sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Även inom likaledes stiftelseägda NTM, och Media har 2000-talets förvärvsvåg gått hand i hand med såväl minskade soliditetsnivåer som fallande vinster. Media är med en genomsnittlig nettomarginal på -en av de koncerner som gått allra sämst , ett faktum som huvudsakligen kan förklaras av förluster orsakade av övervärden från tidningsförvärv. För de i fråga om både tidningstitlar och intäkter minsta stiftelse- ägda tidningskoncernerna, VK Media med centralredaktion i och Norran med centralredaktion i , har utvecklingen varit avgjort mer gynnsam. Den förstnämnda hör trots en viss tillbakagång till de mest lönsamma företagen på tidningsmarknaden. Med en soliditet på (upp ) och en verksamhet finansierad helt utan bankskulder har skaffat en jämförelsevis stabil ekonomisk grund för sina två dagstidningar, och . 24 , (2016). Den svenska mediemarknaden , Nordicom, . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Till skillnad från övriga stiftelseägda tidningskoncerner, som huvudsakligen har sin verksamhet koncentrerad till dagspressen, har VK Media även betydande investeringar i andra näringsgrenar. Hälftenägda fastighetsbolaget i omfattade ett fastighetsbestånd bokfört till och redo- visade ett nettoresultat på +76 miljoner kronor (). Även för Norran, en av få kvarvarande solitärer på tidningsmarkna- den, har det ekonomiska läget förbättrats . Soliditeten på vid utgången av 2015 är ett resultat av sta- bila och återkommande överskott under större delen av . På samma sätt som har Norran intressen i den lokala fastighetsmarknaden. Företaget äger av , som är en av större fastighetsägare. Fortsatt strid på kniven för många presstödstidningar Gemensamt för samtliga stiftelseägda tidningskoncerner (Norran undantagen) är att de kommit att bli ägare till en eller flera driftsstödda andratidningar. I flera fall skedde övertagandet som ett alternativ till nedläggning. Andratidningarna är tillsammans den del av dagspressen som drabbats hårdast av den till- tagande konkurrensen på tidningsmarknaden.25 Möjligheten att inordnas i en större och finansiellt starkare kon- cernstruktur har inte inneburit att de ekonomiska svårigheterna har försvunnit för andratidningarna. Flera av dem har radat upp återkommande förluster också efter ägarskiftet. Andratidningarnas framtid ligger härvidlag i sina ägares händer. Motivet från ägarhåll till att upprätthålla driften har, vid sidan om mer normativt laddade utfästelser om mångfald och konkurrens, bestått i det krassa faktum att ett visst minusresultat ändå kan kompenseras genom de vinster som möjliggörs av samordningen med förstatidningen, inte minst när det gäller distributionen. valde två koncerner – Mittmedia och Media – att av besparingsskäl vardera lägga ner en andratidning (respektive Folket). Huruvida de här besluten drivits fram av det jämförelsevis mer ansträngda finansiella läge som de här båda koncernerna befinner sig i undandrar sig en utomstående 25 Myndigheten för press, radio och tv (2015). Dagspressens ekonomi 2014. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Allt annat lika torde dock en mer solid och lönsam kon- cernstruktur borga för en större uthållighet att hålla liv också i för- lustdrivande verksamheter. I Mittmedia ingår f.n. ytterligare fyra tidningar med allmänt driftsstöd. Det är , , och i . Den sistnämnda är ett bra exempel på att andrapositionen på tidningsmarknaden inte nödvän- digtvis är synonym med kroniska underskott. Nettomarginalen på hörde till de högsta på marknaden för en enskild tidningsrörelse.26 För den största ackumulerade förlusten bland de andratidningar som fortfarande drivs i ett eget bolag svarar , som sedan ägarbytet 2011 redovisat ett nettoresultat på -– ett underskott som ägaren tvingats täcka via koncernbidrag. Rörelseägda (med endagstidningen ) är ett annat exempel på att det går att överleva både som andratidning och som stående utanför de stora landsortstidningskon- cernerna. Företagets