sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Det är arbetsgivaren som fyller i och skriver under arbetsgivarintyget. Den som ansöker om arbetslöshetsersättning ska efter att arbetsgivaren fyllt i intyget lämna det till arbetslös- hetskassan. Enligt en av IAF beslutad föreskrift (IAFFS 2014:3) får arbetsgivare under vissa förutsättningar på elektronisk väg lämna arbetsgivarintyget direkt till arbetslöshetskassan utan att intyget går via den sökande. erbjuder dock ingen av arbetslös- hetskassorna denna möjlighet till arbetsgivarna.15 På arbetsgivarintyget ska arbetsgivaren specificera arbetad tid exklusive tid med lön i samband med sjukdom, barns födelse och tjänstgöring i totalförsvaret. Arbetsgivaren ska också redovisa övertid, mertid, jourtid, beredskapstid och tid med sjuklön utbetald enligt lagen om sjuklön. För dem som har en fast avtalad arbetstid ska frånvaro redovisas. Som tid med förvärvsarbete betraktas även tid då den sökande har haft semester, varit ledig med helt eller delvis bibehållen lön av någon annan anledning än sjuk- dom, tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt eller barns födelse, eller den sökande på grund av anställningens upphörande får avgångsvederlag eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön. Reglerna i gör att arbetstiden och lönen måste specificeras månad för månad och delas upp i olika lönearter. Schablonberäk- ning används för att en person som arbetat heltid med en lägre 15IAF (2014d). Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag arbetstid än ska kunna få en normalarbetstid på . Arbetsgivaren ska redovisa den grundlön som den anställde hade innan anställningen upphörde, om lönen avser månadslön, veckolön, daglön eller timlön samt vilket år lönen avser. Lönen ska anges exklusive semesterersättning. I det fall timlönen för mer- och övertidsarbete inte har varierat ska denna anges på huvudblanketten. Om den har varierat ska lön för mer- och övertidsarbete specificeras för på blan- ketten Komplettering till arbetsgivarintyg. I de fall skattepliktiga ersättningar utöver grundlön har betalats ut ska även dessa redovi- sas separat månad för månad på blanketten Komplettering till arbets- givarintyg. Anledningen till att arbetslöshetskassan begär att de olika ersättningarna ska specificeras separat månad för månad är att den ska kunna bedöma om ersättningen varit vanligt förekom- mande och därmed ska ligga till grund för beräkningen av dags- förtjänsten.16 Uppgifter ska lämnas för en period , vilket motsvarar ramtiden i arbetslöshetsförsäkringen. Om det är aktuellt med överhoppningsbar tid, som i normalfallet kan uppgå till högst , kan flera arbetsgivarintyg krävas. Samtliga uppgifter i arbetsgivarintyget kan påverka den sökan- des ersättningsrätt och ersättningens storlek. Uppgifterna kan även ligga till grund för beräkningen av aktivitetsstöd. Vanligast är att intyg begärs in i samband med en ny eller för- ändrad anställning, när en sökande har haft ett uppehåll i ersättningen och åter ansöker om arbetslöshets- ersättning , i samband med att en ersättningsperiod börjar ta slut, vid prövning i samband med att medlemsvillkoret infaller, i samband med prövning av kommande arbetsvillkor för sökande inskrivna i Jobb- och utvecklingsgarantin och i samband med att underlag om dagpenning ska lämnas till Försäkringskassan.17 16Se t.ex. IAF (2010a). 17IAF (2009a). Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Syftet med kontrolluppgifter framgår av 14 kap. 1 § skatteförfaran- delagen (2011:1244), SFL. Kontrolluppgifter ska lämnas för andra än uppgiftslämnaren själv till ledning för bl.a. bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Kon- trolluppgift ska vidare lämnas för bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), för registrering av skatteavdrag, för bestämmande av skattereduktion, för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. SFB, för beskattning enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och lagen (1991:591) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta artister m.fl. Enligt huvudregeln ska löner, arvoden, pensioner, förmåner, sjukpenning, föräldrapenning och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt.19 För fysiska personer ska, med vissa begränsade undantag, kontrolluppgift lämnas av den som har gett ut ersättningen eller förmånen. Det innebär att arbetsgivare med verksamhet i , , arbetslöshetskas- sorna, försäkringsföretag och andra som betalar ut ersättningar som utgör inkomst av tjänst, måste lämna kontrolluppgift om utbetald ersättning (15 kap. 2–3 §§ SFL). Med ersättning avses i detta sammanhang alla ersättningar som i skattehänseende utgör inkomst av tjänst, dvs. begreppet innefattar både inkomst av arbete och ersättningar som betalats ut från socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen. Kontrolluppgiften ligger till grund för arbetstagarnas beskatt- ningsbeslut. 19Kontrolluppgift ska enligt 15 kap. 2 § SFL, lämnas om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Vad som utgör inkomst av tjänst framgår av 10 kap. IL och vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst framgår av 11 kap. samma lag. Till inkomst av tjänst räknas bl.a. inkomster på grund av anställning och uppdrag. Enligt huvudregeln ska löner, arvoden, pensioner, förmåner, sjukpenning, föräldrapenning och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Av 26 kap. 2 § SFL, framgår att en skattedeklaration ska lämnas av den som varit skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivar- avgifter. Skattedeklaration ska lämnas för varje redovisningsperiod, vilken i normalfallet omfattar en kalendermånad. Den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivar- avgifter ska enligt 7 kap. 1 § SFL vara registrerad hos . Enligt 61 kap. 1 § SFL ska på ett skattekonto registrera skatter och avgifter som ska betalas eller tillgodoräknas och in- och utbetalningar. som det förekommit någon transaktion på kontot stäms det av. Minst en gång görs en avstämning av samtliga skattekonton. Det finns flera typer av skattedeklarationer i SFL. Av främsta intresse här är arbetsgivardeklarationen. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivar- deklaration för redovisningsperioder. I arbetsgivardeklarationen redovisas nödvändiga identifikationsuppgifter, uppgift om den redo- visningsperiod som redovisning lämnas för samt de ytterligare uppgifter som behöver för att kunna beräkna och kontrollera den avdragna skatten och avgifterna. Här redovisas även den sammanlagda ersättningen från vilken utbetalaren är skyl- dig att göra skatteavdrag och sammanlagt avdraget belopp (26 kap. 18–19 §§ SFL). Någon redovisning av hur stor ersättning som betalats ut till varje enskild anställd eller hur stort skatteavdrag som gjorts för varje anställd under den aktuella månaden görs inte. En arbetsgivare kan rätta lämnade kontrolluppgifter. Rättelse kan ske genom datamedium, filöverföring eller med manuellt upprät- tade kontrolluppgiftsblanketter. Rättelse som görs taxeringsåret beaktas vid förtryckning av arbetstagarens inkomstdeklaration. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag En arbetsgivare kan begära omprövning av beskattningsbeslut före utgången av det sjätte året efter beskattningsåret. Begäran om omprövning lämnas antingen i en skrivelse eller genom rättade uppgifter i ett deklarationsformulär. Efter att ha tagit ställning till begäran om omprövning fattar ett formellt ompröv- ningsbeslut avseende redovisningsperioden. Före beslut om ompröv- ning som innebär en avvikelse från begäran ska förslaget kom- municeras med arbetsgivaren. kan även på eget initiativ ompröva sina beslut. Omprövningsbeslut som är till fördel för arbetsgivaren får medde- las senast under det sjätte året efter beskattningsåret. Ompröv- ningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren får inte meddelas senare än efter beskattningsåret. Om beslut till nackdel för arbetsgivaren fattas på grund av att det finns skäl för efterbeskattning får beslutet dock meddelas till och med sjätte året efter utgången av beskattningsåret. Beslut till nackdel för arbetsgi- varen initieras vanligen av kontrollverksamhet. 