sou · H4B368 · 2016-10-12 00:00:00 — Utifrån vad man kan utläsa från bolagens hemsidor går det inte att se någon tydlig skillnad när det gäller t.ex. avtalsvillkor, priser eller marknadsföring för bolag som lagt ned verksamheten eller nekats tillstånd jämfört med andra bolag. Utred- ningen har alltså ansett det vara relevant att beskriva marknaden mer generellt, för att visa vad som kan möta en konsument som söker ett snabblån. Det allra största utbudet av snabblån finns, som tidigare beskrivits, när det gäller kreditbelopp på några och en löptid . Kostnaden för en sådan kredit om varierar mellan 100–(effektiv ränta mellan cirka 200–cirka 6 ). återbetalar alltså konsumenten hela kredit- beloppet samt hela kostnaden för krediten (1 100–). I bilaga 5, tabell 1, finns en sammanställning med exempel på kredit- kostnader, krediträntor och effektiva räntor. Bolagen redovisar ibland hela kostnaden för krediten som ränta och ibland ingår både ränta och en avgift i kostnaden. Krediträntorna är som högst för de mindre beloppen om hela kostnaden för kredi- ten betraktas som ränta. Vid små belopp innebär en relativt liten skillnad i kreditkostnad en till synes stor differens i både effektiv ränta och i kreditränta. Ett snabblån om , med en åter- betalningstid , som kostar har en effektiv ränta om cirka 1 och en kreditränta om . Samma kreditbelopp och löptid med en kostnad som är högre () har en effektiv ränta om cirka 3 och en kreditränta om . Generellt sjunker både effektiva räntor och krediträntor med ökande lånebelopp. Ett snabb- lån om har en ungefärlig medelkostnad om 700 kro- nor, vilket innebär en effektiv ränta om och en kreditränta om . Det ovan sagda gäller alltså om hela kostnaden för krediten betraktas som ränta. Om kreditgivaren i stället tar ut både en avgift och ränta blir resultatet annorlunda när det gäller krediträntan. Den ovan nämnda 5 000-kronorskrediten skulle om en avgift om ingick i kostnaden ha en ränta om i stället för en ränta om . För större krediter än är det vanligare att krediten avbetalas, i första hand i två eller tre omgångar (kredittiden blir alltså 60–). Det är färre bolag som erbjuder de något större kreditbeloppen – drygt hälften av bolagen erbjuder krediter . Priset för krediten blir generellt sett högre om kredittiden är längre än , exempelvis blir den totala kost- naden för en 60-dagars kredit om mellan cirka 750 och . För en 90-dagars kredit om blir kost- naden mellan och nästan . räntorna varierar mellan , enligt vad kredit- givarna själva anger. Liksom för lägre kreditbelopp anges ibland hela kreditkostnaden vara ränta, ibland anges att en avgift ingår. Omkring fem bolag ger krediter med återbetalningstider . Krediträntorna ligger mellan . Som tidigare nämnts finns det också ett fåtal snabblånebolag som erbjuder lån med löptider . Krediträntorna är då tämligen höga, , eller så liknar prissättningen mer övriga konsument- kreditinstituts priser, med effektiva räntor från cirka 30 till 40 pro- cent. Några bolag erbjuder nya kunder att ta första lånet utan kost- nad. Kredittiden är då 15 eller . Andra bolag erbjuder alltid lån gratis, dvs. vare sig ränta eller avgift behö- ver betalas, utan endast lånebeloppet. 7.5.3Villkor för att förlänga krediten Ett vanligt fenomen på kreditmarknader med små, korta krediter är att konsumenterna brukar erbjudas en möjlighet att förlänga, eller rulla lånet (jfr kap. 12). I stället för att betala kreditfordran vid kredittidens slut betalas endast kreditkostnaden, lånet förlängs ytter- ligare en 30-dagars period och en ny kreditkostnad tas ut för den nya kredittiden, vilket i princip innebär att konsumenten har samma kreditfordran att betala – om lånet inte förlängs igen. Något fler än hälften av snabblånebolagen erbjuder möjligheten att förlänga lån på detta sätt. De flesta har en fast prislista för för- längning som framgår av hemsidan. Övriga anger att det är möjligt med förlängning, men att kostnaden meddelas befintliga låntagare när de ansöker om