sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — Som också har angetts i kapitel 2, gör sig i allt väsentligt samma synpunkter gällande avseende kontraheringspliktens tillämpning vid alla slags personförsäkringar som omfattas av pliktens tillämp- ningsområde.1 Även om kartläggningen alltså har avgränsats till vissa personförsäkringar, har den kunnat ligga till grund för utred- 1 Vissa personförsäkringar som är av en väsentligt annan karaktär än sjuk- och olycksfalls- försäkringarna, främst sådana livförsäkringar där sparmomentet dominerar, undantas i prin- cip från kontraheringspliktens tillämpningsområde på grund av sin art (se 11 kap. 1 § första stycket och se prop. 2003/04:150 s. 246 och 500). ningens överväganden avseende kontraheringspliktens tillämpning över huvud taget. Detta kapitel innehåller inga överväganden. De iakttagelser som vi har gjort och de slutsatser som vi har dragit baserat på kartlägg- ningen redovisas i stället längre fram i betänkandet (se kapitel 13–16). 11.2Kort om hur kartläggningen har genomförts Utredningen har uppfattat sina direktiv så att kartläggningen av försäkringsbolagens hantering av försäkringsansökningar, ska göras med huvudsakligt fokus på att få in så mycket statistiskt material och annan konkret information som möjligt från försäkringsbranschen. Kartläggningen i förhållande till försäkringsbolagen har genom- förts i tre steg. Det första steget har varit en omfattande enkätundersökning rik- tad till försäkringsbolagen. () har haft i uppdrag att bistå utredningen vid utformningen och genomför- ande av undersökningen. Enkätundersökningen finns bifogad till detta betänkande som Bilaga 2. Den tekniska rapport som SCB har upprättat angående utförande av undersökningen finns bifogad till utredningen som Bilaga 3. Enkätundersökningen till bolagen och resultatet av denna be- skrivs närmare i avsnitt 11.3 nedan. Eftersom det i många fall hand- lar om företagshemlig information som har lämnats till utredningen av försäkringsbolagen, kommer några företagsspecifika uppgifter inte att anges, utan bolagens svar redovisas sammantaget. Det andra steget har varit att en arbetsgrupp från utredningen har besökt ett antal försäkringsbolag som har omfattats av under- sökningen. I avsnitt 11.4 nedan beskriver vi hur utredningen har genomfört besöken hos försäkringsbolagen. Eftersom det även här i stor utsträckning har handlat om företagshemliga uppgifter som utredningen har fått ta del av, innehåller betänkandet ingen redo- görelse för dessa. Utredningens lärdomar av och iakttagelser vid besöken kommer i stället till uttryck i de allmänna beskrivningarna och övervägandena som presenteras senare i betänkandet. Det tredje steget har varit att utredningen har genomfört djup- intervjuer med dels de försäkringsbolag som har svarat på enkät- undersökningen, dels två större återförsäkringsbolag. ning av hur intervjuerna har gått till finns i avsnitt 11.5 nedan. En sammanfattning av försäkringsbolagens och återförsäkringsbolag- ens svar finns bifogade till betänkandet som Bilaga 4. Den informa- tion och de synpunkter som försäkringsbolagen har lämnat vid djup- intervjuerna, reflekteras givetvis även i utredningens beskrivningar av rådande förhållanden på marknaden och i våra överväganden. Utöver den del av kartläggningen som har tagit sikte på infor- mation från försäkringsbolagen, har utredningen genomfört en enkätundersökning som riktats till konsumenter. Utredningen har genomfört undersökningen i samarbete med Handikappförbunden, Lika Unika, DHR, samt Barnplantorna, och målgruppen har varit konsumenter som har anknytning till för- bundens medlemsorganisationer, eller som är intresserade av de frågor som förbunden driver. Undersökningen har innehållit frågor om försäkringsskydd och konsumenternas upplevelser angående att ansöka om individuell personförsäkring. Enkätundersökningen finns bifogad till detta betänkande som Bilaga 5. I avsnitt 11.6 nedan beskriver vi hur undersökningen till konsumenter har genomförts och vilka slutsatser som vi anser att man kan dra av denna. 11.3.1Undersökningens genomförande och syfte Enkätundersökningen till försäkringsbolagen (Bilaga 2) har utgjort det första steget i utredningens kartläggning och lagt grunden för den fortsatta analysen. Utredningen startade därför sitt arbete med att arbeta fram undersökningsfrågorna. Frågorna i undersökningen har utformats efter samråd med branschorganisationen och ett flertal personer inom försäkringsbranschen som har lång och gedigen erfarenhet av arbete med personförsäkringar. Utredningen har också låtit flera läkare med erfarenhet av försäkringsmedicinsk riskbedömning lämna synpunkter på frågorna i undersökningen. Experter och sakkunniga i utredningen med särskild erfarenhet från försäkringsbranschen, eller av arbete med försäkringsfrågor på konsumentområdet, samt de intresseorganisationer som ingår i utredningen, har också