5.2.8Hur samlas kontrolluppgifter och skattedeklaration in?20 Kontrolluppgift per person, där bl.a. kontant bruttolön och avdra- gen skatt ska framgå, lämnas av arbetsgivaren och ska vara till handa året efter beskattning- såret. Kontrolluppgift ska även skickas till den inkomsttagaren. Flertalet kontrolluppgifter lämnas elektroniskt, men de kan även lämnas på blankett. Uppgifterna som ligger till grund för kontrolluppgiften lämnas till på blankett KU 10. På blanketten ska arbetsgivaren ange namn, adress och person- eller organisationsnummer samt inkomsttagarens namn, adress och personnummer. Avdragen skatt för inkomsttagaren ska anges. I ruta 11, kontant bruttolön m.m., ska arbetsgivaren redovisa summan av sådan ersättning (brutto) som arbetsgivaren ska betala 20SOU 2011:40, SOU 2012:47. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Avgångsvederlag och skadestånd som arbetsgivaren betalat på grund av att en anställning upphör räknas som lön och ska redovisas i ruta 11.21 I ruta 12 ska det sammanlagda värdet av skattepliktiga förmåner utom bilförmån och drivmedel vid bilförmån redovisas.22 En skatte- pliktig förmån innebär att arbetsgivaren ställer själva förmånen till den anställdes förfogande, t.ex. fri tidning eller fri semesterbostad. Förmånerna värderas i regel till marknadsvärdet med avdrag för vad den anställde själv betalt för förmånen. Med marknadsvärde avses det pris den anställde skulle ha fått betala om han eller hon själv skaffat motsvarande vara eller tjänst. I vissa fall används en schablon. Skattepliktig bilförmån (exklusive drivmedel) redovisas i ruta 13, förmån av drivmedel vid bilförmån redovisas i ruta 18. De inkomster som arbetsgivaren redovisar i kontrolluppgiften är de inkomster som arbetstagaren får för sitt utförda arbete. Det är dessa inkomster som arbetsgivaren ska betala arbetsgivaravgifter på. Övriga uppgifter i kontrolluppgiften ligger inte till grund för betalning av arbetsgivaravgifter. När det gäller t.ex. traktamenten och andra kostnadsersättningar redovisas att dessa inkomster läm- nats, trots att de är ”skattefria”. Arbetsgivaren gör en kryssmarke- ring på den anställdes kontrolluppgift för att upplysa om att trak- tamente eller annan kostnadsersättning, som inte är högre än avdragsgillt schablonbelopp, betalats ut. Arbetsgivaren ska inte göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på skattefritt traktamente eller kostnadsersättning. Den anställde ska inte dekla- rera beloppen och inte heller göra avdrag. De traktamenten och kostnadsersättningar som är högre än avdragsgillt schablonbelopp redovisas som kontant bruttolön (ruta 11). Av kontrolluppgiften framgår även andra inkomster t.ex. pens- ion som arbetsgivaren betalat ut till före detta anställda eller till deras efterlevande. KU 10 lämnas även av andra än arbetsgivare när 21I ruta 11 redovisas även sjuklön, traktamente och bilersättning utöver avdragsgilla schablon- belopp, ersättning för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, ersättning för utgift för trängselskatt vid resa med egen bil, ersättning för hemresor, ersättning för restid, avgångs- vederlag och skadestånd vid anställnings upphörande, semesterlön och semesterersättning, semestermedel från en semesterkassa, försäkringspremie där den anställde är förmånstagare, och hyresersättning över marknadsmässig hyra. 22Skattepliktig bilförmån utom drivmedel redovisas i ruta 13 och drivmedel vid bilförmån i ruta 18 på blankett KU10. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag ersättning för arbete utgetts. Det kan t.ex. vara fråga om ersätt- ningar till uppdragstagare av olika slag. En person kan även få inkomster som inte lämnas för utfört arbete. Dessa utbetalas från t.ex. eller arbetslös- hetskassorna och avser bl.a. ersättningar vid frånvaro från arbete. Kontrolluppgift från pensions- och försäkringsutbetalare lämnas på blankett KU18. Dessa inkomster är skattepliktiga som inkomst av tjänst men ligger normalt inte till grund för uttag av socialavgifter. På blankett KU18 ska och arbetslöshetskas- sorna lämna uppgift om utbetald ersättning. På blanketten ska anges uppgiftslämnarens namn och adress, inkomsttagarens namn, adress och personnummer samt utbetalad ersättning och avdragen skatt. När kontrolluppgifter har kommit in sker en avstämning på arbetsgivarnivå mellan summan av uppgifter som redovisats i kon- trolluppgiften och summan av uppgifter som redovisats i skattede- klarationer som lämnats för redovisningsperioder . Denna avstämning är viktig för att säkerställa att skatteberäkningen och uppgifterna som förtryckts i den anställdes inkomstdeklaration är korrekta. En arbetsgivare som är näringsidkare måste lämna en anmälan om registrering som arbetsgivare till . Registreringen får till följd att en skattedeklaration skickas ut genom ett centralt utskick från . Deklarationsutskick görs ungefär en månad innan skattedeklarationen ska vara till handa. Skattedeklaration, som kan lämnas elektroniskt eller på papper, ska lämnas till senast på redovisningsperiodens för- fallodag, som är den 12:e i (den 17:e). Enligt uppgift från lämnar ungefär tre fjärdede- lar av arbetsgivarna skattedeklarationen elektroniskt. Betalning av skatter och avgifter ska vara bokförda på plus- eller bankgirokonto senast på redovisningsperiodens förfallodag. På för- fallodagen fattar beslut om skatt och avgift att betala. Om skattedeklaration inte har lämnats sker normalt skönsbeskatt- ning enligt bestämmelserna i . Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag På skattekontot samlas de uppgifter som redovisats i skattedeklarationen (moms, arbetsgivaravgifter och avdragen skatt), debiterad preliminär skatt, redovisning av övriga skatter som omfattas av skattekontosystemet och inbetalningar som gjorts under månaden. Inbetalda belopp är inte avsedda för någon bestämd skatt eller avgift utan ska täcka de skatter och avgifter som finns debiterade på kontot. Skattekontot stäms av första helgen i . 5.3Tidigare utredningar och förslag SGI:n infördes och ersatte då det tidigare systemet där den förväntade årsinkomsten låg till grund för uppdelning av de sökande i 21 sjukpenningklasser. SGI:n innebar att det även framö- ver skulle vara den hos registrerade årsinkoms- ten som skulle ligga till grund för att avgöra förväntad framtida inkomst. Med det nya systemet försvann därför sjukpenningklas- serna. Inkomsttaket för det nya inkomstunderlaget sattes till sju och ett halvt basbelopp. Som redovisades i delbetänkandet SOU 2012:47 Harmoniserat inkomstbegrepp har inkomstunderlaget för dagersättningar i social- försäkringarna redan utretts flera gånger.23 Utredningarna har ofta syftat till att basera inkomstunderlaget på faktiska inkomster i stället för på den förväntade inkomsten, dvs. en övergång till ett slags historisk SGI. Inkomstbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen har inte varit lika omdebatterat . Ersättningen baserades redan vid infö- randet av försäkringen på faktiska inkomster, men det inkomst- grundande underlaget i arbetslöshetsförsäkringen är inte närmare definierat i lag. Vad som ska ingå i det inkomstgrundande underla- get, den s.k. normalinkomsten, är därför en fråga som i stor utsträckning lösts i praxis.24 Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Som redovisades i har både statliga utredningar och myndigheter utrett frågan om hur skatte- och bidragssystemens information ska hanteras och hur felaktiga utbe- talningar från välfärdssystemen ska förhindras.25 Utredningarna visar att det finns stora vinster med ett mer centraliserat upp- giftslämnande. Det skulle