förlängning. Kostnaden för förlängning ökar i takt med kreditbeloppets storlek, i princip i enlighet med priset för att ta den ursprungliga krediten. Det är inte alltid helt klart av hemsidor, eller i förekommande fall nedladdningsbara avtalsvillkor, hur det är möjligt att förlänga lånen. Flera bolag tillämpar förlängning endast upp till 30 eller . Ett bolag anger att fyra gånger är det maximala antalet och ett annat sex gånger. För övriga bolag är det alltså oklart om det finns en begränsning av antalet förlängningar. anger att konsumenten ansöker om förlängning och att bolaget har rätt att avslå ansökan. I andra fall tycks det vara förutsatt att konsu- menten alltid kan få förlängning om bara kostnaden för den första låneperioden betalas in i rätt tid. Att kreditkostnaden, eller förläng- ningsavgiften, betalas in är en förutsättning för förlängning för samtliga bolag som erbjuder en sådan möjlighet. Snabblånebolagen har likartade villkor vid betalningsdröjsmål. Ränta och avgifter kapitaliseras på förfallodagen för krediten, dvs. dröjs- målsränta tas ut både på det ursprungliga lånebeloppet och på de avtalade kostnaderna för krediten. Dröjsmålsränta anges vanligen som en månatlig ränta mellan . Uttryckt som års- räntor är räntesatserna mellan . Vidare tar flera bolag ut en s.k. försenings- eller dröjsmålsavgift om cirka 100–. Bolagen tillämpar vanligen olika förse- ningsavgifter beroende på kreditbeloppets storlek. Det är inte alltid helt klart av avtalsvillkoren om även förseningsavgiften kapitaliseras. 7.5.5Kreditprövning och villkor för att få låna Allmänna villkor för att få kredit Drygt en tredjedel av bolagen har en åldersgräns för lån- tagare (19 och 21 förekommer också). Övriga anger att kravet är att man är eller har ingen information i detta avseende. Alla bolag har information om vad som gäller för lånesökanden med betalningsanmärkningar. Några bolag anger att låntagare måste vara fria från betalningsanmärkningar. En majoritet av bolagen informerar dock om att betalningsanmärkningar inte är något absolut hinder för att beviljas kredit. Några bolag har krav på att betal- ningsanmärkningarna inte får vara alltför färska, andra förklarar att kreditbedömningen görs utifrån flera faktorer där förekomst och antal betalningsanmärkningar vägs in. Drygt hälften av bolagen anger krav på deklarerad inkomst för att få låna. Inkomstgränserna är i huvudsak antingen 50 000, 100 000 eller 150 000 i årsinkomst, med en ungefärlig lika fördelning mellan de tre beloppen. Några bolag anger ingen inkomstgräns, endast att en deklarerad inkomst måste finnas. I några fall gäller olika inkomst- gränser beroende på kreditbeloppets storlek. Utöver dessa krav är det vanligt att bolagen anger att man måste vara svensk medborgare eller folkbokförd i , ibland att man ska ha varit det under någon viss angiven tid, t.ex. . Några har krav av mer teknisk natur, t.ex. att låntagare måste ha ett registrerat mobilabonnemang, ett bankkonto i sitt eget namn eller möjlighet att identifiera sig med e-legitimation eller BankID. När det gäller identifieringskrav erbjuder bolagen dock ofta en möjlighet till iden- tifikation genom att den som ansöker om lån skickar in kopia av sina id-handlingar, blir uppringd, eller en kombination av dessa tillvägagångssätt. En stor andel bolag har ett ansökningsformulär på sin hemsida, där man kan se att uppgifter om den egna ekonomin begärs in av kredit- givaren. I övriga fall måste man registrera sig som kund för att kunna ansöka, och utredningen har därmed inte kunnat titta på ansök- ningsformulären i detalj. Utredningen utgår från att alla bolag in- hämtar uppgifter. När det gäller uppgifter om utgifter varierar bolagens krav på precisering. Utgifterna kan delas upp på t.ex. kostnader för andra krediter, boende, resekostnader och övriga extraordinära utgifter den månad krediten ska betalas. ska konsumenten specifi- cera om utgifter för andra krediter utgörs av amortering eller ränte- kostnader. De flesta bolag begär in någon