finansiella ställning är väsentligt starkare än – soliditeten har ökat från 22 till 60 pro- cent. Även om lönsamheten fallit något redovisar fortfarande ett positivt resultat. Då är situationen mer bekymmersam för (med dottertidningen ), som med start ackumulerat betydande underskott. Soliditeten i koncernen har därför kraftigt försämrats och var nere på . har det egna kapitalet minskat från till . Det till följd av de förändrade presstödsreg- lerna fallande driftsstödet till storstadstidningar har givetvis haft en menlig inverkan på utvecklingen för . Ytterligare två förlustår på den nivå som redovisades (-, eller -7,) skulle innebär att det egna kapi- talet är i det närmaste förbrukat för . Även för övriga dagstidningar med allmänt driftsstöd är det eko- nomiska läget ansträngt. Det gäller inte minst Världen och , där soliditeten var nere på mycket låga . Utrymmet att tackla eventuella kommande förluster är härvidlag mycket begränsat. För en annan solitär, 26 Myndigheten för press, radio och tv (2016). Medieutveckling – Medieekonomi. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden (familjen ), som ansökte om men nekades driftsstöd, slutade verksamhetsåret som redan nämnts med en negativ soliditet. 13 förlustår av de 15 senaste har successivt förbrukat det egna kapitalet. Framtiden för det familjeägda tidnings- företaget som befinner sig i rekonstruktion ter sig mycket oviss. När det gäller den lågfrekventa pressen påminner förutsättning- arna om den för de mindre solitärerna på den medel- och högfrek- venta tidningsmarknaden. Ett högt stödberoende i kombination med en svag kapitalstruktur medför i flera fall en hög ekonomisk utsatthet. Det gäller i synnerhet för de företag som inte har en stark ägare, t.ex. ett parti eller i undantagsfall en större tidningskoncern, i ryggen. Som är fallet inom den medel- och högfrekventa pressen finns det dock också här företag som lyckats bibehålla en hög lön- samhet . Hit hör inte minst , som 2015 redovisade en nettomarginal på , vilket gjorde den till enskilt mest lönsamma tidningsrörelse (före både och ).27 Dagspressens framtidsutsikter – ett försök till en sammanfattande typologi Den samlade slutsatsen från analysen blir således att de svenska tid- ningsföretagen står olika rustade inför de kommande årens utma- ningar. Vill man försöka förutspå utvecklingen på tidningsmarkna- den under är det framför allt två aspekter som förefaller kritiska när det gäller tidningsföretagens möjligheter att säkerställa utgivningen av sina respektive dagstidningar. För det första handlar det om den enskilda dagstidningens marknadsposi- tion. För det andra handlar det om det enskilda tidningsföretagets ekonomiska ställning. Dagstidningar med en jämförelsevis stark marknadsposition har allt annat lika mer gynnsamma förutsättningar att stå sig i den fort- satta konkurrensen än tidningar där marknadsställningen kan beskri- vas som jämförelsevis svag. Detta fundamentala tidningsekonomiska förhållande har inte förändrats, även om konkurrenssituationen på tidningsmarknaden har gått från att vara lokal till att bli alltmer glo- bal. På de lokala marknader där det finns två dagstidningar ger de 27 Myndigheten för press, radio och tv (2016). Medieutveckling – Medieekonomi. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden grundläggande marknadsmekanismerna alltjämt ett svårintagligt försprång till den större tidningen. En jämförelsevis högre räckvidd (på papper såväl som digitalt) innebär att en tidning kan ta ut jämfö- relsevis högre annonspriser än vad en mindre konkurrent kan göra. Så var det i den fördigitala eran, så är det , och så kan man för- vänta sig att det ser ut också framgent. Och det gäller oavsett om tidningens huvudsakliga marknadsområde är lokalt, regionalt eller nationellt. Tidningsföretag som har en solid kapitalstruktur har allt annat lika mer gynnsamma förutsättningar att säkerställa den fortsatta utgivningen av sina dagstidningar än företag där