sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Arkivmaterial som endast varit till- gängliggjort i form av att användarna har haft möjlighet att söka i det kan inte tillgodoräknas som under aktuell mätperiod publicerad redaktionell volym. Enligt uppgift finns det inget enkelt sätt att få ut dessa data, men om ett krav på redovisning av den redaktionella andelen ställs på all- männa nyhetsmedier för att vara stödberättigad bör det vara möjligt att få fram underlag.35 I likhet med övriga trösklar för inträde i mediestödet ankommer det på det ansökande mediet att påvisa att villkoret är uppfyllt. 35 Bygger på uppgifter lämnade av TS Mediefakta . Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier exklusivt, egenproducerat material Mediestödet ska stimulera mångfald. Återpubliceringar av andras material eller s.k. rewrites innebär likriktning och är därför inget som mediestödet ska finansiera. Kravet i det nuvarande presstödssyste- met är att av det totala redaktionella innehållet ska vara eget.36 I utvecklingsstödet för tryckta allmänna nyhetstidningar anges i stället att av hela tidningsutrymmet ska bestå av originalmaterial inom vissa områden (nyhetsförmedling, samhällsbevakning eller allmänpolitisk opinionsbildning).37 De båda procentsatserna är alltså andelar av olika storheter, det redaktionella utrymmet respektive hela utrymmet, men de ska i huvudsak kräva samma mängd eget material. Vid en närmare granskning av hur andelen eget material mäts, visar det sig att även visst inköpt byråmaterial kan ingå. Detta resul- terar i att statliga medel går till att stötta produktionen hos en rad medier, trots att det kan handla om ett identiskt innehåll. I det nya mediestödet krävs att enbart originalmaterial, betydande omarbet- ningar av andras material och material som exklusivt köpts in från t.ex. frilansare räknas in som exklusivt, egenproducerat material. När det gäller material som framställts via någon grad av automation bör enligt endast sådant material som skapats unikt för det specifika mediet räknas in i definitionen. Med oförändrade procentsatser och en snävare definition av eget material kommer kraven att öka något i det nya mediestödssystemet. anser dock att en sådan prioritering är välmotive- rad givet syftet med stödet och den likriktning som präglar mycket av medieinnehållet . Kravet är därför att av hela innehållet i ett allmänt nyhetsmedium ska bestå av exklusivt, egenproducerat material. gör bedömningen att de flesta av dagens mediestödsmottagare har möjlighet att nå upp till detta ökade krav. På kan en sådan prioritering heller inte vara negativ för de allmänna nyhetsmedierna. 36 6 § presstödsförordningen. 37 3 § förordning om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Inom ramen för presstödssystemet mäts det unika innehållet i en publikation med en delvis metod. Tidningar och deras digi- tala och sociala spridningsformer kontrolleras och bedöms okulärt.38 Denna metod måste anses behäftad med en relativt stor osäkerhet. Det är önskvärt att det framöver går att utföra tillräckligt säkra mät- ningar med hjälp av digital teknik, något som förutsätter att de före- tag som ansöker om stöd ställer relevant data till förfogande. Hög kvalitet och inre mångfald Ett antagande som har legat till grund för presstödet är att kvalitet kan kopplas till ett pris: det är bara det innehåll användarna är villiga att betala för som kan antas utgöra kvalitativt innehåll. Detta anta- gande har sina rötter i då dagspressen antogs stå för kvalitet och då ena delen av den tudelade intäktsmodellen bestod av användar intäkter från prenumerationer. I det nya medielandskapet existerar en mängd medier som tillgängliggör sitt kvalitativa nyhetsinnehåll gratis, såväl på papper som i digitala kanaler. Det går sålunda inte längre att dra några slutsatser om kvalitet utifrån om mediet är betalt eller inte. I förslaget till mediestödsförordning anges på den här punkten att en förutsättning för mediestöd är att det allmänna