sou · H4B382 · 2016-11-29 00:00:00 — ningen kommer därmed att uppgå (130 x 2). Kost- naden för detta beräknas till knappt 90 000 kronor.9 Vad som har sagts innebär att utvidgningen av tillämpnings- området för bestämmelserna om företagsbot kommer att innebära kostnadsökningar för staten med . Vi bedömer att dessa kostnader kan finansieras inom ramen för respektive myn- dighets anslag. Den föreslagna utvidgningen innebär att fler verksamheter som bedrivs av staten, kommuner, landsting och andra juridiska per- soner kommer att omfattas av företagsbotens tillämpningsområde. I och med att en betald företagsbot tillfaller staten kommer detta inte att innebära några ökade kostnader för staten. Det förhållandet att andra juridiska personer, däribland kommuner och landsting, kommer att kunna åläggas företagsbot i fler fall än kan där- emot innebära kostnadsökningar för dessa. Kostnaderna kommer i första hand att drabba juridiska personer där delar av verksamheten bedrivs enligt ofullständiga instruktioner eller med eftersatt kon- troll och övervakning.10 De kostnadsökningar som i enskilda fall kan uppkomma för kommuner och landsting omfattas inte av den kommunala finan- sieringsprincipen. En betald företagsbot tillfaller staten. Det förhållandet att före- tagsbot väntas åläggas i fler fall än tidigare kommer därmed att inne- bära intäktsökningar för staten. Storleken av dessa är svår att bedöma. Som har framgått ovan bedömer vi emellertid att företagsbot kom- mer att åläggas i ungefär 85 fler fall . Medelstorleken på de företagsböter som har ålagts till och med har uppgått till nästan 100 000 kronor.11 Betalningsviljan och -förmågan har varit förhållandevis god. av alla utfärdade företagsböter har betalats fullt ut.12 Det 9Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för poliser och övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x ). 10Som framgår nedan bedömer vi att den sammanlagda ”tillkommande summan” av ålagda företagsböter kommer att öka med . Det bedöms alltså inte bli aktuellt med några betydande kostnadsökningar för kommunerna och landstingen. 11Enligt statistik från ålades företagsbot i 2 835 domar och strafförelägganden. Det sammanlagda bötesbeloppet uppgick till , dvs. 12Enligt statistik från har 2 032 av 2 495 ålagda företagsböter betalats fullt ut . SOU 2016:82 Konsekvenser av förslagen förväntade tillskottet till statskassan kan därmed uppskattas till per år.13 Företagsboten utgör ett incitament för företag att förebygga brott i den egna verksamheten. I och med att tillämpningsområdet för företagsboten utvidgas kan fler juridiska personer åläggas före- tagsbot. Vår förhoppning att förslaget ska leda till bättre kontroll och rutiner inom kommuner, landsting och andra juridiska perso- ner samt att detta i sin tur innebär att färre brott kommer att begås i verksamhetsutövningen. I vilken närmare omfattning förslaget kommer att påverka förekomsten av brottslighet är svårt att ha någon grundad uppfattning om. Som framgår av avsnitten 9.6–9.8 har förslaget föranletts bl.a. av behovet av att anpassa den svenska lagstiftningen till de skyldig- heter som följer av anslutning till EU. Bedömning: För några av rättsväsendets myndigheter, kommer kostnadsökningar att uppstå. Dessa bedöms uppgå till 595 000 kro- nor och kommer att drabba främst åklagarväsendet. Kost- nadsökningar är även att förvänta för vissa större företag. Kostnadsökningarna för staten kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Förslagen bedöms medföra intäktsökningar med 45 miljo- ner kronor för staten. Förslagen väntas bidra till bättre konkurrensförhållanden för bl.a. små företag. Förslaget kan antas ha en brottsavhållande verkan. Skälen för vår bedömning Vi föreslår att grunderna för att bestämma företagsbotens storlek ändras, att större företags finansiella ställning ska ha betydelse för företagsbotens storlek när det är fråga om särskilt klandervärd brotts- 13 85 (antalet