kapital- strukturen kan betraktas som svag. Ett tidningsföretag med ett omfattande eget kapital står bättre rustat att möta en osäker framtid än ett företag med ett mer begränsat dito, på samma sätt som ett skuldfritt företag, allt annat lika, står starkare rustat en ett företag med stora skulder. På tillgångssidan i balansräkningen innebär en högre andel goodwillvärden (av de samlade tillgångarna) på motsva- rande sätt en jämförelsevis större ekonomisk utsatthet än vad en lägre andel goodwill gör. Tidningsföretag med en mer diversifierad verksamhet – till skillnad från dem vars verksamhet mer eller mindre uteslutande är uppbyggd kring tidningsutgivning – har också tillgång till alternativa intäktskällor, förutsatt att de är lönsamma vill säga. En stark ekonomisk ställning ger inte bara en buffert för att han- tera framtida förluster, det ger också, allt annat lika, bättre möjlighe- ter att genomföra offensiva satsningar på marknaden. En svag eko- nomisk ställning minskar det utrymmet. som företag med en hög skuldsättningsgrad och/eller en hög andel goodwill i balans- räkningen är jämförelsevis mer beroende av framtida överskott för att täcka de ränte- och avskrivningskostnader de förbundit sig till. Baserat på slutsatsen om den kritiska betydelsen av 1) den enskilda dagstidningens marknadsställning och 2) tidningsföretagets ekono- miska ställning för de svenska dagstidningarnas långsiktiga överlev- nadsförmåga går det att skapa en typologi över olika kategorier av dagstidningar på den svenska tidningsmarknaden. En sådan typologi presenteras i figur 3.2. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Figur 3.2 Kategorier av dagstidningar på den svenska tidningsmarknaden Principmodeller av det här slaget är inte oproblematiska; verklighe- ten är sällan så enkelt och renodlat beskaffad som en fyrdelad figur- indelning kan låta påskina. Såväl brokigheten på den svenska tid- ningsmarknaden – som omfattar tidningsrörelser som omsätter allt från till – som de i inledningen diskuterade besvären att särskilja marknadsutvecklingen för enskilda tidningstitlar försvårar mer exakta prognoser rörande den förvän- tade utvecklingen för den svenska tidningsbranschen. Men som hjälp för systematisera en på många sätt komplex verklighet kan de, förut- satt att de är väl genomförda, fylla en tydliggörande funktion. Typologin i figur 3.2 resulterar i fyra kategorier av dagstidningar på den svenska tidningsmarknaden. Kategorierna kan beskrivas enligt följande: 1.Dagstidningar med en stark marknadsposition som ägs av ett fö- retag med en stark ekonomisk ställning. Det här är den kategori dagstidningar där förutsättningarna att klara framtidens utma- ningar på tidningsmarknaden är som allra mest gynnsamma. Kombinationen av en (jämförelsevis) stark marknadsposition och en stabil ekonomisk bas för en god konkurrensför- måga också framöver. Exempel på tidningar i den här gruppen är Bonniertidningarna och , Schib- stedägda , samt de stora, marknadsledande regionala tidningar som ingår i de mest solida landsortstidningskoncer- Strukturella förskjutningar i mediemarknaden nerna, som NWT, Herenco, och VK Media. Även ekonomiskt starka solitärer som Norran, Piteå-Tidningen och kan rimligen föras till denna grupp. De största potentiella hoten mot en tidning i kategori 1 är an- tingen att nuvarande ägaren väljer att sälja tidningen till en finan- siellt svagare aktör, eller att ägaren genom större strategiska fel- satsningar förlorar sin starka ekonomiska ställning (jämför kategori 3 nedan). 2.Dagstidningar med en svag marknadsposition som ägs av ett före- tag med en stark ekonomisk ställning. Här kompenseras risken hos en i grunden svag marknadsställning med en stark ekonomisk bas i ägarföretaget. Till den här kategorin räknar därför de stöd- mottagande andratidningar som ingår i en kapitalstark företags- struktur, som t.ex. (), (VK Media) och Sydöstran och (). Även de stödmottagande fådagarstidningar som har ett större po- litiskt parti i ryggen (t.ex. Aktuellt i Politiken, Poletik och tid- ningen ) kan rimligen hänföras till den här gruppen. Det största potentiella hotet mot tidningarna i kategori 2, utöver de som gäller för tidningarna i kategori 1, är beroendet av statliga stödmedel, vilket innebär att deras framtida utveckling är av- hängig utvecklingen på den mediepolitiska arenan. 