nyhetsmediet har ett redaktionellt innehåll som präglas av hög kvalitet och inre mång- fald. När i delbetänkandet pekade på kvalitet och mångfald som tänkbara villkor för ett nytt mediestöd riktades en del kritik mot att staten på detta sätt skulle ikläda sig rollen som smak- domare och att en viktig gräns för det redaktionella oberoendet skulle överträdas om sådana villkor infördes.39 Att de mediepolitiska verktygen ska främja journalistik som präglas av bl.a. kvalitet och mångfald framgår av direktiven till . I den meningen har det alltså inte varit en fråga att utreda, utan en förut- sättning för utredningen att utgå från. Det finns dock goda skäl för att ett nytt mediestöd behöver ta dessa faktorer i beaktande på ett annat sätt än när presstödet en gång skapades . I dagens fragmentiserade medieland- 38 Dessa frågor diskuterades vid om behovet av jämför- bar statistik i den digitala miljön (se kapitel 2). 39 Exempelvis Funcke, (2015). Risk för statsstyrt medielandskap, , publicerad . Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier skap, där i princip vem som helst och vad som helst kan omfattas av begreppet medium, krävs någon form av avgränsning för att inte stödet ska riskera att gå till andra verksamheter än de som tillgodoser allmänhetens behov av oberoende nyhetsförmedling. Såväl kvalitet som inre mångfald kan var för sig sägas omfatta tröskelvärdet ”demokratisk värdegrund”. Ett innehåll som t.ex. ensi- digt misskrediterar en viss grupp kan sägas bryta mot de medieetiska reglerna, t.ex. om att höra båda sidor. Detta innehåll når heller inte upp till tröskelkravet inre mångfald, i betydelsen allsidiga perspektiv och representationer i ett och samma medium. Kvalitet och mångfald är dock betydligt bredare begrepp och förslag är därför att den demokratiska värdegrunden ska vara ett särskilt trös- kelvillkor. Kravet på att innehållet i ett allmänt nyhetsmedium ska vara av hög kvalitet är ett tröskelkrav och ska alltså inte ligga till grund för en bedömning av stödbeloppets storlek. Det är inte fråga om en rangordning av medier med mer eller mindre hög kvalitet, utan om ett grundkrav för att statens stöd ska riktas mot en viss typ av medier, sådana som regelmässigt präglas av hög kvalitet i sin nyhetsrapporte- ring. Dit torde landets fysiska och digitala dagstidningar, vissa tv- program samt vissa digitala initiativ höra. Ett alternativ där kvalitet inte betonas som grund för mediestöd skulle skapa onödig osäkerhet om grunderna för stödet. Staten varken kan eller bör heller ha en uppfattning om vad som är kvalitativ journalistik. Kompetensen på området finns hos erfarna publicister och journalister och det är därför mediestödsnämnden ska ha det föreslagna majoritetsförhållandet. Det ska för allmänna nyhetsmedier gå att ta emot mediestöd utan att någon misstanke om statlig styrning av innehållet ska uppstå. En annan viktig skillnad mellan det nuvarande presstödet och det nya mediestödet är det avsteg som görs från principen med yttre mångfald. har en utgångspunkt varit att många röster säker- ställs av många olika medieaktörer. Medborgarna väljer emellertid att nyttja de digitala möjligheterna och fördelar sin uppmärk- samhet över en mängd olika plattformar, svenska såväl som utländ- ska. Det är i denna allt mer fragmentiserade värld inte önskvärt att statliga medel inriktas för att spä på denna utveckling. Det som behöver stärkas är i stället samlande, demokratiska, ansvarstagande och allsidiga arenor där så många som möjligt möter och medverkar Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier till en mångfald av perspektiv och representationer. Dessutom har marknaden rört sig i en riktning som gör det relevant att ifrågasätta den faktiska yttre mångfalden, tidigare hade många orter två eller fler konkurrerande medier, står i nära nog samtliga fall samma ägare bakom de olika titlarna. Det nya mediestödet ska därför i stället betona en inre mångfald, där olika perspektiv och representationer måste