form av uppgifter som är relaterade till hushållets sammansättning, t.ex. antal barn . I princip alla snabblånebolag inhämtar en kreditupplysning. Drygt en tredjedel av de undersökta snabblånebolagen har infor- mation om att de använder kreditbedömningsmodeller som består i en riskbedömning baserad på statistik jämfört med konsumentens individuella förutsättningar – scoring (se även avsnitt 9.2.2). Fler- talet anger alltså uttryckligen att de använder scoring eller beskriver vad metoden går ut på. Enligt vad utredningen erfar kan man dock utgå ifrån att samtliga bolag inhämtar en bedömning genom scoring från det anlitade kreditupplysningsföretaget. Bolagen kan också arbeta med egna scoring-modeller. Utredningen har gått igenom snabblånebolagens hemsidor för att undersöka hur marknadsföringen av snabblån går till på internet. Syftet med genomgången har inte varit att i detalj granska om kredit- givarna följer gällande rätt (t.ex. kraven i 7 § konsumentkreditlagen) utan i första hand att ge en övergripande beskrivning av vilken marknadsföring och information som möter en konsument som besöker hemsidorna. Allmänt om startsidornas utformning Den dominerande informationen på startsidorna är upplysningar om lånebelopp som kan erbjudas samt kreditkostnaderna. Det när- mare innehållet i denna information redovisas i nästa avsnitt. De flesta hemsidor består i princip helt av text, alternativt text med vacker natur som bakgrund. Detta gäller för hälften av hem- sidorna. På cirka en tredjedel av hemsidorna finns, i stället för vacker natur, en eller flera bilder på glada och positiva personer som man uppfattar är nöjda kunder eller trevlig personal. Även dessa hem- sidor innehåller i övrigt endast text. Texten framhåller i samtliga fall någon eller några positiva aspekter av att låna av det aktuella bolaget – att ansökan är enkel, att utbetalning kan göras snabbt, att ansökan är gratis, att bolaget är seriöst, att kreditgivningen är ”säker” eller ”diskret”. På några sidor framhålls att man kan låna även med betalningsanmärkning eller att bolaget inte ”tar en UC”. Några bolag framhåller att nya kunder kan låna gratis. På några hemsidor informeras om att räntekostnaden är avdragsgill, och hur mycket ”rabatt” detta innebär. På ett fåtal hemsidor finns bilder som ger associationer till kon- sumtion eller anspelningar på att man kan behöva låna för att lösa ekonomiska problem. När det gäller konsumtion handlar det om bilder på badstränder eller semestermiljöer, i något fall med texten ”behöver du semester?”. På en sida kombineras semesterbilderna med texten ”slipper du oroa dig för räkningar. Vi betalar dem åt dig!”. En hemsida har en bild på en kvinna som står framför hyllor med flera par högklackade skor med texten ”är man värd att unna sig något”. När det gäller vad som får uppfattas som anspelningar på att lånet kan hjälpa till att lösa ekonomiska problem finns det på två av de nämnda hemsidorna dessutom bilder på personer som ser oro- liga och stressade ut när de sitter och tittar i en hög med papper. Bildtexterna lyder ”Ingen anledning att stressas av liggande räk- ningar” respektive ”Har du svårt att få ekonomin att gå ihop den här månaden?”.17 På de flesta hemsidor framgår information om kreditbelopp och kostnader på startsidan, i de allra flesta fall på en framträdande plats. En vanlig utformning är att konsumenten möts av en ”låne- snurra”, dvs. kreditbelopp väljs genom att man drar en markör längs en skala till det kreditbelopp man vill ha och i förekommande fall bockar i en löptid, varvid kostnaden för krediten genereras. I de flesta fall framkommer också den effektiva räntan tillsammans med krediträntan. Dessa uppgifter presenteras vanligtvis i mindre storlek än andra uppgifter om lånet, exempelvis kreditbeloppet, men ändå på ett sätt som får beskrivas som lätt att se och uppfatta. På övriga hemsidor framkommer prisinformation inklusive information om 17 De två bolag som haft den beskrivna marknadsföringen har fått avslag på