sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — När nätet fick sitt genomslag omkring var medielandskapet redan förändrat och synsätten andra. Nätet i sig var således ingen mediepolitisk fråga utom när det gällde effekten på de traditionella medierna; till en början handlade nätpolitiken om att stimulera medborgarnas ”digitala kompetens” (SOU 2015:28) eller, med ett bredare perspektiv, att öka deras medie- och informationskunnighet. På grundval av de fyra decenniernas utveckling kan vi göra två viktiga iakttagelser. Den första är att de ekonomiska aktörerna successivt har flyttat fram sina positioner i svenska medielandskapet, medan stat och politik trätt tillbaka. I termer av den inledande modellen av kraftfälten i det svenska mediesystemet har det successivt skett en maktförskjutning från politiska till ekonomiska aktörer. Förändringen har ofta beskrivits som om en avreglering men det är bara delvis riktigt. Det som hänt, i varje fall -talet, är att medierna expanderat ”vid sidan av” politiken och utvecklats genom nya tekniker som inte omfattats av något specifikt regelsystem. Det har i sin tur skapat en mediemarknad där de stora mediekoncernerna har blivit ännu större som det finns allt fler kanaler vid sidan av dem (Croteau och Hoynes, 2006). De långsiktiga förändringarna av medielandskapet är i linje med vad som lyfts fram i internationell forskning. Den liberala marknadsmodellen (The Liberal Model), i praktiken , har fått en allt större spridning (och , 2004:251 ff). är marknadens ökade betydelse i förhållande till staten inget unikt för medieområdet. Bakgrunden ska sökas nyliberala strömningar som fått konsekvenser även för andra samhällsområden, exempelvis synen på välfärdsstaten (, 2009). Den andra iakttagelsen är att förändringarna i medielandska- pet i stor utsträckning har skett i samspel mellan allmänheten som mediekonsumenter och de olika kommersiella aktörerna, men där mediesfärens expansion vanligen haft stöd i opinionen. Opinionsvinden har blåst i en frihetlig riktning där de äldre Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 strukturerna uppfattades som konservativa och begränsande, medan marknadens aktörer stod för spännande lösningar med nya kanaler och nya plattformar. Den nya medievärlden lockade och de yngre kom i stor utsträckning av vända sig bort från de traditionella medierna. Utvecklingen har beskrivits som uttryck för en övergång från ett produktions- till ett konsumtionssamhälle som enligt den polsk-brit- tiske sociologen karaktäriseras av ”oåterkalleliga, om än inte fullständiga avreglerings- och privatiseringsprocesser” för att skapa en varumarknad (, 2008:15, kursiv i originalet). En konsekvens av samhällsförändringen är att människor inte har längre en given plats utan måste skapa sig sin egen roll (, 2002:171 ff; Giddens, 1991). Det senare har gett medierna en central funktion, eftersom medieanvändningen, särskilt de nya teknikerna, svarade mot detta behov och gav ökade möjligheter till individualiserad användning. Mot bakgrund av de avslutande iakttagelserna är den avslutande fråga vad medieförändringarna betyder för framtidens mediepolitik. Är det över huvud taget möjligt att bedriva en nationell mediepolitik i en globaliserad medievärld där medieanvändningen individualiseras? Frågan har givetvis inget enkelt svar men kan ändå leda till några reflexioner. En första reflexion gäller teknikutvecklingen. Det utmärkande draget för de gångna decenniernas mediepolitik är att det i stor sträck- ning handlat om att förhålla sig till teknikförändringar. Tekniken har varit den viktiga hävstången för de ekonomiska aktörerna, men den viktigaste konsekvensen är att den upphävde de nationella gränserna. Det har sin tur bidragit till en obalans, där nationell mediepolitik måste förhålla sig till en global marknad. Trots detta har nationell public service inom radio och tv haft en relativ framgång. Det medie- politiska vaktslåendet om en bred public service har fungerat trots kritik från ekonomiska aktörer (et al., 2014). Det som särskilt bidragit till verksamhetens starka ställning är att regleringen inte bara finns på nationell nivå utan även övernationellt på EU-nivå. Exemplet pekar således på vikten av att nationell mediepolitik i globaliserad värld måste förankras i internationella överenskommelser. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 När det gäller dagspressen, ett medium som mer än andra står för traditionella svenska mediemodellen med sitt fokus på politisk opinionsbildning, byggde politiken på statligt stöd. Stödet syftade till att bevara den politiska mångfalden på tidningsmarknaden, men det var alltför begränsat för att kunna balansera andratidningarnas bris- tande annonsintäkter. Så länge tidningsbranschen kännetecknades av god ekonomi räckte stödet för att motverka nedläggningar, men när ekonomin dök och kraven på investeringar i ny teknik ökade blev stödet, trots vissa punktinsatser, otillräckligt och i stort sett alla så kallade andratidningar fusionerade med förstatidningar eller lades ner. Det var uppenbart att presspolitiken inte var anpassad till för- ändringarna i medielandskapet. En andra reflexion gäller vad dessa iakttagelser från fyra decenniers mediepolitik kan betyda för framtidens mediepolitik. Den stora roll som globaliserad teknik har spelat, och spelar, i medielandskapets pågående förändring medför en uppenbar risk att dagens medie politik kommer att präglas av en teknologisk determinism, alltså tanken att även lösningen ligger i tekniken. Det är därför viktigt att påminna sig att teknikskiftet har varit en del av, och uttryck för, en större politisk, ekonomisk och social förändring. För framtiden handlar det sannolikt mindre om att ha fokus på tekniska plattformar och mer på att skapa goda villkor för journalistiken, både nyheter och samhällsrelevant innehåll, i en förändrad samhällssituation. Det är också genom ett fokus på mediernas innehåll som det finns möjligheter att bedriva en nationell mediepolitik i en global värld. visar erfarenheten att en sådan ansats rymmer betydande yttrande- och tryckfrihetsrättsliga principproblem, något inte sällan begränsat handlingsutrymmet för mediepolitiken. En avslutande reflexion är att mediepolitikens förankring i den allmänna opinionen troligen är en mycket viktig faktor för fram- tiden. När det gäller public service har politiken varit synlig och, i ett längre perspektiv, haft starkt stöd bland allmänheten, medan presspolitiken däremot varit obekant för de flesta och varit en ”internpolitisk” fråga (, 2014). Mediepolitik som saknar en demokratisk förankring har sannolikt svårt att få effekter på det svenska medielandskapet. Sedan är ändå den avgörande frågan om detta är tillräckligt när medietekniken har upphävt de nationella gränserna och mediemarknaden blivit global. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 (2011) Svenskt tv-utbud . : Myndigheten för radio och tv. Axberger HG (2015) En misslyckad utredning – SOU 2013:66. Om politiken och tredje statsmakten. : Juridisk reportagebyrå. (2002) Det individualiserade samhället. (2008) Konsumtionsliv. (1995) Prenumerationsprisets roll. I: och (red.) : masskommunikation, . 97–103. Boréus K (1994) Högervåg: nyliberalismen och kampen om språket i svensk debatt 1969–1989. : Tiden, 1994. , , , , och I (1993) I allmänhetens tjänst. med publik- och programforskningsavdelningen vid radio. I: och (1993) MedieSverige 1993. Statistik och analys. 93–131. Croteau D och Hoynes W (2006) The Business of Media. Corporate Media and the Public Interest. Thousand Oaks- London-New Dehli: Pine Forge Press. Dagspressens ekonomi 2014 (2015). : Myndigheten för radio och tv. DeFleur M och Ball-Rokeach (1988) Theories of . New : Longman. Djerf (1986) Kabel-tv i massmediesystemet. I: och (red.) Vad gör kabel-tv i ? 51–62. Ds U 1975:78 Kabelvision . Ds U 1992:22 Regler och villkor för privatradio. : Allmänna förlaget. (1998) Radio- och tv-folket. : Stiftelsen i . Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 (2009) The Incomplete Revolution: adapting to women’s new roles. (2001) The Triumph of Technology . : The Example of . (2005) Dansen kring guldkalven? : en historia om uppbyggandet av TV4 1984–1991. : , 2005. Findahl O (2010) Vart går Internet? Om de sociala nätverkens inbyggda konflikter. I: och U (red.) Statistik och analys. : Nordicom- , . 29–35. Giddens A (1991) Modernity and Self-Identity: and Society in the . (2012) Dagspressens ekonomi 1976–2010. En rapport om presstödsnämndens externa räkenskapsanalyser. och P (1994) Svensk reklammarknad. (1998) Kampen om monopolet. och (1996) Massmedier. En bok om press, radio och tv. och (2004) . Three Models of Media and politics. och PG (1986) i . (1984) Video i : vadan och varthän? : Publik- och programforskningsavdelningen, radio, [1984]. (1999) TV i den digitala tidsåldern. I: , Bucht C och Facht U (red.) MedieSverige 1999/2000. 29–47. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 Keu H, Devanathan N, Deshpande S, och (2004) The Citizen-Consumer: Media Effects at the Intersection of Consumer and Civic Culture. , 21:369–91. (1971) Partipressen . (1983) Ett annat . : Timbro, 1983. och (2014) (red.) The Value of . : Nordicom, . Mediebarometern 2014 (2015) : Nordicom, . (2013) Välfärdspolitik och välfärdsopinion 1986–2012: Vinster i välfärden? I: , och (red.) : vid , 71–95. (2014) En iskall presstödsopinion. I: och (red.) Mittfåra och marginal. : vid , 353–365. och (1986) Vad gör kabel-tv i ? , och W (1956) Four Theories of the Press. , Ill: . SOU 1965:22 Dagspressens ekonomiska villkor. Betänkande av pressutredningen. SOU 1973:8 Radio i utveckling. SOU 1975:79 Statlig presspolitik. Slutbetänkande års pressutredning. SOU 1977:19 Radio och tv 1978–1985. Förslag från radioutredningen. SOU 1979:69 Nya vyer. Datorer och nya massmedier. SOU 1980:28 Mediekoncentration. Lagförslag och motiv. Betänkande av massmediekoncentrationsutredningen. SOU 1981:13 Närradio: betänkande av . : /Allmänna förlaget. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 SOU 1981:45 Nya medier: text-TV, teledata: betänkande av . : / Allmänna förlaget. SOU 1981:55 Video: slutbetänkande : /Allmänna förlaget. SOU 1982:8 Videoreklamfrågan: betänkande av Utredningen om reklam i videogram. : /Allmänna förlaget. SOU 1984:53 Föreningarnas radio: betänkande om närradions framtid av . : Liber/Allmänna förlaget. SOU 1984:65 Via satellit och kabel. : Liber/Allmänna förlaget. SOU 1989:7 Vidgad etableringsfrihet för nya medier av . : Allmänna förlaget. SOU 1989:73 TV-politiken: betänkande av . : Allmänna förlaget. SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV. Fem promemorior och diskussionsinlägg. Rapport från –94. SOU 1995:37 Vårt dagliga blad – stödet till svensk dagspress. Betänkande av –94. SOU 1996:25 Från massmedia till multimedia: att digitalisera svensk television: slutbetänkande av Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten. SOU 1996:176 Den lokala radion. Betänkande av lokal- och närradiokommittén. SOU 1999:30 Yttrandefriheten och konkurrensen. Förslag till mediekoncentrationslag m.m. SOU 2001:90 Digital TV: modernisering av marknätet: slutbetänkande av . SOU 2003:47 Koncessionsavgift på televisionens område. SOU 2005:62 Anpassning av radio- och TV-lagen till den digitala tekniken. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 SOU 2013:66 Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Slutbetänkande av presstödskommittén. SOU 2015:28 Gör : digital kompetens. (2002) Medieägandet. I: och U (red.) MedieSverige 2001–2002. Statistik och analys. : , , 23–28. (2013) Den svenska mediemarknaden . Wadbring I (2003) En tidning i tiden? Metro och den svenska dagstidningsmarknaden. : masskommunikation, . Wadbring I, och (2002) Efter Arbetet. Synen på nedläggningen och dess konsekvenser. : masskommunikation, . (2009) Ifrågasatt ledarskap. I: och (red.) Ledarskap i framgångsrika tidningsföretag. : masskommunikation, . 