tillkommande fall av ålagda företagsböter) x 100 000 (medelstorleken) x 0,8 (för- väntad betalningsvilja) = 6 800 000. lighet samt att företagsboten i sådana fall ska kunna bestämmas till, som högst, (s.k. förhöjd företagsbot). Avsikten med att ändra grunderna för att bestämma företagsboten storlek är inte att generellt höja nivån på framtida företagsbotsbelopp. Företagsbotens storlek förväntas i stället kvarstå på i huvudsak samma nivå som (jfr avsnitt 10.12.3). När det är fråga om större företag och särskilt klandervärd brottslighet innebär förslaget emel- lertid att företagsboten kan bestämmas till avsevärt högre belopp än tidigare genom införandet av s.k. förhöjd företagsbot. För att förhöjd företagsbot ska åläggas krävs dels att sanktions- värdet14 för brottsligheten uppgår till , dels att det är fråga om ett större företag i årsredovisningslagens mening. Förhöjd företagsbot kommer därför att tillämpas endast undan- tagsvis. Som en jämförelse kan t.ex. nämnas att företagsboten har bestämts till eller mer endast i 135 av de domar och strafförelägganden som har föranlett företagsbot till och med den 23 september 2015.15 Det motsvarar färre än av det totala antalet domar och strafföreläggan- den där företagsbot har ålagts. Till det kommer att brottet ska ha begåtts i utövningen av ett större företags verksamhet. var knappt 7 000 av över en miljon företag i att bedöma som större enligt den föreslagna definitionen.16 Det stora flertalet före- tag är alltså inte att bedöma som större. Mot bakgrund av den om- fattande verksamhet som bedrivs inom ”större företag” torde dessa emellertid vara överrepresenterade när sanktionsvärdet av brottslig- heten uppgår till i vart fall . Även med beaktande av en sådan överrepresentation står det dock klart att förhöjd före- tagsbot kommer att tillämpas endast undantagsvis. Vi bedömer att det inte kommer att bli fråga om fler än 30 fall per år.17 Frågan om förhöjd företagsbot kommer därutöver att aktualiseras i ytterligare ett antal fall där talan om företagsbot ogillas eller överhuvudtaget 14Sanktionsvärdet kommer typiskt sett att uppgå till samma belopp som företagsboten be- stäms till enligt den nuvarande regleringen (jfr avsnitt 10.12.3). 15Se avsnitt 10.5. 16Enligt statistik från . Företag med finansiell verksamhet ingår inte i statistiken. 17År 2014 ålades företagsbot i 550 fall. Vi har bedömt att det utvidgade tillämpningsområdet innebär att företagsbot fortsättningsvis kommer att åläggas i 635 fall (se avsnitt 14.3.1). 5procent av 635 mål motsvarar 31,75 mål. Eftersom de fall som avser belopp om eller mer inte alltid gäller större företag, är vår uppskattning om antalet mål förhållandevis hög. Vi har bedömt antalet sådana ärenden till 20 , varav hälften avser mål som har prövats i domstol men ogillats. I de fall där förhöjd företagsbot tillämpas kommer utrednings- kravet i fråga om företagens ekonomi att vara höge . Arbetsbelastningen för framför allt åklagare men också i någon mån poliser och domstolar kommer därför att öka. För domstolarnas del bedömer vi att arbetstiden för domare ökar med i genomsnitt per tillkommande mål om förhöjd företagsbot som prövas i domstol. Den ökade handläggningstiden för övriga personalkategorier bedöms öka med 1 timme.18 Antalet mål om förhöjd företagsbot som kan avgöras genom strafföreläggande förväntas bli försumbart. Vi bedömer därför att antalet tillkomman- de mål i domstol kommer att uppgå till 40 . Den sammanlagda arbetstidsökningen bedöms därmed uppgå (40 x 6). Kostnaden för detta beräknas till knappt 150 000 kronor.19 För åklagarväsendets del bedömer vi att arbetstiden för åklagare och kvalificerad ekonomisk expertis ökar med i genomsnitt per tillkommande ärende som prövas i domstol och med 6timmar per tillkommande ärende som inte prövas i domstol. Den ökade handläggningstiden för övriga personalkategorier bedöms uppgå per ärende oavsett hur det avslutas.20 Även för åklagarnas del kommer 40 mål att avgöras i domstol. Den sammanlagda arbetstidsökningen för dessa bedöms uppgå (40 x 14). Resterande 10 mål (50–40) förväntas innebära en arbetstidsökning om sammanlagt (10 x 8). Den sammanlagda arbetstids- ökningen bedöms därför uppgå (560 + 80). Kost- naden för detta beräknas till knappt 395 000 kronor.21 18Tidsåtgången för domare och övrig personal innefattar även eventuell prövning i hovrätt och . 19Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för en domare, inklusive sociala avgifter, uppgår till , att den genomsnittliga årliga kostnaden för övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x 8 tim- mar). 20Tidsåtgången för åklagare och övriga personalkategorier innefattar även eventuell prövning i hovrätt och . 21Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för en åklagare respektive en ekonomisk expert, inklusive sociala avgifter, uppgår till , att den genomsnittliga årliga kostnaden för övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår till 1 800 tim- mar (x ). För polisväsendets del bedömer vi att arbetstiden för poliser och övriga personalkategorier ökar med i genomsnitt per till- kommande mål oavsett om detta prövas i domstol eller inte. Den sammanlagda arbetstidsökningen bedöms därmed uppgå till 150 tim- mar (50 x 3). Kostnaden för detta beräknas till knappt 50 000 kro- nor.22 Sammantaget bedömer vi alltså att införandet av förhöjd före- tagsbot kommer att innebära kostnadsökningar för staten med . Enligt vår mening bör belopp på denna nivå kunna finansieras inom ramen för respektive myndighets anslag. Genom att säkerställa att företagsboten kan bestämmas till känn- bara belopp även för större företag kommer sådana företag att få starkare incitament att organisera och bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att brott kan undvikas. Vid sidan av ålagda företagsbots- belopp kan också behovet av bl.a. omorganiseringar och bättre rutiner föranleda kostnadsökningar för större företag där verksamheten bedrivs på ett bristfälligt sätt. Detta innebär en fördel i konkurrens- synpunkt för företag som bedriver sin verksamhet på ett sådant sätt att brott kan undvikas. Eftersom kostnadsökningarna kommer att drabba endast större företag, kan det förutsättas att konkurrensfördelarna sammantaget sett blir särskilt stora för små företag. Dessa kommer få bättre förutsättningar att konkurrera med större företag på lika villkor. Detta kan få en inte oväsentlig bety- delse på sådana marknader där såväl små som större företag är verk- samma. Våra förslag är emellertid ägnade att främja all seriös verk- samhet på bekostnad av mindre seriös sådan. En betald företagsbot tillfaller staten. Det förhållandet att före- tagsboten i vissa fall kommer att bestämmas till högre belopp än tidigare innebär därmed intäktsökningar för staten. Storleken av ett sådant tillskott till statskassan är svår att bedöma. Som har framgått ovan bedömer vi att förhöjd företagsbot kan förväntas åläggas i 30 fall . I tidigare fall där företagsboten har uppgått till eller mer har storleken på företagsboten uppgått till i genomsnitt drygt 1 miljon kronor.23 Vi bedömer därför att sank- 22Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för poliser och övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x ). 23Enligt statistik från avseende tiden från till och med den 23september 2015 bestämdes företagsbotens storlek till i 135 domar och tionsvärdet för förhöjda företagsböter kommer att uppgå till i genom- snitt . Med hänsyn därtill och med beaktande av att medelstorleken på det egna kapitalet hos större företag enligt defi- nitionen 1 kap. 3 § första stycket 4 årsredovisningslagen uppgick till (se avsnitt 10.12.4) uppskattar vi att förhöjda företagsböter kommer att bestämmas till i genomsnitt 2 500 000 kronor.24 Betalningsviljan och -förmågan hos företag som åläggs förhöjd företagsbot kan förväntas vara . Detta innebär att det förväntade tillskottet