tillståndsansökan av (jfr avsnitt 7.4). Det ena avslagsbeslutet har vunnit laga kraft och bolaget har upphört med att lämna krediter. Avslagsbesluten beror inte på marknads- föringens utformning. effektiv ränta, under en annan flik eller länk än startsidan, t.ex. ”priser” eller ”villkor”. Även på dessa sidor är det lätt att läsa och uppfatta de olika posterna, som oftast framställs i samma storlek och typsnitt som t.ex. kreditbeloppet. På ungefär var fjärde startsida finns också information om dröjs- målsränta och -avgifter längre ned på startsidan. I övriga fall hittar man denna information under andra flikar, ”Villkor”, ”SEKKI” eller ”Frågor & Svar” (under frågan ”vad händer om jag inte kan betala?” eller liknande). Endast i något enstaka fall går det inte att hitta en uppgift om effektiv ränta respektive kostnader vid dröjs- mål. Information som varnar för att ta lån På en stor andel hemsidor, , finns någon form av information som går ut på att lånet bör avse endast tillfälliga ut- gifter eller ett tillfälligt behov, eller manar till eftertanke innan man lånar. Denna information är på vissa hemsidor tämligen kortfattad, t.ex. ”Innan du lånar! Se till att du har möjlighet att betala tillbaka lånet!” eller ”Ansök inte om lån om du är osäker på om du kan betala tillbaka lånet”. På en stor del av dessa hemsidor finns dock ytterligare informa- tion som handlar om konsekvenserna av att låna. På flera hemsidor nämns t.ex. att utebliven betalning i förlängningen kan leda till en betalningsanmärkning, vilket i sin tur påverkar bedömningen av kreditvärdigheten som kan leda till svårigheter att ta andra lån, teckna löpande abonnemang, etc. Ett bolag har ett illustra- tivt exempel på hur en skuld kan öka, med dröjsmålsränta och olika avgifter. På andra hemsidor uppmanas presumtiva låntagare att fun- dera över andra alternativ än att låna och det framhålls särskilt att man inte ska låna för att t.ex. betala av andra skulder eller använda pengarna till onödig konsumtion eller spel. I vart fall fyra hemsidor har länkar eller information om budget- och skuldrådgivning eller . I några fall kan man beskriva informa- tionen som ett tämligen öppet angivande av att den egna låneproduk- ten har en negativ aspekt. På två hemsidor sägs följande: ”Att ta ett snabblån är ett dyrt sätt att få tillgång till pengar”, på en annan: ”När låntagaren tar ett mikrolån riskerar låntagaren att hamna i en skuld- fälla”. Det dominerande sättet att ansöka om ett snabblån är att fylla i ett ansökningsformulär via internet. Ett fåtal bolag erbjuder också möjligheten att söka via sms. Vissa av dem har i sådana fall krav på att man redan ska vara registrerad som kund. Ansökningsformuläret omfattar i de allra flesta fall uppgifter om den egna ekonomin (se ovan angående kreditprövning, avsnitt 7.5.5). Besked om ansökan beviljas kommer online, i vissa fall via mejl eller sms. Ansökningsprocessen innefattar en identifiering av konsumen- ten. De allra flesta bolag erbjuder olika möjligheter att identifiera sig, inklusive bankID eller e-legitimation. Ett fåtal bolag använder sig inte av någon form av elektronisk identifiering och i dessa fall görs i stället en identitetskontroll genom att konsumenten skickar kopia av id-handlingar, eventuellt i kombination med att bli uppringd. För i vart fall två tredjedelar av bolagen ingår som en del i an- sökningsprocessen att konsumenten godkänner de allmänna villko- ren för krediten. Några av dessa kräver ett elektroniskt godkän- nande även av ett fullständigt låneavtal eller en SEKKI-blankett. Elektroniska godkännanden av allmänna avtalsvillor sker i de flesta fall genom att konsumenten bockar i en ruta i det elektroniska an- sökningsformuläret. I några fall görs bekräftelsen i stället efter det att konsumenten fått ett preliminärt besked om att lånet beviljas, då låntagaren får bekräfta att han eller hon ansöker om lånet. Några bolag använder sig i stället av skriftliga skuldebrev. Detta innebär inte alltid postgång – några av