sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — I det ingår bland annat att analysera hur insatser som stödjer en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet, t.ex. organiserad sysselsättning, språkutbildning och arbetsförberedande insatser, kan komma in i asylmottagandet, utan att försämra förutsättningarna för en rättssäker och effektiv asylprövning och ett eventuellt återvändande.8 Utredningen stannar därför vid ett förslag om att tydliggöra att en kartläggning om utbildning och arbetslivserfarenhet ska göras för att kunna ta tillvara kunskap och kompetens hos asylsökande i skolväsendet. 6.2.2Utbildning i svenska för invandrare Utredningens bedömning: Det bör utredas vidare om asylsökande ska få rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare (sfi). Av uppgifter framgår, som har nämnts, att handläggningstid är lång. Under den långa väntetiden har en asylsökande, enligt de bestämmelser som finns i skollagen , inte rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. har, enligt den handlingsplan som utredningen har beskrivit, en målsättning att utöka svenskundervisningen för asylsökande . Enligt vad utredningen erfar, efter samråd med organisationer och myndigheter, är det väsentligt att den asylsökande behärskar 8 Översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända, dir. 2015:107. Vägen in till det svenska skolväsendet det svenska språket för att kunna tas tillvara som en resurs i skolväsendet. Det finns kompetens och erfarenheter bland de asylsökande som inte kan tas tillvara om de inte får rätt att lära sig språket. Utredningen anser att kunskaper i svenska språket är en av de absolut viktigaste framgångsfaktorerna för att den asylsökande ska kunna vara en resurs i skolan. har möjlighet att lämna statsbidrag till studieförbund som bland annat erbjuder svenskundervisning. Utredningen har inte kunskap om nivå och kvalitet i denna undervisning eller om det i stället bör möjliggöras för asylsökande att delta i utbildning i svenska för invandrare. Utredningen har övervägt att lämna förslag om att asylsökande ska få rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare, men eftersom utredningen saknar underlag som stärker ett sådant behov och då det inte inom ramen för denna utredning finns möjlighet att utreda behovet och konsekvenser för ett sådant förslag bedömer utredningen att frågan bör utredas vidare efter en uppföljning av svenskundervisningen som erbjuds asylsökande . 6.3Utbildning för nyanlända som omfattas av etableringsinsatser När en person har fått uppehållstillstånd kan denne under vissa förutsättningar omfattas av etableringsinsatser i enlighet med lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa invandrare. För att en person ska omfattas av etableringsinsatser krävs bl.a. att denne har beviljats uppehållstillstånd och blivit anvisad plats i en kommun. Den som inte har eget boende och vistas på förläggning kan få vänta på en anvisning till en kommun. Det leder i sin tur till en väntetid innan personen kan omfattas av etableringsinsatser. En etableringsplan kan inte upprättas förrän en person är kommunmottagen. En nyanländ har rätt att få en etableringsplan efter att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun.9 Bosättningslagen som trädde i kraft kommer troligtvis att förkorta väntetiden inför att kunna omfattas av 9 6 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Vägen in till det svenska skolväsendet etableringsinsatser.10 finns en rätt till bistånd enligt 8 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Utredningen har inte haft möjlighet att närmare analysera hur väntetiden mellan asyltiden och fram till att en person omfattas av etableringsinsatser på bästa sätt ska kunna tas tillvara. Utredningens förslag omfattar de nyanlända som omfattas av lagen och därmed har rätt till en etableringsplan. Utredningens förslag utgår från att den nyanländes etableringsplan ska omfatta insatser i enlighet med utbildningsinsatserna i utredningens förslag. Utredningen föreslår två utbildningsinsatser som ger olika vägar in i det svenska skolväsendet: utbildning för nyanlända lärare och förskollärare samt utbildning för nyanlända med utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola och som vill arbeta i skola eller förskola. Enligt utredningens uppfattning är kunskaper i svenska språket en av de viktigaste nycklarna in i det svenska samhället och arbetsmarknad. För att kunna arbeta eller praktisera i det svenska skolväsendet och för att kunna utgöra en reell resurs krävs att personen behärskar det svenska språket. Därför anser utredningen att utbildning i s.k. yrkessvenska måste vara ett av inslagen i utbildningsinsatserna. Syftet med de två utbildningsinsatserna är att de nyanlända efter utbildningarna