sou · H4B323 · 2016-03-15 00:00:00 — Tillväxtanalys, FAR och () menade att konsekvenserna av finansieringsförslaget inte var tillräckligt utredda och förutom att förslaget kunde leda till beteen- deförändring och minskade möjligheter till inkomstutjämning riskerade förslagets finansieringseffekter att vara överskattade. () menade att finansie- ringsförslaget skulle kunna leda till snedvridningar i personal- sammansättningen då FoU-personal gynnades på bekostnad av övrig personal då vinsten från dessa dessutom beskattades högre genom ökad schablonintäkt på periodiseringsfonderna. Sammantaget ville TCO att konsekvensanalysen även skulle undersöka om det var samma företag som gynnades av sänkta arbetsgivaravgifter för FoU- personal som fick högre bolagsskattsbeskattning genom den höjda schablonintäkten för periodiseringsfonder. Både juridiska personer och enskilda näringsidkare samt delägare i handelsbolag kan sätta av en del av årets resultat till periodiserings- fonder. Reglerna skiljer sig något åt mellan juridiska personer och enskilda näringsidkare. De senare kan sätta av av resultatet efter vissa justeringar utan någon schablonintäkt, medan bolag endast kan sätta av och dessutom påförs en I båda fall måste dock avsättningen återföras . Avsättningen är räntebelagd för de juridiska personerna. Räntan påförs genom att en schablonintäkt beräknas och läggs till den vanliga inkomsten. Schablonintäkten för avsättningen beräknas som 0,72 * den statslåneränta som gällde vid utgången av november andra året före taxeringsåret * den samlade avsättningen till periodiseringsfonderna. Statslåneräntan består av den genomsnittliga marknadsräntan på statsobligationer med en återstående löptid och ska avspegla den riskfria långa marknadsräntan. Statslåneräntan används i flera sammanhang i skattesystemet som en referensränta. I förarbetena till införandet av schablonintäkten för periodiseringsfonden anges att räntan ska ligga på ungefär samma nivå som kostnaden för reguljär låne- finansiering.4 Den justering som gjorts till av stats- låneräntan för beräkning av schablonintäkten motiverades bland annat med att räntan inte är avdragsgill och att schablonintäkten utgör underlag för nya avsättningar till periodiseringsfond. Förslag om höjd schablonintäkt för avsättning till periodiseringsfond för juridiska personer Höjningen av schablonintäkten för avsättningar till periodiserings- fond kan motiveras trots viss kritik då SOU 2012:66 remitterades. Vad gäller finansiering av förslaget om kvalificerade personal- optioner är höjningen av schablonintäkten mindre än den som föreslog. Behovet av finansiering är inte lika stort. De beteendeförändringar som remissinstanserna varnade för är sannolikt inte lika stora. Till detta ska läggas att den senaste bolagsskattesänkningen ledde till att bolags- skattesatsen sänktes till . Räntans skattemässiga värde om den hade varit avdragsgill har minskat i och med bolagsskatte- sänkningen och därmed finns det skäl att justera schablonintäkten. En höjning av schablonintäkten för periodiseringsfonderna påverkar endast juridiska personer. Därför kan finansierings- förslaget även motiveras med att det är delar av gruppen juridiska personer som omfattas av reglerna för kvalificerade personal- 4 Se prop. 2004/05:38 s. 10. Omfördelningen sker alltså inom en relativt begränsad del av ekonomin. Omfördelningen förväntas dessutom främst ske från mogna, äldre bolag med positiva resultat till de mindre, relativt unga bolagen med begränsade kassaflöden och resultat. Det ligger i linje med syftet med förslaget. Därför föreslås att schablonintäkten för juridiska personers periodiseringsfonder ska beräknas genom att av stats- låneräntan (i stället för ) multipliceras med summan av periodiseringsfonderna. Juridiska personers periodiseringsfonder bedöms uppgå till 2018. Den bedömningen bygger på de ingående avsättningarna till periodiseringsfonderna 2013 vilka skrivs års nivå med hjälp av den prognosticerade utvecklingen av nominell