241–357. (2013a) Medieförtroende. I: , och (red.) : vid , 475–490. (2013b) What Happens with the Swedish Political Press. Political Perspectives on the Erosion of the Swedish Newspaper Readership. I: , och L (red.) Research on Political Representation, Voting Behavior and Quality of Government, : , , 95–127. (2013c) . The introduction of Radio and television in . I: och (red.) Communicative ethos, genres and institutional change. 31–54. (2014) Fyra decennier i Mediesverige. I: och U (red.) Statistik och analys. : Nordicom, , 9–28. Medier mellan politik och marknad – 1970–2015 och I (2014) Massmedier. Nya villkor för press, radio och tv i det nya medielandskapet. (1998) . A History: From the Telegraph to the Internet. London-New : Routledge. Wormbs N (2003) Vem älskade Tele-X? : konflikter om satelliter i –1989. Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling De lokala nyheterna är de plankton som makrillarna lever av, de större medierna högre upp i systemet. Metaforen gjordes av chefredaktören på på Mediedagarna 2014. Han var oroad över stängningarna av lokala redaktioner och uppsägningar av journalister, och pekade på att detta inte bara är en lokal fråga. Det påverkar hela nyhetssystemet som hänger ihop som ett slags ekologiskt system. Ekologi handlar om samspelet mellan levande organismer och den miljö de lever i (och , 2003). Genom begrepp som ekosystem, näringskedjor, mångfald och ekologiska nischer kan diskussionen om vår livsmiljö ta ett helhetsgrepp på förändringar som påverkar den. De ekologiska begreppen har också använts i ana- lyser av förändringar i mediesystem – medieekologi och nyheternas ekosystem är begrepp som används i analyser av till exempel hur lokala mediesystem i fungerar för att tillfredsställa medborgarnas krav i ett demokratiskt samhälle (, 2013; et al., 2015; PEW, 2015). Genom de ekologiska metaforerna kan analyserna ge ett helhetsgrepp på hur mediesystemet förändras – ekologin kan ge oss nya perspektiv när vi ibland inte ser skogen för alla träd. Det här kapitlet ger en bakgrund till hur ett ekologiskt synsätt används i medieforskning, och diskuterar hur det kan användas i analyser av nyhetsjournalistikens utveckling i . Medieekologi gör systemet synligt Begreppet”medieekologi”(mediaecology)föddes1968,ochanvändes först av medieforskaren vid (Scolari, 2012). Det var som ett ekologiskt tänkande växte fram inom biologin, och det låg inte långt borta att överföra begreppet till medier och främst till television som skapade en ny livsmiljö för människor. Postman utgick från och hans tankar om medier som en miljö som omger oss (Postman, 1998). Medieekologin i Postmans tappning undersöker vilka roller medierna får oss att spela, hur medier påverkar vad vi ser, vad vi tänker och vad vi känner. Allt hänger ihop i ett komplext system, och Postman ger exempel från Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling mediehistorien: Ett nytt medium lägger inte bara till något, det ändrar allt. När tryckpressen kom i allmänt bruk i hade man inte längre det gamla plus tryckpressen – man hade ett helt annat . När televisionen kom så blev resultatet inte ett plus television, det nya mediet förändrade varje hem, varje skola, varje politisk kampanj (Postman, 1998). Genom att använda de ekologiska metaforerna blev det möjligt att diskutera hur nya medier påverkar hela mediesystemet. De ekologiska metaforerna ger också begrepp och modeller som i överförd betydelse kan beskriva hur mediesystemet hänger ihop – ekosystem (stora eller mindre lokala system), näringskedjor (varifrån kommer nyheterna och hur förs de vidare), värdet av mångfald och hur det kan skapas nischer där enskilda arter/medier kan överleva och utvecklas. Det har växt fram två sätt att använda de ekologiska metaforerna i medieforskning, två olika perspektiv (Scolari, 2012; , 2013): •Medier som miljö – detta perspektiv anknyter till och och betonar relationen mellan människor och medier, hur olika medieformer påverkar