3.Dagstidningar med en stark marknadsposition som ägs av ett fö- retag med en svag ekonomisk ställning. I den här kategorin riske- ras en i grunden stark marknadsposition av en ekonomiskt svag ställning för det företag som äger tidningen i fråga. Hit räknas de enskilda tidningsrörelser som fått vara med och bära konsekven- serna av strategiska missräkningar på ägar- och koncernlednings- nivån i Tidningssverige. Det gäller i synnerhet , den dominerande dagstidningen på landets näst största lokala mediemarknad, men vars framtid till följd av den pågående rekon- struktionen inom Stampen framstår som mycket oviss. Situatio- nen för dessa tidningar kan dock snabbt förbättras om de säljs el- ler på annat sätt tas över av en ekonomiskt starkare aktör (jämför kategori 1 ovan). Strukturella förskjutningar i mediemarknaden 4.Dagstidningar med en svag marknadsposition som ägs av ett före- tag med en svag ekonomisk ställning. Det här är den kategori dagstidningar där framtidsutsikterna får betraktas som mest osäkra. Kombinationen av å ena sidan en svag marknadsposition, vilket vanligtvis resulterar i återkommande rörelseförluster, och å andra sidan en svag kapitalstruktur innebär en stor utmaning när det kommer till att klara driften under de år som kommer. De ovan diskuterade och fram- står som de medel- och högfrekventa dagstidningar som ligger närmst till hands att placeras i den här kategorin. Men även alla de övriga dagstidningar som uppbär allmänt driftsstöd men som sak- nar en stark ägare i ryggen kan föras till denna grupp. Bland dessa återfinns , , Dagens ETC och Världen , såväl som en majoritet av landets en- och tvådagars- tidningar. Det till synes alltmer ansträngda ekonomiska läget för medför möjligen att en andratidning som , vilken både tappat betydligt i upplaga och redovisat återkommande rörelseförluster, kan place- ras i den här gruppen. Mittmedias nedläggning av andratidningen i kan om inte annat tolkas som ett tecken i den riktningen. Den svenska tidskriftsmarknaden omsatte 2014 cirka 5,7–6,1 miljar- der kronor, en omslutning som till cirka 2/3 består av prenumera- tionsintäkter och 1/3 annonsintäkter. Tidskriftssegmentet utgör av den totala reklamkakan 2015, enligt , . mäts separat, uppgick omsättningen till 421 miljoner kronor.28 Tidskriftsbranschen domineras av tre förlag, media, och . Störst är med en omsättning på . Därefter följer med (summan av Kärnan, Forma och Tidskrifter) samt med en omsättning på . stärkte sin marknadsposition genom förvärv av nio titlar från . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Steget ned till fyran är stort, omsatte 2015 och med anledning av försäljningen nämnd ovan blir förlaget ännu mindre när 2016 sammanställts. IDG befinner sig på femte plats med och motorförläggaren på sjätteplats med . Samtliga av de stora förläggarnas omsättning backar. har omstruktureringen som dagstidningarna genomgår visat sig kännbar även i tidskriftsbranschen. Med den minskade omsättningen följer också en försämrad lönsamhet. gick med i förlust 2015. däremot har trots kraftig expansion i och med förvärvet av från Icagruppen, lyckats nå en 4-procentig rörelsemarginal. Generellt är trenden bland de största emellertid negativ, såväl vad gäller omsättning som lönsamhet. Undantag existerar, exempelvis har , som bl. a. ger ut Illustrerad Vetenskap, ökat sin omsättning med 8 procent.29 Utöver dessa ledande aktörer finns en brokig flora medelstora och mindre aktörer, så kallade mikroförlag (med en eller två titlar). Dessa minskar dock i antal och visar upp krympande rörelsemarginaler. Totalt omfattar det breda tidskriftssegmentet över 500 titlar. Här