BNP. Prognosen för statslåneräntan 2018 anges till . Det ger en uppjustering av ränte- beläggningen med (= 0,08 * 0,0309). Vilket i sin tur ger en uppskattad offentligfinansiell effekt på (= 0,22 * 0,0024 * ). Det innebär att reformen är något underfinansierad men för ett helt offentligfinansiellt neutralt förslag skulle räntebeläggningen behöva höjas till av statslåneräntan vilket förefaller onödigt detaljerat med tanke på osäkerheten i den beskattningsbara basen för kvalificerade personaloptioner. Tabell 13.2 Offentligfinansiell effekt av höjd räntebeläggning av periodiseringsfonder, miljarder kronor Mdkr, fasta priser och volymer Den höjda räntebeläggningen kan, som noterades av några av remissinstanserna till SOU 2012:66, leda till att vissa företag väljer att upplösa sina periodiseringsfonder. behåller sina periodiseringsfonder eller upplöser dem påverkar dock inte den offentligfinansiella effekten eftersom den föreslagna ränte- beläggningen motsvarar statens upplåningskostnad. Företagens administrativa börda förväntas inte påverkas i någon betydande utsträckning av förslaget att höja schablonintäkten för avsättningar till periodiseringsfond. intäkten görs redan av de bolag som gör avsättningar till periodiseringsfond och den enda förändringen administrativt gäller uppräkningskoefficienten av statslåneräntan som beräkningen av schablonintäkten grundar sig i. Om bolag skulle välja att lösa upp sina periodiseringsfonder på grund av höjningen av schablonintäkten kommer den administra- tiva bördan för dessa minska då inga avsättningar kommer att göras i dessa bolag. Det bedöms dock som mindre troligt att flera bolag kommer göra detta vid en jämförelsevis liten höjning av schablon- intäkten. På grund av osäkerheten kring bolagens agerande bedöms det som missvisande att beräkna ökningen/minskningen av kost- naden för den administrativa bördan i samband med finansie- ringsförslaget. 13.1.3Effekter för företagen och enskilda För enskilda individer som omfattas av de nya reglerna för beskattning av personaloptioner innebär förslaget att inkomst kopplad till personaloptioner som tidigare beskattats som inkomst av tjänst i stället beskattas som inkomst av kapital. För de individer som på grund av detta inte når upp till förmånstaket5 innebär det en försämring av de förmåner som de skulle varit berättigade till om inkomsten fortsatt belagts med socialavgifter. För företagen som omfattas av de nya reglerna innebär förändringen att de inte längre behöver betala socialavgifter för anställdas inkomster från personaloptioner och att de inte längre får göra avdrag för kostnader för de kvalificerade personaloptionerna. 5 Enligt Beräkningskonventionerna 2016, s. 145, Förmånstaken skiljer sig åt mellan delavgifterna eftersom ersättningssystemen har olika tak. För sjukersättning och sjukpenning (sjukförsäkringsavgift) är taket på underlaget (antagandeinkomst respektive sjukpenninggrundande inkomst) 7,5 prisbasbelopp. För föräldraförsäkringen (föräldra- försäkringsavgift) är taket på underlaget 10 prisbasbelopp. Taket för pensionsgrundande inkomst (ålderspensionsavgift) är 7,5 inkomstbasbelopp (taket för arbetsinkomster uppgår dock till 8,07 [7,5/(1-0,07)], eftersom den allmänna pensionsavgiften inte ingår i den pensionsgrundande inkomsten). Högsta dagspenning i arbetslöshetsförsäkringen (arbets- marknadsavgift) är . Detta ger ett implicit tak för arbetslöshetsersättningen på , eller av en månadslön på . Ingen ökad administrativ börda Beskattningsnivån i sig bör inte påverka den administrativa bördan för de bolag som kan använda och väljer att använda kvalificerade personaloptioner. Det innebär dock en något ökad administrativ börda för företagen att avgöra om optionerna är kvalificerade. I några avseende kan förslaget förväntas minska den administra- tiva bördan. Genom förslaget skjuts beskattningen fram och kommer att verkställas när andelarna avyttras. beskattas ett förvärv som vid utnyttjandet av optionerna är förmånligt . För att avgöra