rymmas i ett och samma nyhetsmedium. Ett allsidigt nyhetsmedium har, enligt mening, redan tillgodosett kravet på inre mång- fald på nyhetsplats genom gängse yrkesetiska arbetsmetoder, t.ex. genom att höra båda sidor.40 I de fall där ett allmänt nyhetsmedium har en uttalad politisk profil på sin ledarplats eller motsvarande, krävs för stödberättigande att mediet inkluderar ett innehåll med olika utgångspunkter. Det faktum att mediestödet betonar den inre mångfalden torde även vara positivt för jämställdheten mellan kvin- nor och män. Ett medium som enbart lyfter fram män i bevakningen kan, mot bakgrund av detta nya tröskelkrav, inte komma i fråga för statligt stöd. Det är ett tröskelkrav för mediestöd att det allmänna nyhetsmediet är allmänt tillgängligt. Mediestöd får alltså inte lämnas till nyhetsme- dier som är tillgängliga endast för en sluten grupp. Om ett medlem- skap i en organisation är en förutsättning för att få tillgång till ett medium, då kan det mediet inte komma i fråga för mediestöd. En betalvägg kan i sig inte anses innebära att mediet är riktat till en slu- ten grupp. I den digitala miljön finns det anledning att också granska i vilken grad det allmänna nyhetsmediet lever upp till kravet på att innehållet ska vara allmänt tillgängliggjort. Om algoritmer används för att begränsa tillgången genom att ett visst innehåll bara visas för vissa grupper, t.ex. om delar av det producerade innehållet endast är till- gängliggjort för användare som visat aktivt intresse för ett visst politiskt parti. Då kan det inte inkluderas i beräkningen av det redaktionella innehållet. Spelregler för press, radio och tv, publicitetsreglerna p. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Självständig utgivning, egen titel och ansvarig utgivare För att inte skada systemets legitimitet i medborgarnas ögon ska mediestödsberättigade aktörer ha en ansvarstagande publicistisk hållning. Med egen titel menas en tydlig, avgränsad beteckning som gör den lätt att identifiera för användarna, det kan exempelvis vara namn på en webbplats eller en tv-kanals nyhetsredaktion. försvårar konvergensen samt olika gränsöverskridande samarbeten möjligheterna att särskilja olika medier. Tecken finns även som tyder på att vissa medier är på väg bort ifrån den traditio- nella modellen med titlar för att i stället använda sig av t.ex. ämnes- specifik tematik. Om en koncern paketerar innehåll t.ex. som ett tematiskt område eller på annat sätt aggregerar innehåll från flera medier bör mediestödsnämnden utgå från användarperspektivet i sin bedömning. Om det är möjligt för användarna att urskilja specifika, exempelvis lokala, editioner ska dessa medier anses ha en egen titel. På samma vis ska ett medium som döper vissa av sina pro- dukter eller tjänster till egna namn, t.ex. konton i sociala medier, inte anses ha flera titlar. Den som sänder radio och tv eller ger ut en tryckt skrift är, enligt YGL och TF, skyldig att utse en ansvarig utgivare. Databaser, t.ex. webbplatser eller appar, som tillhandahålls av andra än massmediefö- retag, t.ex. bloggare, kan också omfattas av det skydd för journalis- tisk verksamhet som är intentionerna bakom mediegrundlagarna genom att frivilligt ansöka om utgivningsbevis. En utmaning i sammanhanget är förekomsten av ansvariga utgi- vare som inte har för avsikt att axla det ansvar som lagstiftaren hade i åtanke. Intentionerna bakom mediegrundlagarna är att skydda jour- nalistisk verksamhet mot eventuella hinder, genom att ge dem än mer långtgående friheter i utbyte mot att en utgivare ensam tar ansvaret för allt som publiceras. Utgivare inom traditionella medier har traditionellt tagit denna uppgift på stort allvar och utbildat sig för uppgiften. kan notera en rörelse mot att aktörer utan kunskap och erfarenhet av publicistisk verksamhet – och utan kännedom om det självsanerande etiska regelverk som traditionellt hört samman med ansvarsuppgiften – ansöker om att få komma in i systemet. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier Ett sätt att stävja en olycklig utveckling mot en mängd formellt ansvariga utgivare som inte har intentionen att axla det publicistiska ansvaret vore att ställa upp fler krav för att få bli ansvarig utgivare. har dock, i enlighet med direktiven, inte rätt att föreslå grundlagsändringar, men anser att denna rörelse kan komma att urholka förtroendet för systemet. Publiceras eller sänds minst I det nuvarande presstödet krävs det att en tidning kommer ut med minst ett nummer för att vara berättigad driftsstöd. För utvecklingsstödet till tryckta allmänna nyhetstidningar gäller att tidningen måste komma ut med minst 45 nummer/år.41 I det nuva- rande systemet finns det också en teknik för att avgöra när en pdf- version av en tryckt tidning förnyas. I en digital miljö är omloppshastigheten på nyheter långt snab- bare än för den tryckta tidningen. Publicering och sändning sker löpande och det är inte längre relevant att prata om utgivningsdagar. finns det anledning att trycka på att ett allmänt nyhets medium som ska få statligt mediestöd ska ha ett preciserat villkor om vilken periodicitet som ska gälla som villkor för mediestöd. En rimlig avvägning är att periodiciteten inte ska understiga en utgivning eller sändning . är veckoutgivning nor- malt inte detsamma som 52 utgåvor . Med hänsyn tagen till sommar- och julperioder handlar det i praktiken om färre. Det finns därför anledning att följa exemplet från det nya utvecklingsstödet och slå fast att ett allmänt nyhetsmedium som ska vara berättigat mediestöd ska publiceras eller sändas minst . Utifrån nyhetsperspektivet går det inte att motivera att medier med ännu lägre periodicitet ska vara berättigade till mediestöd. Men det kan även finnas skäl att i vissa fall kräva en högre periodicitet än . Det kan exempelvis vara en lokal digital nyhetstjänst som ska följa aktuella skeenden och då räcker inte en eller två uppda- teringar per dag. Förslaget till mediestödsförordning innehåller där- för en bestämmelse om att mediestödsnämnden får föreskriva om en högre periodicitet om det för en viss kategori av digitala allmänna nyhetsmedier är uppenbart att periodiciteten bör vara högre. 41 Förordningen (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier För att mäta om ett allmänt nyhetsmedium i den digitala miljön uppfyller kravet på en utgivning eller sändning behöver man ta hänsyn till mediets insatser mot externa användare genom att t.ex. granska hur ofta de uppdaterar sina första nyhetssidor och hur de publicerar sig i sociala medier. gör ändå bedömningen att det med en rimlig grad av säkerhet går att avgöra ett mediums periodicitet även i den digitala miljön. Det ankommer på det sökande allmänna nyhetsmediet att visa att kravet är uppfyllt, bl.a. genom att ge utpekad mätinstans tillgång till relevant data. Till skillnad mot kraven i det nuvarande presstödet, är det inget vill- kor för mediestöd att ett allmänt nyhetsmedium ska vara på svenska eller i huvudsak distribueras inom landet för att vara berättigat stöd. Digitala medier befinner sig i en mer flexibel och gränslös kontext än de analoga föregångarna och kan därför inte definieras av samma gränsdragningar. Tröskelkravet för mediestöd är i stället att det all- männa nyhetsmediet ska vara riktat till en svensk målgrupp. I en digital kontext är det t.ex. lätt att tänka sig en sajt som riktar sig till utlandssvenskar med sammanfattningar av viktiga skeenden i svensk demokrati, riksdagsbeslut, debatter osv. Ett sådant medium ska inte uteslutas enbart på grund av att användarna befinner sig i utlandet. På samma sätt ska ett allmänt nyhetsmedium som riktar sig till en språklig minoritet i vara stödberättigat oavsett det eller de språk som används, om innehållet behandlar aktuella händelser i det svenska samhället eller har ett svenskt perspektiv på aktuella utländska händelser. En av grundvalarna för det befintliga driftsstödet i presstödssyste- met är att den stödberättigade tidningen ska ha en viss abonnerad upplaga.42 Därigenom anses tidningen ha etablerat en form av lång- siktigt ekonomiskt kontrakt med sin läsekrets och det anses finnas 42 Utvecklingsstödet till tryckta allmänna nyhetstidningar har inte krav på abonnerad upplaga som grund för stöd. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier en bekräftad efterfrågan på produkten som har manifesterats genom en betalningsvilja. Utan en sådan ömsesidig relation mellan tidningen och dess läsekrets är det, enligt principerna bakom driftsstödet, inte rimligt att staten bidrar till tidningens finansiering.43 I den predigitala eran var det naturligt att göra denna koppling mellan stödmöjligheten och tidningens abonnerade upplaga. Det fanns som sagt principiella skäl, men det var också praktiskt att bygga stödsystemet och dess olika villkor och mått på uppgifter om den abonnerade upplagan. Både för driftsstödets trösklar och för beräk- ningen av stödbelopp är denna variabel fortfarande viktig.44 Genom kravet på abonnerad upplaga skapades också skarpa grän- ser inom medielandskapet när det gäller vilka typer av medier som kan komma ifråga för statligt stöd. – köpta av många, men inte abonnerade – och gratistidningar – använda av många, men inte köpta – är uteslutna från stödmöjligheten, utan att någon inom stödsystemet behöver ta ställning till dessa mediers bidrag till mediemångfalden eller till deras eventuella behov av stöd. Med de förändringar i medielandskapet som skett är dock den principiella kopplingen mellan betald prenumeration och kvalitativ journalistik inte lika självklar. I kretsen av gratistid- ningar finns det t.ex. numera titlar som kan jämställas med prenume- rerade endagstidningar, med anställda journalister och med viss lokal bevakning. kompletterar sina abonne- rade morgontidningar med gratisutdelade tidningar i ytterområden samt med gratissajter och appar. Vidare är många av de nya medieini- tiativ som skapats på orter utan andra nyhetsmedier digitala och gratis för användarna.45 Denna journalistiska närvaro är värdefull även om den ibland varken resulterar i nyhetsrapportering eller i en rapportering som användarna betalar för. De granskade vet att om de glider på regel- verk eller utnyttjar systemet för egen kan det upptäckas och de kan ställas till svars. 43 Resonemanget är hämtat från slutbetänkande (SOU 2013:66) s. 366–367. 44 räknas alla läsarintäkter (analoga och digitala abonnemang samt lösnummer) in som grund för att fastställa driftsstödets nivå. Däremot krävs det fortfarande att totalupplagan i huvudsak ska vara abonnerad. 45 SOU 2015:94 s. 256–258. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier I då medieföretagen måste experimentera med olika affärs- modeller – varav en vanligt förekommande i det digitala landskapet är gratismodellen – är det inte rimligt med ett stödvillkor som begränsar dessa möjligheter. Stor räckvidd, som tidigare ansetts som närmast synonymt med ett mediums tyngd och innehållsliga kvali- tet, kan i en digital kontext leda till helt andra slutsatser. Via viral spridning kan enorm räckvidd uppnås . Detta inne- bär emellertid inte att innehåll som når stora användarskaror på internet är synonymt med det seriösa och kvalitativa, ibland handlar det snarare om det motsatta. Utöver att kopplingen mellan betalning och kvalitativ journalistik har förändrats, har även möjligheten att använda upplagor eller räck- vidder som mått i stödsystemet avsevärt försvårats. Mediebranschen söker fortfarande efter en gemensam mätvaluta som kan användas för att fastslå förankringen bland användarna; unika besökare är ett begrepp som används. Tekniken för att mäta antalet unika besökare på en webbplats är dock inte helt tillförlitlig. I många spårningsverk- tygs grundutförande räknas en användare som besöker en webbplats från t.ex. två olika enheter som två unika besökare. Detta går förvisso att komma runt med mer avancerade spår- ningsmetoder som följer användare och på olika enheter. Dock går det att påstå att den statistik som många medier presenterar kring unika besökare generellt inte är tillförlitlig. Vid samråd med expertis inom mätområdet fram- kom att annonsköparna utgår ifrån att statistiken är kraftigt överdri- ven.46 Att flera användare ligger bakom samma publika IP-nummer är emellertid sällan ett hinder för identifiering. Genom olika spår- ningsmetoder såsom kakor, analys av användarbeteende och dolda s.k. fingeravtryck47 går det identifiera enskilda användare på en webbplats. Osäkerheten ligger i att det är okänt exakt hur olika med- ieaktörers mätsystem är konfigurerade. 