ska vara snabbare anställningsbara i det svenska skolväsendet, dvs. de ska vara arbetsförberedande. Nyanlända som behöver det ska kunna fortsätta studera svenska tills de har nått svenska som andraspråk 3 på gymnasial nivå för att kunna fortsätta komplettera sin utländska utbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning eller för att ansöka om svensk lärarlegitimation. De föreslagna utbildningsinsatserna ska, enligt utredningen, bedrivas som en arbetsmarknadspolitisk utbildning med yrkesinriktning enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 10 Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända för bosättning, se avsnitt 3.2.2. Vägen in till det svenska skolväsendet Som utredningen har beskrivit i avsnittet om lämplighetsprövning genom registerkontroll ska, enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800), den som erbjuds anställning eller tas emot i verksamheten på en skola lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Kravet kan enkelt sägas omfatta alla som på något sätt har kontakt med barn och elever i berörda skolformer. Bakgrunden till bestämmelsen är att regeringen vill att det ska finnas åtgärder som gör att det så långt det är möjligt minskar risken för att övergrepp mot barn och elever sker i skolan. Genom bestämmelser om registerkontroll minskas risken att personer som är dömda för vissa brott bland annat sexualbrott anställs eller tas i mot i skolverksamhet. Kravet om registerkontroll avser endast utdrag ur det . Av belastningsregistret framkommer om en person har begått brott och har dömts i . Det innebär att lagförda brott som inte har skett i , t.ex. innan en person invandrat till , inte framkommer av det . Det saknas regelverk för att skulle vara behjälplig med att ta in ett sådant utdrag som rör länder utanför EU. Om en person däremot begär utdrag ur belastningsregistret och är medborgare i ett annat land inom EU, är skyldig att också hämta in ett utdrag från det landet (22 c § förordningen [1999:1134] om belastningsregister).11 Utdraget bifogas då det svenska utdraget. Om en person begär ett utdrag men saknar svenskt personnummer eller samordningsnummer så stämplar utdraget med en stämpel som indikerar att myndigheten inte har kunnat säkerställa identiteten.12 Enligt utredningen är det självklart att det så långt det är möjligt ska förhindras att personer anställs och tas emot i skolan som är dömda för brott som bland annat sexualbrott. ser utredningen att det inte är lämpligt och praktiskt genomförbart att kräva 11Om en enskild som begär uppgifter om sig själv i belastningsregistret med stöd av 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister är medborgare i en annan medlemsstat inom Europeiska unionen, ska även inhämta uppgifter som finns om honom eller henne i kriminalregistret i den staten. Vägen in till det svenska skolväsendet att en person ska lämna ett liknande registerutdrag från tredje lands belastningsregister. Det finns stater som inte för kriminalregister och det finns stater i sönderfall där utdragets äkthet kan ifrågasättas mm.13 Utredningen anser att det inte ska finnas undantag från det krav som finns i skollagen om registerkontroll, vilket innebär att nyanlända ska lämna utdrag ur det . Detta gäller även de asylsökande som gör praktik i skolverksamhet. Det är viktigt att komma ihåg att registerutdraget bara är en del av bedömningsunderlaget för om en person är lämplig för arbetet. Även om en person saknar anteckningar om brott så är det viktigt att vara lika noggrann i den övriga kontrollen av personens lämplighet för arbetet, till exempel när det gäller referenser. Utredningen föreslår att den lämplighetsbedömning som ska göras genomförs under den praktik som ingår i utbildningsinsatserna. Det innebär att utbildningsinsatserna måste utformas på ett sådant sätt att personens lämplighet prövas på motsvarande sätt som sker inom andra lärarutbildningar eller yrkesförberedande utbildningar med praktik. Detta ska ske i samverkan med utbildningsanordnaren och skolhuvudmannen inom den utbildningsinsats med undervisning och praktik som utredningen föreslår. Den nyanlände som påbörjar utbildningsinsatsen ska vara införstådd med att om personen anses olämplig i förhållande till utbildningens mål så får denne inte längre delta i utbildningen. Utredningens bedömning är således att det inte går att särbehandla personer som kommer från andra länder genom att göra en särskild lämplighetsbedömning utöver den som föreslås ingå i utbildningsinsatserna och som är jämförbar med de som sker inom ramen för andra lärar- eller yrkesutbildningar i . Det är inte heller möjligt att begära annat registerutdrag än det som alltid krävs för att arbeta i svensk skolverksamhet enligt skollagen. När det gäller de asylsökande föreslår inte utredningen någon utbildningsinsats, men att ska göra en kartläggning inför en riktad praktik i skolverksamhet. Utredningen föreslår därmed ingen särskild lämplighetsbedömning för asylsökande. 