om förvärvet är förmånligt eller inte måste andelarnas värde bestämmas. Det kan vara komplicerat. Genom förslaget behöver någon sådan värdering inte göras för skatteändamål. Det är min bedömning att företag som använder sig av incitamentsprogram i hög grad anlitar extern konsulthjälp för att utforma programmen. Med förslagen är det möjligt att behovet av konsulter minskar, men att den administrativa bördan då i stället bärs av de berörda företagen. Förhoppningen är dock att behovet av extern konsultation ska minska på grund av enklare regler. Sammantaget borde då de administrativa kostnaderna minska för företagen som använder kvalificerade personaloptioner. Även om en större del av bördan bärs av företagen själva bör förslagen om kvalificerade personaloptioner sammantaget minska den admini- strativa bördan. Enligt min mening är vidare det system som valts det som ställer lägst krav på administration av de företag som väljer denna lösning för att rekrytera eller behålla nyckelpersoner. Ett värdepappers- baserat system skulle ha ställt betydligt större krav. Det är svårt att uppskatta företagens regelbörda vid införande av ett incitamentsprogram eftersom den är beroende av det enskilda företagets särskilda förutsättningar och programmets omfattning. Trots detta har jag med hjälp av Regelräknaren uppskattat kostnaden av den administrativa bördan till sammantaget för de berörda företagen. Den beräkningen tar inte hänsyn till minskade kostnader för extern konsultation som förväntas på grund av att det är enklare att beskatta inkomsten vid avyttringen av andelarna än vid förvärvet av Sammantaget förväntas alltså de administrativa kostnaderna att minska för företagen. Det är dock svårt att avgöra hur mycket. Ingen särskilt svår uppgift att tillämpa reglerna Reglerna om personaloptioner tillhör de enklare inom incitaments- beskattningsområdet. Ett undantag är den värdering som för vanliga personaloptioner måste göras när dessa utnyttjas för förvärv av andelar. Förslagen utgår alltså från ett regelsystem som i sig är jämförelsevis enkelt. För att avgränsa vilka företag och vilka optionsinnehavare som kan dra fördel av skattelättnaderna krävs regler som sätter gränser. Även såvitt avser andra villkor och förutsättningar behövs gränser. Dessa innebär naturligtvis att tillämpningen av reglerna kommer att innebära utmaningar för företagen, och domstolarna. Enligt utredningens mening är reglerna emellertid såvitt avser komplexitet ordinära. Skälen för förslaget om kvalificerade personaloptioner beskrivs mer utförligt i kapitel 3. Men det mest framträdande skälet är att det kan finnas ett marknadsmisslyckande för nystartade företag som har begränsad tillgång till kapital. På grund av asymmetrisk information mellan ägare och externa investerare är det svårare för de nya företagen att finna externt kapital trots goda idéer. Som en konsekvens kan inte dessa företag genomföra investeringar och konkurrera om nyckelpersoner på samma sätt som väletablerade, kapitalstarka företag. Genom att skattemässigt gynna en viss typ av kvalificerade personaloptioner som de kapitalsvaga, nya företagen kan erbjuda vid anställning förväntas betydelsen av den begränsade tillgången till riskvilligt kapital minska. som företagen med kvalificerade personaloptioner ges bättre möjligheter att anställa nyckelpersoner är det möjligt att den asymmetriska informationen mellan ägare och externa investerare kan minska då förut- sättningarna för investeringar i framgångsrika projekt förbättras när företaget lyckats knyta viktig kompetens till verksamheten. Företagens kostnader för att anställa nyckelkompetens förväntas sjunka kortsiktigt då de i stället för marknadsmässig lön kan kompensera den anställde på marginalen med kvalificerade personaloptioner. Genom långsiktig utspädning av företagsägandet bärs i stället kostnaden av redan existerande ägare. Då företagens personalkostnader förväntas minska förväntas även fler investe- ringar att bli lönsamma på marginalen. Som