bolagen informerar om att man kan skriva ut det elektroniska skuldebrevet, underteckna det, fotografera och skicka tillbaka det i ett mejl eller sms. 7.5.8Något om villkor m.m. på den övriga marknaden för fristående krediter Som tidigare beskrivits finns det några utmärkande drag för den kreditprodukt som utredningen kallat snabblån, som enkelt kan beskrivas som att krediterna har höga effektiva räntor. Att de effek- tiva räntorna blir höga beror på en samverkan mellan framför allt korta löptider och höga kostnader i förhållande till lånebeloppens storlek. Utredningen har inte haft möjlighet att göra samma kartlägg- ning av marknadens alla aspekter när det gäller andra fristående Andra aktörer som ger fristående krediter är andra konsu- mentkreditinstitut än snabblånebolag samt banker och andra kredit- institut. Särskilt konsumentkreditinstituten är av intresse, eftersom vissa av dem tidigare likställts med snabblånebolag. Utredningen har fortlöpande tittat på hemsidorna för ett tio-tal kreditgivande konsumentkreditinstitut som inte är snabb- lånebolag. Vissa av dem ingår också i den statistik utredningen in- hämtat från (se vidare avsnitt 7.7). Utred- ningen har också tittat på några banker och andra kreditinstituts lånevillkor m.m. En första iakttagelse är att snabblån inte kan sägas vara unika när det gäller att man lätt kan ansöka om lån. Alla kredit- givare erbjuder möjlighet att ansöka om ett lån över internet och få besked snabbt – det gäller även storbankerna. När det gäller möjlighet att låna små belopp finns det flera kon- sumentkreditinstitut som inte är snabblånebolag som lånar ut belopp . Endast ett par stycken lånar . Inga banker eller andra kreditinstitut lånar ut mindre belopp än i någon större omfattning. Bland konsumentkreditinstitut som inte är snabblånebolag finns det bolag som tydligt anger att det går bra att låna även om man har betalningsanmärkningar eller om man har en dålig kreditvärdighet. En del anger dock, precis som vissa snabblånebolag också gör, att man inte beviljas kredit om man har betalningsanmärkningar. De flesta banker och andra kreditinstitut som utredningen under- sökt erbjuder ett spann för krediträntan för blancokrediter som sträcker sig från några procent upp till i vart fall . De krediträntor som anges som exempel i marknadsföringen för att visa på kostnader och amorteringar för ett vanligt förekommande lån brukar dock sällan överstiga . Konsumentkredit- instituten som inte är snabblånebolag erbjuder räntor från och upp till något . Det är svårt att se något absolut samband mellan erbjudna räntor och exempelvis möjlig- heten att låna trots betalningsanmärkningar. Det kan noteras att de konsumentkreditinstitut (utom snabblånebolag) som anger att de lånar ut till personer med betalningsanmärkningar i många fall er- bjuder räntor nära eller strax . Detta kan jämföras med ett kreditinstitut som erbjuder lån trots betalningsanmärkningar med ränta från drygt 20 till . 7.6Branschinitiativ för en sundare utlåning Genom ett initiativ av några av aktörerna på snabblånemarknaden bildades en branschförening för snabblånebolag, Svenska konsu- mentkreditföretagen ekonomisk förening (SKEF). SKEF vill verka för en sund och seriös kreditgivning. SKEF har antagit etiska regler som medlemsföretagen är skyl- diga att följa. Reglerna omfattar bl.a. medlemsföretagens interna kultur och riktlinjer, bemötandet av konsumenter, kreditprövning och indrivning. Bland råden märks följande. –Kreditgivning till personer som fyllt 18 men ännu inte ska vara restriktiv. –Krediter ska inte utbetalas . –Om en konsument begär förlängning av ett lån mer än en gång, ska en ny kreditbedömning göras. Förlängning får inte beviljas mer än två gånger. Föreningen har instiftat en ansvarsnämnd som har till uppgift att granska medlemsföretagen och behandla tvister mellan konsumenter och kreditgivare. Medlemsföretagen har åtagit sig att följa nämndens beslut. SKEF har ett tiotal medlemsföretag. Statistik avseende verksamheten 201518 SKEF har tagit fram och publicerat statistik över medlemsföretag- ens verksamhet, bl.a. avseende inlämnade ansökningar om betal- ningsföreläggande (statistik avseende betalningsförelägganden för snabblån samlas även in av och redovisas i avsnitt 7.7). Den totala lånevolymen var . Antalet kunder hos medlemsföretagen var nästan 131 000 personer. 