13 Uppgifter efter samtal med om allmän ordning och säkerhet och samhällets krisberedskap (L4), . Vägen in till det svenska skolväsendet Utredningen föreslår att det ska ingå praktik vid en enhet inom skolväsendet i utbildningsinsatserna. Under praktiken kommer den nyanlände att behöva handledning. Det bör finnas en särskilt utsedd person vid enheten som ansvarar för praktiken och som har kunskap om och är van att handleda. Det är lämpligt att personen har någon form av handledarutbildning eftersom handledaren i samarbete med huvudmannen och utbildningsanordnaren ska göra lämplighetsbedömningen i förhållande till utbildningens mål. De resurser som huvudmannen måste lägga på handledning kommer att variera. Utredningen bedömer att praktiken inte ska vara schemalagd i block utan jämnt fördelad . Annars finns risken för att ta för mycket resurser från skolverksamheten i anspråk som utredningen ser att det finns en framgångsfaktor i att deltagarna i utbildningen deltar i undervisning och genomför praktik parallellt. Det finns möjlighet för arbetsgivaren att få viss ersättning för handledning på arbetsplatsen. Det är Arbetsförmedlingen som betalar ut den ekonomiska ersättningen. 6.3.1Utbildning för nyanlända som vill arbeta i skola eller förskola Utredningens förslag: Nyanlända som har utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola, enligt vad som framkommer hos Arbetsförmedlingen, ska kunna delta i en utbildningsinsats som är inriktad mot att arbeta som annan pedagogisk personal i skolan. Med annan pedagogisk personal avser utredningen de som har anknytning till skolväsendet men som inte är lärare eller förskollärare. Utbildningsinsatsen som ska göras inom en arbetsmarknadsutbildning med yrkesinriktning ska innehålla utbildning i s.k. yrkessvenska, utbildning om det svenska skolväsendet, utbildning anpassad efter personens tidigare utländska utbildning, riktad praktik, bedömning av personens tidigare erfarenheter och kunskaper samt en lämplighetsbedömning. Innehållsmässigt ska utbildningarna härutöver motsvara relevanta delar i gymnasieskolans yrkesprogram Barn- och fritids- Vägen in till det svenska skolväsendet programmet beroende på den nyanländes tidigare utländska utbildning och yrkeserfarenhet. Utredningen bedömer att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att se till att utbildningsinsatsen genomförs. Utredningen konstaterar att det stora barn- och elevantalet som har anlänt till medför ett ökat behov av vuxennärvaro i skolan och förskolan, utöver lärare eller förskollärare. Det är viktigt att ta tillvara kunskap och kompetens hos de nyanlända och särskilt för att medverka i undervisningen av elever som talar samma språk. På det sättet kan även arbetsbördan för lärare och förskollärare minskas. Utredningen föreslår därför en utbildningsinsats som är inriktad mot att arbeta som annan pedagogisk personal i skolan. Utbildningsinsatsen riktar sig till nyanlända som har utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola, enligt vad som framkommer hos Arbetsförmedlingen och som vill arbeta i skola eller förskola. Nivå och omfattning av utbildningsinsatsen bör utgå från Arbetsförmedlingens individuella kartläggning av den nyanländas förutsättningar och behov.14 Med annan pedagogisk personal avser utredningen de som har anknytning till skolväsendet men som inte är lärare eller förskollärare. Det kan t.ex. vara barnskötare, elevassistenter, fritidsledare, studiehandledare på modersmålet och så kallade lärarassistenter. Utbildningsinsatsen ska enligt utredningen göras inom en arbetsmarknadsutbildning med yrkesinriktning och den nyanlände ska anvisas till insatsen av Arbetsförmedlingen. Enligt utredningen kan utbildningstiden vara . Efter utbildningen lämnas ett intyg om att utbildning har genomförts. Innehållet i utbildningsinsatsen ska vara utbildning i s.k. yrkessvenska, utbildning om det svenska skolväsendet, utbildning anpassad efter personens tidigare utländska utbildning, riktad praktik, bedömning av personens tidigare erfarenheter och kunskaper samt en lämplighetsbedömning. Den anpassade utbildningen efter 14 Se avsnitt 4.2.2 angående Arbetsförmedlingens kartläggning och yrkesklassificering. Vägen in till det svenska skolväsendet personens tidigare utländska utbildning avser komplettering av relevanta delar mot ett yrkesprogram i gymnasieskolan; Barn- och fritidsprogrammet. Målet med utbildningsinsatsen är att den nyanlände genom den riktade praktiken och undervisningen snabbare ska vara anställningsbar inom det svenska skolväsendet som