förslag till finansiering föreslås en höjd schablonintäkt på periodiseringsfonder. Det leder till en högre effektiv skattesats för de bolag som använder periodiseringsfonder. Det leder i sin tur till att färre investeringar blir lönsamma på marginalen och att färre investeringar genomförs av dessa bolag. Huruvida de totala investeringarna kommer att öka eller att minska är svårt att be- döma. Det är dock sannolikt att förslagen om kvalificerade personaloptioner och höjd schablonintäkt på periodiseringsfonder kommer att leda till en omfördelning av ekonomiska tillgångar från större, etablerade bolag med positiva resultat till yngre, mindre bolag som inte nödvändigtvis har gått med vinst. Det är inte möjligt att bedöma om förslagen sammantaget ökar eller minskar produktiviteten. Det kan förväntas att sysselsättningen i de bolag som kan använda kvalificerade personaloptioner ökar. Det är ändå syftet med förslaget. kan sysselsättningen i större, vinst- genererande företag minska något på grund av att en större del av det positiva resultatet beskattas när schablonintäkten för periodiseringsfondsavsättningar ökar. Det kan bli fallet om den höjda effektiva skatten på företagsvinster övervältras på lönerna och de lägsta lönerna inte kan sänkas. Det kan i sin tur leda till att vissa personer inte har möjlighet att finna ett arbete till rådande löner och av den anledningen blir arbetslösa. Den sammantagna effekten för sysselsättningen är dock svår att bedöma. Det samma gäller de förväntade effekterna på BNP eftersom det inte är möjligt att bedöma vilken, om någon, effekt förslagen har på produk- tiviteten. 13.1.5Effekter för jämställdhet mellan kvinnor och män I det enkätmaterial som samlats in av SCB efterfrågas inte kön hos deltagarna i incitamentsprogrammen. Den kontrollfrågan borde ha ställts. Det är olyckligt att det inte gjordes. I enkätundersökningen frågades om incitamentsprogram i sin helhet, både aktuella och eventuella avslutade program. På grund av de kostnader som uppstår när programmen ställs ut är det sällan endast en eller enstaka anställda som ges möjlighet att delta. Det hade alltså varit nödvändigt att fråga om en fördelning av deltagarnas kön per program. I resultatet från enkätundersökningen finns tendenser som tyder på att det är vanligare inom branschen informations- och kommunikationsverksamhet att använda sig av incitaments- program. Det kommer sannolikt inte att förändras inom en närmare framtid. Den s.k. tech-branschen menar att det är ett problem att det är brist på kvinnor som är utbildade program- merare och systemvetare.6 Det finns, enligt SCB:s rapport och Prognoser 2011, en tydlig övervikt av manliga programmerare och systemvetare. Prognosen visar inte på någon nämnvärd förändring . Det innebär att inom de branscher som populärt anses som innovativa, t.ex. tech-branschen, och som är en av målgrupperna för kvalificerade personaloptioner skulle det vara främst män som får ta del av den lägre skatten. Det ska dock poängteras att även mer kvinnodominerade branscher också kommer att kunna ta del av kvalificerade personaloptioner, så länge företagen uppfyller de uppställda kriterierna. Enligt Tillväxtanalys uppgifter om antal nystartade företag 2009–2013 efter branschgrupp (SNI5007) och ledningens könssammansättning ökar andelen kvinnor i ledningen av nystartade företag i nästan samtliga branscher. Fördelningsmässigt är dock kvinnor fortfarande underrepresenterade inom före- tagandet. Fördelas de kvalificerade personaloptionerna jämnt över populationen är det med andra ord sannolikt att män i större omfattning än kvinnor gynnas av förslaget. 6 Se t.ex. ”IT-branschen hotas av brist på kvinnor”, eller Digital , 500 Startups mångfaldschef: ”Tech behöver kvinnliga förebilder” och Breakit Rekordintresse för kvinnors roll i techsektorn – ”Det är helt otroligt”. 