människors tänkande. Postmans kritiska syn på hur televisionen förändrar samhällsklimatet och förutsättningarna för demokratin i boken ”Underhållning till döds” är ett exempel på denna analys (Postman, 1987). •Mediesystemet som ett ekologiskt system i sig självt, relationerna mellan olika medieformer och hur mediesystemet kan bidra till samhället informationsbehov. En ”inter-media dimension” av medieekologin som ligger nära studier av teknikutveckling och medier som ett socialt system (Scolari, 2012). och bär på en tydlig teknikdeterminism. De beto- nar att nya medietekniker bär med sig en inneboende logik som styr hur människor använder dem, och därmed även människors tänkande. berömda tes att ”mediet är budskapet” (the medium is the message) är ett uttryck för denna determinism som få medieforskare skriver under på. Det är det andra av dessa två perspektiv som fått mest uppmärk- samhet av medieforskare , troligen i spåren av de snabba förändringarna i mediesystemen med nya digitala plattformar och sociala medier. Bland forskare i används begreppet ”mediala Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling ekosystem” (media ecosystem) och det handlar t.ex. om hur enskilda nyheter utvecklas och förs vidare inom mediesystemet eller om hur lokala mediala ekosystem fungerar. Detta perspektiv går bortom studier av enskilda redaktioner eller enskilda medier, och studerar hur systemet fungerar i relation till samhällets behov genom analyser av mediernas infrastruktur, innehållsanalyser och studier av medie användning (, 2013). En studie av journalistikens ekosystem i tre samhällen i i beskriver medieekologin som olika lager som omsluter varandra (figur 1). I mitten finns nyheternas ekosystem, den dagliga journalistiska bevakningen av samhällsfrågor. Detta finns inom ett större journalistiskt ekosystem som också innefattar andra former av journalistik (t.ex. feature och livsstil). Runt journalistiken finns också ett ekosystem som är mediesystemet som också har andra former av innehåll som t.ex. fiktion och underhållning. Detta ligger i sin tur inne i ett kommunikationssystem för hela samhället som innefattar alla typer av medierad kommunikation, såväl personlig som reklam och marknadsföring. På varje nivå inom det mediala ekosystemet finns strukturella villkor (t.ex. teknik och ekonomi) som ger förutsätt- ningarna. Ingen del av ekosystemen är isolerad från de andra, även om man också kan analysera avgränsade delar av ekosystemen som t ex nyhetsproduktionen inom ett lokalsamhälle (et al., 2015). Tabell 1 En grupp amerikanska forskare beskriver medieekologin i ett lokalsamhälle som olika lager där nyhetsproduktionen finns i centrum Källa: et. al., 2015 Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling Näringskedjorna i ett lokalt ekosystem har analyserats i en fall studie från (, 2009). Med en nätverksanalys undersöks hur journalister vid etablerade medier arbetar och relaterar till nya typer av nyhetskällor som bloggar och andra nätbaserade nyhets källor . I en studie av en stor kriminalnyhet analyseras hur lokala ny heter sprids i både digitala nätverk och traditionella medier och hur den journalistiska auktoriteten utmanas. Forskaren konstaterar att lokaljournalistiken i storstaden bryter samman, både som en affärsmodell och som en journalistisk praktik. Trots detta förmår inte journalister bygga nya typer av nätverk med medborgare utanför medierna för att förnya den lokala journalistiken (, 2009:262). En förändrad medieekologi? Begreppet ”mediala ekosystem” (media ecosystem) har fått en ökad användning i medieforskningen. fanns ett 50-tal veten- skapliga artiklar som använde begreppet (, 2013). Mycket av denna forskning handlar om hur digitala nätverk som sociala medier och användarproducerat material förändrar villkoren för traditionella medier. beskriver med utgångspunkt från hur internet skapade en ”ekologi av interaktivitet” med olika virtuella världar (2009). Denna har sedan med sociala medier