kunna innebära förenklingar av insam- lingen av uppgifter och prövningen av ärenden, förbättring av kvaliteten i uppgifterna och förhindrade av felaktiga utbetalningar. Självklart måste detta dock vägas mot vad det innebär för uppgifts- lämnarna och för den enskildes personliga integritet. tillsattes 2009 med uppdraget att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå till lämplig myn- dighet. I sitt slutbetänkande lämnade utredningen förslag om införandet av månadsuppgifter.26 Månadsuppgiften skulle lämnas elektroniskt, med möjlighet till dispens för en begränsad tid om det fanns särskilda skäl. Månadsuppgift skulle lämnas i en e-tjänst med hjälp av e-legiti- mation. Detta skulle kunna göras i samband med lönekörning för uppgiftslämnare med lönesystem. Uppgiftslämnare utan lönesy- stem skulle kunna registrera månadsuppgiften via ett elektroniskt formulär på webbplats. De lämnade uppgifterna skulle sedan summeras av för en viss anställd och en viss kalendermånad. Månadsuppgiften skulle innehålla samma uppgifter som den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget inkomst av tjänst, samt uppgift om sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Uppgiftslämnaren skulle även ange om ersättningen avsåg annan tid än den aktuella månaden och i så fall vilken period. Det skulle kunna vara om den ersättning som redovisas i månadsuppgiften påverkats av en engångs- Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag betalning, t.ex. en bonus, en retroaktiv lön, ett avgångsvederlag eller liknande som gör att redovisningen avviker från det normala. De uppgifter som lämnades av en uppgiftslämnare under en månad skulle ligga till grund för skattedeklarationen. skulle sedan överföra underlaget till skattedeklarationen, som upp- giftslämnaren skulle skriva under. Detta för att underlätta för upp- giftslämnaren, även om förslaget endast gällde dem som valde att deklarera elektroniskt. Risken för felaktigt deklarerade belopp till följd av summerings- och beräkningsfel bedömdes minska. En lämnad uppgift skulle kunna ändras eller rättas fram till den tidpunkt då skattedeklaration för månaden kom in till . Arbetstagare och andra som har erhållit skattepliktig ersättning skulle med e-legitimation via en tjänst på kunna kontrollera vilka uppgifter som arbetsgivare och andra upp- giftslämnare har lämnat. Redan månaden efter löneutbetalningen skulle det vara möjligt att kontrollera vilka uppgifter som har redo- visats till , vilket skulle innebära en ökad trygghet för den enskilde. , , , , , arbetslöshetskassorna, och bedömdes alla ha nytta av månadsuppgiften, för att effektivisera handläggningen eller för att kvalitetssäkra uppgifter. Utredningen avstod från att lägga förslag om att inkludera upp- gift om arbetad tid och frånvaro i månadsuppgiften. Utredningens bedömning var att nyttan av dessa uppgifter inte vägde upp för de kostnader ett sådant uppgiftslämnande skulle innebära för arbets- givarna. Utredningen gjorde en noggrann avvägning mellan nyttan av att uppgifterna lämnas vidare och risken för intrång i den enskildes personliga integritet, och fann att ett informationsutbyte mellan och andra myndigheter borde genomföras. , , , och skulle få ta del av månadsuppgifterna genom direktåtkomst, dvs. informationen skulle vara tillgänglig så att handläggare vid respektive myndighet på egen hand skulle kunna söka i den och få svar på frågor. Hand- läggarna skulle dock inte kunna påverka innehållet. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Arbetslöshetskassorna, som inte är myndigheter utan före- ningar, skulle ta del av månadsuppgifter genom överföring på medium för automatisk databehandling. På samma sätt skulle soci- alnämnderna kunna få ta del av uppgifterna om den som ansökte om ekonomiskt bistånd lämnade sitt medgivande till det. Sekretessen hos de myndigheter som skulle få åtkomst till månadsuppgifter är i de flesta fall svagare än den sekretess som gäller för uppgifterna hos . Utredningen föreslog där- för att sekretessen för uppgifterna skulle stärkas så att absolut sek- retess skulle gälla för uppgifterna även när de tagits ut ur databasen. I den parlamentariska socialförsäkringsutredningens delbetänkande Harmoniserat inkomstbegrepp byggde kommittén vidare på förslag. I delbetänkandet presentera- des ett förslag till enhetligt inkomstbegrepp vid bestämmande av inkomstunderlag för dagersättningarna i socialförsäkringarna och för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen.27 Förslaget innebar en harmonisering av försäkringarna i detta avseende. I socialförsäk- ringarna skulle inkomstuppgiften kunna användas som underlag för beräkning av dagersättningar och i arbetslöshetsförsäkringen skulle den kunna användas som underlag för beräkning av dagpenning. Kommittén såg ingen anledning till att vidga inkomstbegreppet i försäkringarna till att omfatta samtliga inkomster av tjänst. De inkomstuppgifter som framgick av den föreslagna månads- uppgiften utgjorde de inkomster som ligger till grund för uttag av arbetsgivaravgifter. Kommittén föreslog att inkomstbegreppet skulle definieras utifrån dessa inkomster. På så sätt skulle ett större samband mellan de avgifter som finansierar de arbetsbaserade för- månerna och beräkningsunderlaget för förmånerna uppnås. Kommittén föreslog också att traktamenten och andra kost- nadsersättningar skulle ingå i inkomstbegreppet i den mån de var avgiftspliktiga. Även skattepliktiga förmåner och sjuklön som läm- nas föreslogs ingå i inkomstbe- greppet. Kommittén menade dock att inkomst av kompletterande Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag ersättningar borde undantas från inkomstbegreppet, oavsett vem som betalade ut ersättningen. Kommittén föreslog att det inkomstbegrepp som ska vara väg- ledande för att bedöma vilka inkomster en egenföretagare kan antas komma att få skulle vara överskottet i en aktivt bedriven närings- verksamhet. Fyra hypotetiska exempel på hur historiska (faktiska) inkomster i olika grad skulle kunna användas i socialförsäkringarna presenterades i delbetänkandet. I det första exemplet användes de för att kontrollera rimligheten i de uppgifter som den försäkrade själv har uppgett. I det andra exemplet användes uppgifterna i handläggningen av försäkringen, om inte den enskilde själv visade andra uppgifter. I det tredje exemplet var historiska (faktiska) inkomster huvudregeln, men undantag kunde göras, och i det fjärde exemplet gällde dessa uppgifter undantagslöst. Kommittén identifierade vissa nyckelfrågor som måste hanteras vid införande av historisk SGI. Ramtiden, hanteringen av skydds- värda situationer, anpassning av inkomstunderlaget i vissa fall, taken i socialförsäkringarna, samt situationen för företagare och kombinatörer var de viktigaste av dessa. Beträffande arbetslöshetsförsäkringen presenterades i delbetän- kandet två alternativ för arbetslöshetsförsäkringen: dels en försäk- ring som byggde på att uppgift om arbetad tid inkluderades i månadsuppgiften, dels en försäkring baserad på inkomstuppgifter. Det första alternativet innebar förändringar av inkomstuppgiften, men inga större ändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Det andra alternativet innebar en rad förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, och även här identifierades vissa nyckelfrågor. Det gällde t.ex. kva- lifikationsvillkor, grundbelopp, ersättningen för deltidsarbetslösa, studier, överhoppningsbar tid m.m. Kommittén tog emellertid inte ställning till de olika alternativen i vare sig socialförsäkringarna eller arbetslöshetsförsäkringen och lade inte fram några reformförslag. I konsekvensanalysen underst- röks det att underlag saknades för att göra säkra beräkningar av effekterna. Bakgrund till ett rättvisande inkomstunderlag Ungefär 50 instanser yttrade sig över delbetänkandet, och de flesta av dem lämnade synpunkter på valda delar av betänkandet.