46 rundabordsmöte med mätinstitut . 47 Canvas fingerprinting är en teknisk lösning som går ut på att olika dataströmmar som gene- reras från t.ex. datorns processor, webbläsare och grafikkort analyseras och sammanställs till en profil, unik för varje användare. Uppgift hämtad från Acar, Gunes, Eubank, , , , , , , , (2014). The Web Never Forgets: Persistent Tracking Mechanisms in the Wild. KU , ESAT/COSIC, iMinds Leuvun, . Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier bedömning är att det inte är meningsfullt att ange ett exakt mått för hur stor användarförankring ett allmänt nyhetsmedium ska behöva ha för att vara berättigat till stöd. Uppgifterna är för lätta att manipulera och därmed för osäkra. Att helt släppa användarförankringen som en tröskel för med- iestöd är dock inte heller ett alternativ. Det nya mediestödssystemet ska därför ha ett sådant tröskelkrav. Med stöd av de metoder som finns tillgängliga ska det ansökande allmänna nyhetsmediet visa på sin användarförankring för mediestödsnämnden. I takt med att mät- metoderna i mediebranschen förfinas kan villkoren också förtydligas för att bli mer relevanta och förutsägbara. Mediestödsförordningen ska på den här punkten vara förhållan- devis öppen, med ett relativt vitt mandat för mediestödsnämnden att utveckla närmare föreskrifter eller riktlinjer. Användarförankringen kan t.ex. behöva bedömas från fall till fall. Svårigheten med att sätta en hård gräns, som i presstödssystemet, illustreras av följande exem- pel: 750 läsare i en målgrupp på 3 500 skulle kunna betraktas som ”god” förankring, medan 750 i en målgrupp på 150 000 inte är ”god”. Nystartade, mindre initiativ kan också behöva ha lägre krav på användarförankring , medan etablerade medier kan krävas på relativt hög användarförankring, även det år som föregår ansökningstillfället. En fast gräns kan alltså slå helt fel i förhållande till att förutsättningarna är så olika för olika medier. När det gäller stöd till nystartade medieinitiativ återkommer till dessa i avsnitt 7.3.2. Anslutning till medieetiskt system Av mediestödsförordningen ska framgå att mediestödsnämnden får föreskriva som villkor för mediestöd att den som bedriver verksam- heten är ansluten till ett medieetiskt system. Paragrafen är påkallad av den förändrade situationen i medielandskapet. Det finns en brist på innehåll, det råder snarare ett generellt innehållsö- verflöd. Det är däremot brist på oberoende, tillförlitligt innehåll som passerat en ansvarig utgivares granskning och det är följaktligen denna typ av innehåll som mediestödet avser att stimulera. Till syvende och sist handlar det om medborgarnas förtroende för stöd- systemet och för staten. Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier prövar och tv om det som sänts uppfyller gällande innehållsregler för tv och radio, t.ex. om SR och SVT levt upp till kraven på opartiskhet men också om det t. ex. förekommit otillbörligt gynnande i tidningars webb-tv-tjänster. är inte ett system man kan ansluta sig till. (), med () som överklagandeinstans, kan pröva publiceringar som skett i tryckt periodisk skrift men även publiceringar på tidningars nätsidor. För att PO/ska kunna pröva publiceringar på internet krävs att det företag som ger ut webbtidningen finns representerat i eller aktivt har anslutit sig till det pressetiska syste- met. hade 27 digitala tidningar (webbtidningar) anslutit sig till systemet.48