finns såväl fackpress, som populärpress, bilagor och gratistidskrifter. Populärpress definieras som tidskrifter – oavsett intresseområde – som riktar sig till privata användare medan fackpress riktar till yrkes- verksamma i en viss bransch. Endast en mindre andel av titlarna fokuserar i huvudsak på nyhe- ter, aktualitet eller granskande journalistik. Undantag är ett mindre antal samhällsorienterade tidskrifter som exempelvis Filter eller Fokus. Denna kategori ges ofta ut av mindre, privatägda förlag som i flera fall har bräcklig ekonomi. Magasinet Fokus, som ges ut av FPG Media, har gått med förlust i rad men klarar sig tack vare en kapitaltäckningsgaranti från huvudägaren, familjen och . 29 , (2016). Boksluten – så går tidskriftsförlagen, rapport i Medievärlden Premium publicerad . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden De offentligt finansierade medierna, (), () och (), är dominan- ter i det svenska medielandskapet. Bolagen ägs av som instiftats av staten och fungerar som moderstiftelse i en koncern där programbolagen är dotterbolag. Den huvudsakliga intäktskällan är radio- och tv-avgiften som alla som har en tv-motta- gare betalar. Medelstilldelningen till SVT, SR och UR från rundradio- kontot, där radio- och tv-avgiftsmedlen samlas, beslutas av . Den har räknats upp i enlig- het med beslut , med anledning av propositionen om radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019. En förutsättning för uppräkning är, enligt beslut, att antalet betalande inte minskar i någon större omfattning. Avgiften har höjts genom ändring i radio- och tv-avgiftslagen. Det skedde senast . Intäkterna från rundradiokontot har varit synnerligen stabila, svagt ökande. Över två decennier har anslagen till SR ökat , anslagen till SVT och anslagen till UR med 81 procent.30 Anslagen var för SVT, för och för UR. Därutöver förekom- mer även intäkter inom ramen för verksamheterna, exempelvis tog SVT in på sponsring 2015.31 Det är väsentligt att notera att endast en mindre del av bolagens omsättning går till nyhets- och samhällsorienterad verksamhet. Sammantaget är det drygt en tredjedel av kostnaderna för , SVT och UR samt en bråkdel av den totala sändningstiden som används till det som är fokus: allsidig nyhetsförmedling, kvalitativ journalistik, kritisk granskning och fri åsiktsbildning. Enligt en offentligt redovisad uppgift från SVT används av den totala medelstilldelningen till programbolagen till nyheter och samhällsbevakning. Den stabila finansieringen, med medelsuppräkning för dessa tunga medieaktörer ser ut att fortsätta. I regeringens höstbud- get föreslås en höjning av radio- och tv-avgiften från 2 216 till 2 340 30 De offentligt finansierade medierna – frågeställningar som bör utredas inför nästa tillståndspe- riod, promemoria av , se bilaga 2. 31 SVT Public Service-redovisning 2015. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Bakgrunden är att det finns ett underskott på rundra- diokontot och SR, SVT och UR aviserar att de utan höjningen kom- mer att redovisa underskott 2017. På tv-området är det, utöver SVT som dominerar stort med en omfattande produktion av nyheter och samhällsinnehåll, bara av de kommersiella bolagen som 2016 kan räknas in i kategorin som nyhets- och aktualitetsproducent, genom Nyhetsbolagets produktion av TV4-nyheterna, Kalla Fakta, debatt- program och dokumentärer. Det är i sammanhanget värt att notera nedläggningen av de regionala nyhetssändningarna . Bolagets vd uppgav strukturomvandlingen och ”osäkra regulatoriska förutsättningar” som skäl till nedläggningsbeslutet. TV4:s omsättning har utvecklats svagt positivt, från 2014 till 2015. Även lönsamheten pekar uppåt: det operativa resultatet stannade på 2015, att jämföras med . Svensk reklammarknad för tv är emellertid totalt sett vikande, minskningen var över en kvarts miljard kronor 2015, enligt IRM. fortsätter kräftgången, annonsinveste- ringarna i tv backar med nära jämfört med samma period 2015.32 3.2.5Kommersiell radio och närradio På radioområdet dominerar SR stort vad gäller svensk journalistik. Kommersiell radio är en jämförelsevis liten mediekategori i . Enligt IRM:s reklamstatistik omsattes på radiomarknaden. Marknaden är dock växande, (2014) och (2015).33 Två koncerner dominerar: MTG Radio och tyska som ägs av . Enligt Myndigheten för press, radio och tv delar dessa båda på 98 av de 99 sändningstillstånd som finns i . 