13.1.6Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget har kostnadsberäknats utifrån en bedömning av hur många företag som kan komma i fråga för att tillämpa reglerna om kvalificerade personaloptioner. För min del tror jag inte att det kommer att bli aktuellt för så många företag och anställda. Beräkningar tyder på att det sannolikt rör sig om några tusen företag. Det handlar sannolikt om företag som verkar under förhållandevis speciella förutsättningar. De är nystartade, tillväxt- orienterade och i stort behov av att anställa nyckelpersoner. De har dessutom en så bra affärsidé att de kan övertala just de nyckel- personer som de söker att engagerara sig i företaget och sannolikt att avstå en högre kontant lön hos någon annan arbetsgivare. Jag tror alltså att det handlar om få företag, även om reglerna kan vara betydelsefulla just för dessa företag. Min bedömning är vidare att tillämpningssvårigheterna kommer att vara måttliga. Bedömningen är därför att förslaget inte över huvud taget kommer att ge några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna som måste beaktas och att det inte behövs några särskilda resurstillskott för dem. I denna bedömning ligger också att förslaget kan komma att leda till att företag som använder personaloptioner ställer ut kvalificerade personaloptioner och i vissa avseende ger det enklare regler och färre tvister. Det beror framför allt på att värderingsfrågorna blir mindre viktiga. För del kommer det att ställas krav på vissa insatser. Det kan behövas informationsinsatser till företag och anställda och utbildning av den egna personalen. Jag bedömer emellertid att omfattningen av dessa behov är begränsat och ryms inom myndighetens allmänna anslag. Det är svårt att bedöma vilka effekter förslaget kan få. Jag bedömer som framgått att möjligheterna att använda kvalificerade personaloptioner kan vara betydelsefulla för ett mindre antal företag och att det för dessa företag kan bli ett mycket viktigt instrument. Jag har svårt att se att det kan bli ett instrument som vinner mer allmän tillämpning. Det är ett speciellt regelverk för speciella företag. Jag förordrar att reglerna utvärderas efter tre till . Det bör då prövas om reglerna kommit att användas på det sätt som var avsett, om de ger de effekter som man kan hoppas på och om det finns anledning att utvidga tillämpningen till större företag eller till företag på den s.k. förbudslistan. Förslagen innebär som framgått att nu gällande värdepappersregel kompletteras med vad jag vill kalla för hjälpregler, som ska underlätta tillämpningen. I något fall kommer det att leda till att en värdeökning på instrumentet ska tas upp till beskattning senare än vad som gäller . I några andra fall ger det motsatta effekter. Om villkoren i incitamentsprogrammen inte ändrades skulle det – med utgångspunkten att värdet på företaget ökar – allt annat lika leda i vissa fall till att en större del av inkomsterna togs upp till beskattning i tjänst. Det skulle alltså öka skatteintäkterna. I andra fall skulle dessa minska. Jag bedömer för det första att det inte följer några generella skattehöjningar eller skattesänkningar med förslagen. Jag bedömer vidare att villkoren i incitamentsprogrammen kommer att anpassas till de nya reglerna, så att de normalt inte kommer att innehålla sådana villkor som leder till en framskjuten beskattning. Bedömningen är därför att förslagen är offentligfinansiellt neutrala och inte heller ökar företagens skattekostnader. 13.2.2Effekter för företagen och enskilda Förslagen syftar till att underlätta utgivandet av incitaments- program i företag och berör rimligen ett begränsat antal företag sett i förhållande till det totala antalet företag i . De administrativa kostnaderna för företagen, som initialt kan öka något, bedöms därför i sammanhanget försumbara. innebär däremot att förutsägbarheten ökar vilket kan komma att minska de administrativa kostnaderna. För de enskilda som berörs av ändringarna i värdepappersregeln innebär det att lagstiftningen och förutsägbarheten blir tydligare. Det gör det lättare för den enskilde att överblicka de skattemässiga konsekvenserna av att delta i ett incitamentsprogram. 