bi- dragit med viktig expertis. Enkätundersökningen har vidare kvalitetsgranskats av SCB för att säkerställa att ett tillförlitligt resultat kunde uppnås (Bilaga 3). Enkätundersökningen har skickats till försäkringsbolagen av SCB i form av en internetbaserad webbenkät, med individuella inloggningsuppgifter för respektive försäkringsbolag. Inloggnings- uppgifter till webbenkäten skickades ut till försäkringsbolagen , med sista svarsdatum . Syftet med undersökningen har huvudsakligen varit att kart- lägga i vilken utsträckning försäkringsbolagen helt nekar ansök- ningar om personförsäkring, eller bara beviljar sådana försäkringar med särskilda villkor, samt att identifiera under vilka omständig- heter detta är vanligt. Försäkringsbolagens deltagande i enkätundersökningen var fri- villig. De försäkringsbolag som har ingått i utredningens kartlägg- ning har varit mycket tillmötesgående och positiva till utredningens uppdrag och arbete. 11.3.2Aktuell tidsperiod för undersökningen När det gällde att bestämma tidsperioden för undersökningen, förde utredningen diskussioner med dels SCB och experterna i utred- ningen, dels branschorganisationen och olika personer i försäkringsbranschen. Enligt uppgifter från branschen var det bara möjligt för bolagen att ta fram aktuell statistik kalenderårsvis. SCB bedömde att ett helt kalenderår var tillräckligt för att det skulle vara möjligt att dra statistiskt säkerställda slutsatser utifrån undersökningen. Utredningen kom mot den bakgrunden fram till att det var lämpligt att undersökningen avsåg det för undersökningen närmast föregående året, nämligen . Vi vill i det här sammanhanget framhålla att de personförsäk- ringsprodukter som är föremål för utredningens analys är komplexa produkter som är under ständig utveckling och förändring. Ett fler- tal av de försäkringsbolag som har ingått i utredningens kartlägg- ning har också förändrat sitt produktutbud . Givetvis sker det kontinuerligt en förändring och utveckling även i fråga om försäkringsbolagens riskbedömning och hantering av försäkrings- ansökningar. Enligt uppgifter som lämnats till utredningen från försäkringsbranschen har försäkringsbolagens hantering av ansök- ningar om personförsäkringar ändå inte förändrats i någon avgör- ande utsträckning –2016 med avseende på de frågor som har varit aktuella för utredningens kartläggning. Denna upp- fattning har också bekräftats av de experter i utredningen som har särskild erfarenhet av arbete i branschen eller av arbete med försäk- ringsfrågor på konsumentområdet. Det finns visserligen inget sätt för utredningen att direkt kontrollera detta, eftersom det saknas motsvarande statistik från tiden före 20132 och det inte har gjorts någon ny kartläggning . Mot bakgrund av uppgifterna från branschen och utredningens experter, samt med hänsyn till att det inte har skett någon betydande förändring av aktuell lagstiftning eller andra relevanta yttre förhållanden , anser utredningen ändå att det är rimligt att utgå ifrån att det som har kommit fram genom enkätundersökningen ger en rättvis- ande bild av försäkringsbolagens hantering av ansökningar fram till . 11.3.3Aktuella försäkringsbolag och svarsfrekvens Målpopulationen har utgjorts av de försäkringsbolag som, till hade samtliga eller någon av följande tre typer av individuellt tecknade privata personförsäkringar i sitt produktsortiment: barnförsäkringar, dvs. kombinerade sjuk och olycksfallsförsäk- ringar för barn/ungdomar (under ) kombinerade sjuk och olycksfallsförsäkringar för vuxna () sjukförsäkringar för vuxna (). 2 Det finns viss statistik i rapporten , som gavs ut av i samarbete med Handikappförbundens Samarbets- organ och . Även Rapporten från , 2012/13:RFR6, Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnför- säkringar, innehåller viss statistik på det aktuella området. Det underlag som finns i dessa rapporter är dock inte tillräckligt för att jämföra med den statistik som utredningen har tagit fram. En förteckning över de bolag som ingick i målpopulationen togs fram av utredningen i samråd med och Svensk Försäkring samt genom direktkontakter med försäkringsbolagen. Den identifierade målpopulationen bestod slutligen av 14 för- säkringsbolag. Undersökningen har omfattat samtliga svenska för- säkringsbolag som tillhandahöll de aktuella försäkringstyperna, och även de utländska försäkringsbolag med filial eller annan etablering här, som erbjöd de aktuella försäkringarna på den svenska markna- den. Att utländska försäkringsbolag utan någon etablering i säljer personförsäkringar på den svenska marknaden förekommer bara i högst begränsad omfattning. Sådana företag har därför inte omfattats av undersökningen. Totalt besvarades enkätundersökningen av 13 av de 14 försäk- ringsbolag som omfattades av den. Det bolag som inte svarade har en extremt liten marknadsandel med avseende på de aktuella för- säkringstyperna.3 Detta innebär att de svarande