t.ex. barnskötare, fritidsledare, elevassistent, studiehandledare på modersmålet och så kallad lärarassistent. Insatserna bör, som beskrivs ovan, inordnas under befintliga möjligheter till insatser såsom arbetsmarknadsutbildning, arbetsträning och validering i Arbetsförmedlingens regi. En nyanländ som deltar i utbildningsinsatsen ska ersättas enligt bestämmelserna i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. En nyanländ ska därför inte heller betala någon avgift för utbildningen. Utredningen har valt att inte detaljreglera utbildningsinsatsen i författning utan avser att de ska genomföras som arbetsmarknadsutbildning i Arbetsförmedlingens regi. Utredningen föreslår därför att Arbetsförmedlingen ges i uppdrag av regeringen att se till att utbildningsinsatsen anordnas för nyanlända enligt förslaget. Val av leverantör sker efter upphandling enligt Arbetsförmedlingens rutiner. Enligt utredningen bör utbildningsinsatserna regleras genom avtal. Utredningen kan se en fördel med att leverantören av utbildningen ansvarar för praktiken. 6.3.2Utbildning för nyanlända lärare och förskollärare – utvidgat snabbspår Utredningens föreslag: Det så kallade snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare ska breddas. För att få delta i snabbspåret får den nyanlände endast ha behov av att komplettera sin avslutade utländska utbildning med högst 150 högskolepoäng för att kunna avlägga någon svensk lärar- eller förskollärarexamen och/eller svensk lärarlegitimation. För att delta i nuvarande snabbspår ska en nyanländ ha en utländsk lärar- eller förskollärarexamen. Härutöver ska även en nyanländ som har en avslutad utländsk utbildning och arbets- Vägen in till det svenska skolväsendet livserfarenhet inom skola eller förskola kunna delta i snabbspåret. Det ska ingå en lämplighetsbedömning som ett moment i snabbspåret. I kapitel 4 beskriver utredningen det snabbspår för nyanlända lärare och förskollärare som startar med en pilotomgång . Denna har ännu inte startat, men utredningen ser redan nu att det finns en anledning att bredda det så kallade snabbspåret att omfatta fler nyanlända. Utredningen har, i kapitel 5, föreslagit en breddning av utbildningen inom förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar en avslutad utländsk utbildning. Utredningen föreslår att denna utbildning får omfatta 150 högskolepoäng och att även personer med utländsk utbildning som visserligen inte motsvarar någon svensk lärar- eller förskollärarexamen, men som har arbetslivserfarenhet i yrket ska kunna komplettera sin utländska utbildning mot en sådan svensk examen.15 Dessa bör, enligt utredningen, också kunna delta i snabbspåret. Snabbspåret bör således , enligt utredningen, omfatta nyanlända som efter att ha deltagit i snabbspåret har möjlighet att komplettera sin avslutade utländska utbildning genom komplettering som är möjlig inom förordningen om högskoleutbildning som kompletterar en avslutad utländsk utbildning.16 Utredningen anser att det är rimligt för att det inte ska bli inlåsningseffekter och för att snabbspåret ytterligare ska ses som en förberedelse inför en eventuell komplettering av den utländska utbildningen. Målet är, enligt utredningen, att de nyanlända efter snabbspåret ska kunna fortsätta studera svenska tills de har nått svenska som andraspråk 3 på gymnasial nivå för att kunna fortsätta komplettera sin utländska utbildning enligt förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning eller för 15Se utredningens överväganden i avsnitt 5.5. i enlighet med utredningens föreslagna breddning av vilka som får komplettera sin avslutade utländska utbildning, se överväganden och förslag i avsnitt 5.5. Vägen in till det svenska skolväsendet att ansöka om svensk lärarlegitimation. Snabbspårets syfte är också att tidigarelägga olika processer genom att få den utländska utbildningen bedömd och för att få en introduktion i det svenska skolväsendet. Den pilotomgång som startar omfattar initialt endast arabisktalande. Det bör enligt utredningen ses över om även nyanlända från andra språkgrupper kan vara aktuella . Enligt utredningen ska det i snabbspåret ingå ett moment som omfattar sådan lämplighetsbedömning som utredningen beskriver i avsnitt 6.3. Utredningens förslag om ett breddat snabbspår förutsätter att de förslag som utredningen lämnar angående den kompletterande utbildningen genomförs. Eftersom snabbspåret inte kan utvärderas ännu, då det inte har startat, föreslår utredningen inga ytterligare förändringar i vad som har överenskommits om snabbspåret. 