin. Vi menar också att det är betydelsefullt att alla förtroendevalda kan verka under trygga och säkra former, oavsett vilken kommun eller vilket landsting som de är politisk engagerade i. I detta avseende är det viktigt att samma grundregler gäller i hela landet. Individer som känner oro inför potentiella hot och trakasserier och som därför tvekar över att ta ett politiskt uppdrag ska känna en trygghet i att kommunerna och landstingen erbjuder någon form av stöd i det fall hot och trakasserier blir en verklighet. Förslaget om att en förtroendevald som fullgör sitt förtroendeuppdrag på hel- eller deltid ska kunna vara ledig på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning innebär inga konsekvenser för det kommunala självstyret eftersom förslaget är utformat som en möjlighet för fullmäktige att fatta beslut i dessa ärenden och inte som en rättighet för den förtroendevalda. Konsekvenser för jämställdhet och jämlikhet Vi föreslår dels att en folkvalds uppdrag inte ska upphöra genast när denne är valbar utan efter nästa fullmäktigesammanträde, dels att fullmäktige kan besluta att fullmäktigeledamoten får ha kvar sitt uppdrag i fullmäktige under återstoden av mandatperioden. Förslaget bör framför allt främja möjligheterna för de unga som är mer flyttbara att fortsätta delta i lokalpolitiken. Förslaget kan också ha konsekvenser för jämställdheten eftersom det är en högre andel kvinnor än män som lämnar politiken på grund av flytt. Förslaget om att fullmäktige ska verka för att de förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former kan vara av särskild betydelse för kvinnor, unga och utrikes födda mot bakgrund av att dessa grupper är mer utsatta för hot, trakasserier och våld än andra. Det förslag som medger att en förtroendevald som fullgör sitt förtroendeuppdrag på hel- eller deltid ska ha möjlighet att vara ledig på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning kan medföra att sådana uppdrag blir än mer attraktiva och att det blir lättare att rekrytera unga och kvinnor till förtroendeuppdragen genom att de ges möjlighet att vara föräldralediga från sitt förtroendeuppdrag . Förslaget torde alltså ha positiva följder för jämställdheten bland de förtroendevalda. Förslaget har inga direkta konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet eller för företagen. 16.2.4Den lokala politikens organisering – förslag i kapitel 9 I kapitel 9 analyserar vi förutsättningarna för förtroendevalda att utöva sina uppdrag och att påverka det politiska beslutsfattandet. Analysen omfattar en beskrivning av professionaliseringen av politiken och rådande maktförhållanden i den lokala politiken och vi lämnar några bedömningar om hur de politiska partierna och fullmäktige bör agera i detta avseende. Vi lägger också ett förslag om att fullmäktigepresidiet ska kunna fatta beslut om att en allmänpolitisk debatt ska hållas utan samband med annan handläggning. Kostnader och intäkter av förslaget Förslaget om att fullmäktigepresidiet ska kunna fatta beslut om att en allmänpolitisk debatt ska hållas utan samband med annan handläggning innebär inte en skyldighet för kommuner och landsting att hålla extra debatter. Syftet med förslaget är däremot att förmå fullmäktige att anordna fler debatter för att stimulera allmänhetens intresse för den lokala politiken. Om fullmäktigepresidiet fattar sådana beslut medför det kostnader i form av mötesarvoden, reseersättningar och eventuellt för användandet av fullmäktigelokalen. Det är svårt att bedöma omfattningen av sådana kostnader efter- som fullmäktiges storlek liksom mötesarvodena varierar mellan olika kommuner och landsting. De flesta fullmäktige har färre än 40 ledamöter och mötesarvodet är mellan 200 till . Sammanträdena hålls i regel på kvällstid och inkomstersättningen är därför låg. Med en ersättning på per förtroendevald skulle en allmänpolitisk debatt innebära en merkostnad på för en medelstor kommun. Denna extra kostnad måste kommuner eller väga in i det fall de väljer att kalla till debatter. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget innebär inga konsekvenser för det kommunala självstyret eftersom förslaget inte är utformat som en skyldighet för fullmäktigepresidiet att fatta beslut om att anordna sådana debatter. Konsekvenser för jämställdhet och jämlikhet Vi bedömer inte att fler allmänpolitiska debatter på lokal nivå i sig kan få några märkbara konsekvenser för jämställdheten eller jämlikheten. Det kan dock skapa nya kontaktytor mellan de förtroendevalda och individer som mer sällan möter politiken. De faktiska konsekvenserna beror dock främst på innehållet av debatterna och i den mån de påverkar de politiska besluten. Förslaget har inga direkta konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet eller för företagen. 16.2.5Inflytande och delaktighet på nationell nivå – förslag i kapitel 10 Utredningen har i kapitel 10 gjort en översyn av individens möjligheter till inflytande i politiska beslutsprocesser mellan valen på nationell nivå, och analyserat olika samhällsaktörers förutsättningar att föra dialog med riksdag och regering. Vi föreslår att en arbetsgrupp sätts upp inom med uppdrag att utveckla digitala verktyg för remisshantering, samråd, hearings och konsultation. Arbetsgruppen ska också lämna förslag på hur elektroniska förvaltning kan utvecklas. Vi föreslår också att en utredning tillsätts med uppdrag att ta fram ett förslag till hur en medborglig förslagsrätt, s.k. folkmotion, kan införas i . Kostnader och intäkter av förslagen