till statskassan kan beräknas till per år.25 Företagsboten utgör ett incitament för företag att förebygga brott i den egna verksamheten. Som framgår ovan innebär förhöjd före- tagsbot att större företag får starkare incitament att bedriva verk- samheten på ett sådant sätt att brott i utövningen av densamma kan undvikas. Detta bör leda till färre brott i verksamhetsutöv- ningen. Det är dock svårt att ha någon grundad uppfattning om hur stor denna brottsavhållande verkan kommer att bli. Förslaget att höja maximibeloppet för företagsboten har sin grund i kritik som har riktats mot från bl.a. EU (se avsnitt 10.1). Enligt vår bedömning torde emellertid leva upp till de skyl- digheter som följer av EU-anslutningen oavsett om förslaget genom- förs eller inte. Vi har övervägt – som ett alternativ till den föreslagna lösningen – att föreslå att det ska införas ett dagsbotssystem för företag (se avsnitt 10.13). En sådan lösning skulle emellertid innebära att det alltid – även i fråga om mindre företag – måste företas fullständiga utredningar om företagens ekonomi. Detta skulle innebära betydligt större kostnadsökningar för staten än det förslag som vi har lämnat. Intäkterna torde däremot inte öka i lika stor omfattning. Vi har be- dömt att nackdelarna med ett sådant förslag överväger fördelarna. Vi har också övervägt en snävare avgränsning gällande vilka företag Det sammanlagda beloppet för dessa företagsböter uppgick till . Medelstorleken per ålagd företagsbot uppgick därmed till . 24I författningskommentaren sägs att sanktionsvärdet bör höjas med upp till när det egna kapitalet i ett företag uppgår till mellan och . Därmed är det rimligt att anta att den förhöjda företagsboten för större företag kommer att höjas till i genomsnitt 2,5 gånger sanktionsvärdet. 25Den förväntade intäkten av förhöjda företagsböter uppskattas till (2,5 x 30). 30 miljoner av de förväntade intäkterna kommer emellertid att tillföras stats- kassan även om förslaget om förhöjd företagsbot inte genomförs. som ska kunna åläggas förhöjd företagsbot (se avsnitt 10.12.4). Med den avgränsningsmetoden skulle knappt 1 700 i stället för 7 000 före- tag omfattas av bestämmelserna om förhöjd företagsbot. En sådan lösning skulle innebära såväl lägre kostnads- som intäktsökningar för staten. Vi har emellertid bedömt att det finns behov av mer känn- bara reaktioner redan för sådana företag som är att bedöma som större enligt definitionen i 1 kap. 3 § första stycket 4 årsredovis- ningslagen. Vi har också övervägt ett system där företagsbotens stor- lek ska bestämmas i enlighet med brottslighetens straffvärde. Som närmare framgår av avsnitt 10.10 har vi emellertid bedömt att nack- delarna med ett sådant system skulle överväga fördelarna. 14.3.3Sanktionskumulation ska i första hand beaktas när företagsboten bestäms Bedömning: Förslaget om sanktionskumulation bedöms inte medföra några märkbara intäktsminskningar eller kostnads- ökningar för staten. Skälen för vår bedömning Vi föreslår att förekomsten av dubbla sanktioner (sanktionskumula- tion) i första hand ska beaktas när företagsboten bestäms i stället för vid påföljdsbestämningen. Detta innebär en återgång till vad som gällde års lagändringar. Det förhållandet att sanktionskumulation som utgångspunkt ska beaktas när företagsboten bestäms i stället för när påföljden bestäms skulle kunna innebära att fler företagare kommer att dömas till fäng- else och att ålagda företagsböter i större omfattning kommer att jämkas. Det förra skulle innebära kostnadsökningar för Kriminal- vården och det senare intäktsminskningar för staten. Även om lag- stiftarens avsikt med den nuvarande regleringen har varit att sank- tionskumulation i första hand ska beaktas vid påföljdsbestämningen och att det endast undantagsvis ska komma i fråga att jämka eller efterge företagsboten har emellertid utvecklingen i praxis blivit en annan (se avsnitt 11.5). Mot den bakgrunden bedömer vi inte att vårt förslag kommer att föranleda några märkbara intäktsminsk- ningar eller kostnadsökningar för staten. Om sådana trots allt skulle uppstå, råder det inte något tvivel om att de kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Vi har övervägt om det är lämpligare att hålla fast vid utgångs- punkten i den nuvarande lagstiftningen – att sanktionskumulation i första hand ska beaktas vid påföljdsbestämningen – men har kom- mit fram till att den av oss nu föreslagna lösningen är att föredra (beträffande skälen för detta, se avsnitt 11.7). 