6.4Organisera undervisning med nyanlända och asylsökande som kortsiktig lösning Utredningen föreslår två utbildningsinsatser för nyanlända och att avseende asylsökande ska utföra kartläggning och hänvisa till riktad praktik. En huvudman för en skola eller förskola kan också välja att anställa en asylsökande eller en nyanländ. En arbetsgivare som anställer en nyanländ har möjlighet att få ekonomisk ersättning.17 Det finns inget som förhindrar en enskild kommun att i sin analys av behovet i sina skolor och förskolor koppla det till att ta tillvara möjligheten att anställa en asylsökande eller nyanländ. Arbetsgivaren har också möjlighet att få ekonomisk ersättning för handledning på arbetsplatsen. Eftersom en arbetsgivare kan få ekonomisk ersättning för att anställa en nyanländ och dessutom för handledning kan dessa mycket väl gå ”dubbelt” med en lärare eller förskollärare och vara till hjälp och stöd för elever som har samma modersmål. 17 Se avsnitt 3.2. Vägen in till det svenska skolväsendet I övrigt hänvisar utredningen till sina förslag som ger en mer långsiktig lösning både för den enskilde individen och för det svenska skolväsendet. Utredningens bedömning: Frågan om lärarassistenters funktion i skolan bör utredas vidare. Samtal om detta bör kunna föras i regeringens nationella samling för läraryrket. Det bör övervägas om en nationell utbildning som leder till lärarassistent bör anordnas. Utredningen har kortfattat beskrivit den skrivelse om så kallade lärarassistenter som lärarförbunden har presenterat för regeringen. Rollen lärarassistent finns inte formellt i det svenska skolväsendet. Utredningen bedömer att det är en helt ny funktion som förbunden presenterar i dess skrivelse. Utredningen är medveten om att flera kommuner har anställt personal i skolan att verka som lärarassistent, men det är inte klart vad de ska ha för arbetsuppgifter och vilken utbildningsbakgrund dessa bör ha. Enligt utredningens bedömning bör behovet av lärarassistenter samt konsekvenser för lärarrollen och övriga yrkeskategorier utredas vidare. Det förs samtal i regeringens nationella samling för läraryrket18 och enligt utredningen är det ett lämpligt forum att föra fortsatta samtal. Därutöver bör det övervägas om en nationell utbildning som leder till lärarassistent bör anordnas. 18 Regeringen har initierat en nationell samling för läraryrket där parterna på skolans område bjudits in för att diskutera hur lärarprofessionens attraktionskraft ska kunna stärkas. Inom ramen för den nationella samlingen ryms flera av de satsningar som regeringen gör för läraryrket, bland annat höjda lärarlöner och förbättrade möjligheter till kompetensutveckling. genomfördes flera samtal mellan företrädare för regeringen och parterna på skolans område. Vägen in till det svenska skolväsendet 6.6Utredningens förslag i förhållande till begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd Utredningen har i avsnitt 3.2.3 kortfattat redogjort för det utkast till lagrådsremiss som avser lagförslaget om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . De utlänningar som framförallt kommer att beröras är asylsökande som har ansökt om upphållstillstånd efter . Dessa kommer i vissa fall beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd på ett eller . Enligt förslaget kan ett permanent uppehållstillstånd beviljas efter det tidsbegränsade uppehållstillståndet om personen har ett arbete som denne kan försörja sig på och som uppfyller de krav som ställs i branschen. Enligt utredningens uppfattning kan en konsekvens bli att intresset att utbilda sig minskar och att den nyanlände föredrar ett arbete framför t.ex. högskoleutbildning. Utredningen anser dock att de förslag som utredningen lämnar kan bidra till att den asylsökande och den nyanlände blir snabbare anställningsbar. Utbildningsinsatserna som utredningen föreslår pågår . Vissa bör vara anställningsbara direkt efter utbildningsinsatsen medan andra får bättre förutsättningar att komplettera sin utländska utbildning till en svensk examen. 7Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet Kapitlet redogör bland annat för att det behövs insatser för att få pensionerade lärare och förskollärare, lärarstudenter och utbildade lärare och förskollärare som inte arbetar i yrket att arbeta inom skolväsendet. 7.1Pensionerade lärare som stöd i skolan eller förskolan Eftersom efterfrågan av lärare och förskollärare överstiger och kommer att överstiga tillgången så måste situationen lösas till dess att fler lärare och förskollärare är utbildade. Behovet av resurser i skolan kan mötas av t.ex. pensionerade lärare som kan vara stöd för nyanlända elever. När det gäller vad en pensionerad lärare kan bidra till i skolan handlar det till stor del om det är en legitimerad lärare eller icke legitimerad lärare. Skollagen styr vilka huvudmannen får använda i undervisningen.1 Eftersom det finns ekonomiska fördelar med att anställa en pensionerad lärare kan de antingen gå dubbelt för att stärka upp för lärare eller undervisa.