18 /wp-content/uploads/2016/04/SLUTRAPPORT-statistik- SKEF-2015-FINAL-8-april-2016.pdf lämnade medlemsföretagen cirka 30 000 ansökningar om betalningsförelägganden till som avsåg kapitalbelopp . Detta var av samtliga utfärdade fakturor (med samma begränsning i kapital- belopp) (nästan 520 000 stycken totalt). Medelvärdet för en kredit var lite . Som en jämförelse redovisar SKEF att antalet fakturor ökade , medan antalet inlämnade ansökningar om betalningsförelägganden minskade med . Andelen ärenden som överlämnades till sjönk alltså , från ansökningar av den totala ärendemängden till, som nämnt ovan, . Snittåldern för kunder var . Medelårsinkomsten för kunderna var nästan 250 000 före skatt. SKEF anger vidare att av alla ansökningar om kredit avslås. Detta beror vanligtvis på att de som söker inte upp- fyller de krav på kreditvärdighet som medlemsföretagen ställer upp. 7.7Statistik avseende obetalda snabblån har publicerat statistik över antalet ansökningar om betalningsförelägganden som inkommer till myndigheten och som avser snabblån. Denna statistik, som beskri- vits i avsnitt 7.3, har varit ett viktigt underlag för lagstiftnings- åtgärder avseende snabblån, och den har allmänt fått mycket upp- märksamhet, bl.a. i media. har, på utred- ningens begäran, tagit fram statistik över ansökningar om betalnings- förelägganden m.m. som avser i första hand . Denna statistik presenteras i det följande. Först redogörs dock för några av uppgif- terna i tidigare rapporter. har alltså inte tagit fram någon egen rapport avseende 2015, och avvaktar fortsatt statistiksammanställ- ning tills tillståndsprövningarna hos är klara (jfr avsnitt 7.4). 7.7.2Ansökningar om betalningsförelägganden –2014 I det följande redovisas uppgifter från den senaste rapporten, den 9 februari 2015.19 ingick krediter om högst . ingår även större kreditbelopp, upp till 15 000 kronor.20 över hela perioden har antalet in- komna ansökningar avseende snabblån ökat . /2010 minskade dock inflödet temporärt, för att sedan åter- 1 707 25 41835 77546 53128 03833 06453 70949 19256 641 Andelen unga vuxna som blev föremål för en ansökan om betalnings- föreläggande var inledningsvis . Andelen unga vuxna sjönk dock och har varierat mellan 19 och 22 procent.21 19Tillgänglig på , /statistiksnabblan 21Åldersfördelningen när det gäller ansökningar om betalningsförelägganden varierar för olika typer av fordringar. För vissa fordringstyper är andelen unga vuxna lägre än när det gäller snabblån, exempelvis trafikförsäkringsavgift, men det finns också andra fordringstyper där andelen unga vuxna är i princip lika stor som när det gäller snabblån, exempelvis ford- ringar som avser telefoni (uppgifter från ). Fördelningen mellan kvinnor och män som fått ansökningar med snabblån som grund har varit tämligen . Fler män än kvinnor (mellan ) har varit föremål för en ansökan. 2014 var det år då skillnaden var som störst; ansökning- arna detta år avsåg män i av fallen. 7.7.3Ansökningar om betalningsförelägganden m.m. för Inledning – allmänt om statistiken I register över ansökningar går det inte att maskinellt söka fram ärenden av en viss typ eller med en viss grund. Sökningen som gjorts har därför utgått ifrån vilka bolag som lämnat in ansökningarna. Utredningen har lämnat två olika listor med bolag till , en som avser bolag som utredningen anser i huvudsak sysslar med snabblån och en som avser övriga kreditgivande konsumentkreditinstitut. I samråd med har även vissa inkassobolags ansök- ningar granskats. Urvalet av inkassobolag bygger på Kronofogde- myndighetens erfarenhet av att dessa bolag tidigare lämnat in an- sökningar avseende snabblån.