utvecklats till en deltagande kultur – en ”ekologi av deltagande”. Men en kritisk fråga är i vilken mån detta deltagande växer fram underifrån, och i vilken mån det produceras av starka medieaktörer i kommersiella syften (, 2009). , välkänd forskare i medieekonomi och professor vid i , talar om nyheternas ekosystem i en mer begränsad förståelse – om hur de ekonomiska och institu förutsättningarna för kvalitetsjournalistik förändras (2014). Nyhetsproduktionens ekologi förändras när en allt större del av innehållet produceras utanför de stora medieföretagen, kanalerna blir allt fler och den journalistiska praktiken måste finnas nya former, enligt Picard. Samma spår är en omdiskuterad rapport från , ”Post-Industrial Journalism – Adapting to the Present”, inne på i sin analys av de journalistiska ekosystemen: Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling Att tala om ”nyheternas ekosystem” är att erkänna att ingen nyhetsor- ganisation varken nu eller tidigare själv har varit en absolut herre över sitt eget öde. Relationer till andra delar av ekosystemet ger villkoren för varje (nyhets-) organisation, förändringar i ekosystemet förändrar dessa villkor (et al., 2013:81) (översättning GN). Forskarna bakom Colombiarapporten drar samma slutsats som gjorde när det gällde tryckpressen : Internets ankomst innebar inte bara en ny aktör i nyheternas ekosystem – det innebar att ekosystemet förändrades i sin helhet. Annonsörerna kunde nå sina kunder direkt, amatörer kunde bli reportrar och det uppstod ett överflöd av information i de digitala nätverken som gjorde att de traditionella medierna förlorade sin centrala roll. Kort sagt: journalistikens och nyheternas ekosystem har förändrats i grunden, och journalistiken måste anpassas till detta om den ska överleva i det nya ekosystemet (et al 2013:83). Rundgång i mediernas eko-kammare har det gjorts ett antal studier av lokala mediesystem i utifrån ett medieekologiskt perspektiv. Bakgrunden är krisen för dagstidningarna som fått tidningarna att skära ner sin bevakning kraftigt eller i en del fall också lägga ner. Forskare beskriver lokala ”nyhetsöknar” (news deserts) – områden som helt saknar journalis- tisk bevakning och där medborgarna inte har de medier de behöver i ett demokratiskt samhälle (et al., 2015). En avgörande fråga i denna utveckling är om nya medieformer som t.ex. lokala webb- platser eller sociala medier kan fylla tomrummet efter den minskade bevakningen från traditionella medier. Den första av dessa studier gjordes 2009 av det oberoende Project for Excellence in Journalism, och foku- serade på storstaden (PEW, 2010). Man undersökte det totala nyhetsflödet i staden , och fann att de traditio- nella medierna fortfarande stod för nästan alla lokala nyheter som producerades. Trots att den dominerande dagstidningen skurit ner, och nästan halverat sin nyhetsproduktion så stod dagstidningarna för av alla nyheter. Mest nyheter kom dock från lokal-tv som stod för , medan Medieekologi – ett helhetsperspektiv på medieutveckling lokalradio stod för . Nya nätbaserade medier stod bara för ett fåtal procent av alla lokala nyheter i . Rapporten undersökte bevakningen av sex större nyhetshändelser , och när det gäller vilka medier som tillför ny infor- mation så var tidningarna helt dominerande. Nästan hälften av all ny information i dessa sex händelser kom från tidningarna och en fjärdedel från lokal-tv. Mycket av rapporteringen om de sex händel- serna var bara ”ompaketering” av information som redan var känd och opublicerad. Sociala medier och bloggar hade en mycket begränsad del av nyhetsflödet i . I huvudsak fungerade de som ett slags varningssystem som snabbt kunder rapportera händelser och som ett sätt för de gamla traditionella medierna att distribuera sitt innehåll. Bara två nyheter kom från sociala medier – en nyhet från polisens twitterflöde och en från en lokal bloggare om att stadens bussar skulle utrustas med avlyssningsutrustning för att avskräcka från brott.