32 IRM:s rapporter Reklaminvestering 2015 Stark inledning på 2016. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden SR är ojämförligt störst vad gäller räckvidd jäm- fört med Bauers och MTG:s . Andra nyhets- sändningar förekommer, främst på morgnar, i MTG:s kanaler. Närradio är ett brett nätverk av främst lokala stationer, antalet tillståndshavare var 721 stycken . Sändningarna är ofta avgränsade till en viss kommun och verksamheten finansieras genom medlemsavgifter, olika typer av bidrag och i viss mån reklam.34 Kvalitativa nyhets- och aktualitetsprogram förekommer i begränsad utsträckning, om än att det går att skönja ett ökat intresse att med- verka, framför allt från icke yrkesverksamma journalister. Något som framkom vid samråd, . Sedan Metros lansering i har utmärkt sig i gratistidningssammanhang. Efter en lyckad start i expande- rade Metro-konceptet snabbt, i och i världen. När Metro var som störst delades tidningen ut i över 50 städer. Med Metro hade Kinneviks-sfären skapat en modern tidning, som tack vare TT-tele grammen som ursprungligen fyllde det redaktionella utrymmet upp- levdes seriös. Tidningen delades inte ut till hushållen utan tillhanda- hölls i ställ i anslutning till kollektivtrafiken. Det behändiga tabloidformatet fungerade utmärkt i det tidsfönster som uppstår när människor pendlar till och från arbetet. Totalt ligger på tredje plats vad gäller gratistidningars upplaga i världen, efter och Singapore.35 I och på andra håll i följdes den lyckosamma lanseringen av av flera konkurrenter. Först kom , med målet att konkurrera ut Metro med mer kvalitativt inne- håll och egna, profilerade krönikörer. Efter ett kort men intensivt gratistidningskrig, där MTG gav ut eftermiddagstidningen , las båda utmanarna ner. 2002 kom med , som distribuerades av kolportörer och hade en uttalad målsättning av nå användargrupper som de andra Bonniertidningarna, DN och , hade svårt att nå: unga vuxna och svenskar med utländsk bakgrund. Konceptet togs väl emot och Stockholmseditionen följdes 34 Uppgift hämtad från Myndigheten för press, radio och tv:s webbplats . World Press Trends 2015. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden av editioner i såväl som och andra sydsvenska stä- der. När räckvidden sköt i höjden lanserade en tredje gra- tistidning i , , tryckt i det lilla behändiga halvber- liner-formatet. Av Metroutmanarna blev City mest långlivad, men 2011 meddelade att tidningen läggs ner på grund av dålig lönsamhet. Metro finns ännu kvar i största städer, men på många håll utomlands har Metro-konceptet antingen lagts ned eller sålts till lokala intressen. Resultatet för Metro redovisas inte separat, men i har ett antal kostnadsbesparande åtgärder genomförts. som den dagsutgivna delen av gratistidningsmarknaden backar, ökar de veckoutgivna tidningarna, framför allt i storstädernas kranskommuner och stadsdelar. Dessa aktörer exploaterar det tom- rum som marknadsledarna och skapat när de monterade ner sin tidigare breda och intensiva förorts- bevakning. I är räckvidden för gratistidningar.36 I såväl som och konkurrerar Direktpress 40-talet titlar med andra lokala aktörer. I är främste gratistidningskonkurrenten Mitt i-tidningarna med 30-talet titlar. Direktpress har expanderat kraftigt, startade företaget hela 16 titlar. Enligt RS-verifierad upplage- statistik har Direktpress en sammanlagd upplaga på drygt 1,2 miljo- ner.37 Enligt Orvestos första räckviddsmätning når Direktpress 867 000 människor i . 2015 lan- serades även sajten Direkt, med en regelbunden nyhets- uppdatering över dygnet.