14.3.4Utökade möjligheter att pröva en talan om företagsbot för mutbrott som har begåtts utom riket vid svensk domstol Bedömning: Förslaget bedöms inte medföra några märkbara intäkts- eller kostnadsökningar för staten eller några märkbara kostnadsökningar för företag. Förslaget kan antas ha en viss begränsad brottsavhållande verkan. Skälen för vår bedömning Vi föreslår att talan om företagsbot för vissa mutbrott som har be- gåtts utom riket i utövningen av ett svenskt företags näringsverk- samhet ska kunna prövas efter svensk lag och vid svensk domstol även om domsrätt inte föreligger enligt bestämmelserna i 2 kap. 2 §, 3 § eller 3 a § . En sådan talan ska endast få föras efter förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Förslaget innebär att ytterligare uppgifter kan komma att läggas på rättsväsendets myndigheter och då i första hand åklagarväsen- det. I och med att en betald företagsbot tillfaller staten skulle be- stämmelsen också kunna innebära ökade intäkter för staten. Som framgår redan av allmänmotiveringen (se avsnitt 12.4.4) förväntas bestämmelsen emellertid komma att tillämpas i mycket begränsad utsträckning. Mot den bakgrunden bedömer vi inte att vårt förslag kommer att föranleda några märkbara intäkts- eller kostnadsökning- ar för staten. Av samma skäl bedömer vi inte heller att förslaget kommer att innebära några märkbara kostnadsökningar för företag. De kostnadsökningar som skulle uppstå för det allmänna, kan under alla förhållanden bedömas vara så begränsade att de kan de finan- sieras inom ramen för befintliga anslag. Som har framgått utgör företagsboten ett incitament för företag att förebygga brott i den egna verksamheten. I och med att det införs ökade möjligheter att föra talan om företagsbot mot svenska företag för mutbrott som har begåtts utom riket får dessa företag ytterligare incitament att förebygga korruption inom verk- samheten. Det bör leda till att färre brott begås utom riket i utöv- ningen av svenska företags näringsverksamhet och bör alltså ha viss brottsavhållande verkan, även om denna kan antas vara begränsad. Vi har övervägt att ge bestämmelsen ett bredare tillämpningsområ- de men kommit fram till att det inte vore lämpligt (se avsnitt 12.4.4). Förslaget har sin grund i den kritik som har riktats mot från . Som närmare framgår av avsnitt 12.4 har vi övervägt om ytterligare lagstiftningsåtgärder behövs med anledning av OECD- konventionens krav på ansvar för juridiska personer. Vi har kom- mit fram till att så inte är fallet. Som har framgått i avsnitt 10.1 har även EU riktat viss kritik mot den svenska företagsbotslagstift- ningen. Vi bedömer emellertid att lever upp till de skyldig- heter som följer av EU-anslutningen oavsett om förslaget genomförs eller inte. 14.3.5Höjd beloppsgräns för när företagsbot får åläggas genom strafföreläggande Bedömning: Förslaget bedöms inte medföra några märkbara kostnadsminskningar för staten. Skälen för vår bedömning Vi förslår att företagsbot ska kunna åläggas genom strafföreläggande i de fall där boten inte överstiger . Den nu gällan- de beloppsgränsen är . åläggs ungefär två tredjedelar av alla företagsböter genom strafföreläggande (jfr avsnitt 13.2). I de fall där företagsboten bestäms till , dvs. det högsta belopp som får åläggas genom strafföreläggande förhåller det sig dock något annorlunda. till och med har företagsböter om ålagts i 23 domar och 17 