13.2.3Effekter för och skattedomstolarna Förslagen innebär att det är karaktären på det valda instrumentet som kommer att bli avgörande. Villkoren kommer att sakna betydelse för klassificeringen mellan värdepappersregeln och personaloptionsregeln. Ändringarna bedöms inte innebära några ökade kostnader för vare sig eller skattedomstolarna. För innebär ändringarna en enklare bedömning och därmed minskad komplexitet i utredningarna om beskattning av incitamentsprogram, vilket kan underlätta myndighetens arbete. För skattedomstolarna bedöms förslagen innebära att rätts- tillämpningen åtminstone blir enklare. Antalet tvister bör också minska . 13.2.4Effekter för jämställdhet mellan kvinnor och män Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män bedöms bli oförändrad genom förslagen. 13.3En utökad kontrolluppgiftsskyldighet och skyldighet att dokumentera värdering 13.3.1Effekter för företagen och enskilda Förslagen innebär att det införs en kontrolluppgiftsskyldighet vid värdepappersförvärv på grund av tjänst även när förvärvet bedöms ha skett på marknadsmässiga villkor. Kontrolluppgiften ska lämnas av den i vars tjänst rättigheten förvärvats. I kontrolluppgiften ska det finnas uppgift om vilka värdepapper det gäller och det pris förvärvaren har betalat. Den som överlåter värdepapper på grund av tjänst ska även vara skyldig att dokumentera bedömningen av värdet. Dokumentationen ska innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att det ska kunna göras en bedömning av om förvärvet skett på förmånliga villkor och hur stor förmånen i så fall är. Den administrativa bördan för företagen kommer att öka genom den utökade kontrolluppgifts- och dokumentationsskyldig- heten. Samtliga förvärv av värdepapper på grund av tjänst kommer medföra en kontrolluppgifts- och dokumentationsskyldighet oav- sett om förvärvet gjorts på förmånliga villkor eller inte. Det finns ungefär 412 000 aktiebolag i . Av dessa har cirka 214 000 minst en anställd enligt FRIDA- databasen. Enligt den enkätundersökning som redovisats i kapitel 5 kan det antas att av dessa företag använder någon typ av aktierelaterade incitamentsprogram. Sammanlagt bedöms därför cirka 7 500 bolag beröras av den utökade kontrolluppgifts- skyldigheten och dokumentationsskyldigheten. Utifrån enkät- undersökningen kan man anta att det i genomsnitt är cirka 20 anställda som deltar per företag och värdepappersprogram. Efter- som programmen ofta har en löptid kan det årliga antalet anställda som berörs uppskattas till 7. Det innebär att kontroll- uppgiftsskyldigheten berör cirka 52 500 värdepappersförvärv . Hur många av dessa som görs på marknadsmässiga villkor, och som omfattas av den utökade kontrolluppgiftsskyldigheten, är svårare att uppskatta. Om det antas vara hälften berörs cirka 26 250 värdepapperstransaktioner . I databas finns mätningar av företagens administrativa kostnader samlade. För lämnande av enstaka kontrolluppgifter skattas en tidsåtgång för de flesta typer av kontrolluppgifter. Kontroll- uppgifter hanteras enligt databasen ofta av bokförings- och redovisningsassistenter till en kostnad av . Företagens administrativa kostnader för uppgiftslämnandet bedöms därför öka med (= 26 250 x 11 / 60 x 224). Vad gäller den föreslagna dokumentationsskyldigheten av värderingen innebär själva värderingen ingen ökad börda för företagen. En värdering måste ändå göras för att beräkna om värdepappersförvärvet är förmånligt eller inte. Det som ökar företagens kostnader är kravet på dokumentation av värderingen. Om det som ovan är cirka 7 500 företag som berörs och det antas att respektive värdepappersprogram har inskränkningar i förfoganderätten innebär förslaget att cirka 3 750 program ska dokumenteras. Tidsåtgången för dokumentationen uppskattas per program. Dokumentationen torde upprättas av den som har gjort värderingen. Enligt databas kan kostnaden för att dokumentera prissättning vid transaktioner mellan företag i intressegemenskap beräknas till .