strafförelägganden.26 Strafföreläggande har alltså använts i av fallen. har användandet av strafföreläggande vid höga belopp emellertid ökat något. ålades i 6 strafföre- lägganden och 3 domar. Försiktighetsvis bedömer vi dock att endast att en tredjedel av alla företagsbotsärenden där företagsboten be- stäms till mellan och kommer att avgöras genom strafförelägganden. har företagsboten bestämts till mellan och ungefär 15 gånger per år.27 Vi bedömer att så kommer att ske även fortsätt- ningsvis.28 Den utökade möjligheten att använda strafföreläggande kan således förväntas att komma till användning endast . När ett företagsbotsärende avgörs genom strafföreläggande i stället för efter domstolsprövning innebär det en arbetsbesparing och där- med en kostnadsminskning för domstolarna och åklagarväsendet. För domstolarnas del bedömer vi att arbetstiden för domare minskar med i genomsnitt per mål som avgörs genom strafföreläggande i stället för efter domstolsprövning. Den minska- de handläggningstiden för övriga personalkategorier bedöms uppgå . 29 Som har framgått ovan uppskattar vi antalet mål till fem. Den sammanlagda arbetstidbesparingen bedöms därmed uppgå (4 x 5). Besparingen för detta beräknas till knappt 12 000 kronor.30 26Enligt statistik från . Eftersom strafföreläggande användes i mycket begränsad utsträckning har vi valt att lämna utanför jämförelsen. 27Enligt statistik från bestämdes företagsboten till mellan och vid fem tillfällen , 13 tillfällen , 15 tillfällen och 16tillfällen (fram till och med ). 28Det är dock möjligt att förslaget om förhöjd företagsbot kommer att innebära att antalet fall där företagsboten bedöms till mellan och i viss ut- sträckning kommer att öka. Som framgår i avsnitt 14.3.2 bedömer vi dock att antalet fall där ärenden om förhöjd företagsbot avgörs genom strafföreläggande kommer att vara försum- bart. Vi har därför bortsett från dessa fall i denna beräkning. 29Tidsbesparingen för domare och övriga personalkategorier innefattar även eventuell pröv- ning i hovrätt och . 30Vid beräkningen har vi utgått från att den genomsnittliga årliga kostnaden för en domare, inklusive sociala avgifter, uppgår till , att den genomsnittliga årliga kost- naden för övriga personalkategorier, inklusive sociala avgifter, uppgår till samt att den genomsnittliga årsarbetstiden uppgår (x 8 tim- mar). Ett alternativt sätt att beräkna besparingarna för domstolarna skulle kunna vara att För åklagarväsendets del bedömer vi att arbetstiden för åklagare minskar med i genomsnitt per mål som avgörs genom strafföreläggande i stället för efter domstolsprövning. Den minskade handläggningstiden för övriga personalkategorier bedöms uppgå till 1 timme.31 Även för åklagarnas del rör det sig om fem mål . Den sammanlagda arbetstidbesparingen bedöms därmed uppgå (4 x 5). Besparingen för detta beräknas till knappt 12 000 kronor.32 Den sammanlagda besparingen kan alltså väntas uppgå till blyg- samma . Vår förhoppning är emellertid att strafföre- läggandeinstitutet på ska kunna tillämpas i betydligt fler fall än enligt beräkningarna ovan. Vi har övervägt att helt avskaffa beloppsgränsen för när före- tagsbot ska få åläggas genom strafföreläggande. En sådan ändring skulle innebära något större kostnadsminskningar för staten än det förslag som vi har lämnat. Vi har emellertid bedömt att det för- hållandet att vi föreslår flera ändringar i grunderna för bestämman- det av företagsbotens storlek innebär att det finns skäl att iaktta viss försiktighet vid utökningen av åklagarnas befogenhet att använda sig av strafföreläggande. Vi har därför förordat att en beloppsgräns bibehålls men att denna höjs till . När den nya metoden för bestämmandet av företagsbotens storlek har utvärde- rats, får det övervägas om beloppsgränsen bör slopas helt. uppskatta besparingarna enligt styckkostnaden för brottmål i tingsrätt. Besparingarna för tingsrätterna skulle i sådana fall uppskattas till (5 x 15 866).