bolagen i princip representerar hela marknaden för de aktuella försäkringstyperna. I framställningen nedan redovisar vi resultatet av enkätunder- sökningen. Först beskriver vi hur produktsortimetet har sett ut hos de svarande försäkringsbolagen, med avseende på de tre försäk- ringstyper som har ingått i undersökningen. Därefter behandlar vi resultatet för barnförsäkring, sedan för kombinerad sjuk- och olycks- fallsförsäkring för vuxna och slutligen redovisar vi resultatet vad gäller sjukförsäkring för vuxna. Här redovisar vi bara resultatet av enkätundersökningen i de delar som har direkt relevans för våra överväganden framöver. Resultatet av enkätundersökningen redovisas så att vi först be- skriver den fråga som har ställts till försäkringsbolagen. Därefter anger vi hur bolagen sammantaget har svarat, dels i löptext, dels genom tabeller och cirkeldiagram. 3 Bolaget sålde i princip bara gruppförsäkringar. Enligt uppgift från bolaget sålde man bara några ytterst få individuella sjukförsäkringar och kombinerade sjuk- och olycks- fallsförsäkringar för vuxna, och inga barnförsäkringar. Någon exakt marknadsandel för detta bolag när det gäller aktuella personförsäkringar har inte varit möjligt att få fram, men enligt bolaget självt handlar det om av marknaden. 11.3.4Produktsortiment hos svarande försäkringsbolag Försäkringsbolagen fick i enkätundersökningen inledningsvis ange vilka av de tre aktuella försäkringstyperna som ingick i deras pro- duktsortiment . Figur 11.1 nedan visar att 5 av de 13 bolag som svarade på under- sökningen sålde sjukförsäkring för vuxna, medan 8 bolag inte till- handahöll någon sådan försäkring. Det var också 5 bolag som sålde kombinerad sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna, och 8 som inte gjorde det. Vidare framgår att 9 försäkringsbolag sålde barn- försäkring , medan 4 bolag inte gjorde det. Figur 11.2 nedan visar vilka kombinationer av försäkringstyper som såldes av de 13 försäkringsbolag som svarade på undersökningen. Av tabellen framgår att det var 4 av bolagen som enbart sålde sjuk- försäkringar för vuxna, 3 som bara sålde barnförsäkring, 5 som tillhandahöll både sjuk- och olycksfallsförsäkringar för vuxna samt barnförsäkring och 1 bolag som hade sjukförsäkring för vuxna samt barnförsäkring i sitt produktsortiment. Figur 11.3 illustrerar ande- len försäkringsbolag, av de 13 bolag som svarade, med olika kombi- nationer av de aktuella försäkringarna. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Enbart sjukförsäkringar Enbart barnförsäkring Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. för vuxna samt barnförsäkring Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Ansökningar och beviljade försäkringar I enkätundersökningen efterfrågades hur många ansökningar om barnförsäkring som respektive försäkringsbolag tog emot . Därefter fick bolagen svara på frågor om hur många av de totalt in- komna ansökningarna om barnförsäkring som beviljades med nor- mala villkor, hur många som beviljades med särskilda villkor och hur många som avslogs helt. När det gällde beslut om att bevilja försäkring till särskilda vill- kor eller att helt avslå ansökan, fick försäkringsbolagen ange om försäkringen … beviljades med villkor som innebar karenstid eller kvalifice- ringstid? … beviljades med undantagsklausul, utan förhöjd premie? … beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul? … beviljades med undantagsklausul och förhöjd premie? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet, och med undantagsklausul? … avslogs, men annan försäkring erbjöds i stället (t.ex. en ren olycksfallsförsäkring)? … avslogs, utan erbjudande om annan försäkring? Vad särskilt gällde avslagsbesluten, ställdes alltså frågan om avslag meddelades med eller utan erbjudande om att teckna en annan för- säkring än den sökta försäkringen. I båda fallen handlar det om av- slag på ansökan i kontraheringspliktens mening, eftersom plikten innebär en rätt att teckna just den försäkring som har sökts. Skälet till att enkätundersökningen gjorde skillnad på de två situationerna är att det är vanligt att försäkringsbolagen, vid avslag på ansökan om barnförsäkring, erbjuder en annan försäkringsprodukt än den sökta, och att undersökningen därför behövde fånga upp båda dessa situationer. Nedan redovisas antalet och andelen avslagsbeslut sam- lat, dvs. utan åtskillnad mellan de fall där den försäkringssökande i samband med avslaget har erbjudits en annan försäkringsprodukt, och de fall där något sådant erbjudande inte har förekommit. Som framgår av Figur 11.4 och 11.5 nedan, kom det in totalt 97 586 ansökningar om barnförsäkring . Av dessa be- viljades totalt 94 397 ansökningar (96,av alla inkomna ansökningar). 84 885 ansökningar (av alla inkomna an- sökningar) beviljades till ordinarie villkor och 9 512 (av alla inkomna ansökningar) beviljades med särskilda villkor. Av alla inkomna ansökningar var det 3 189 ansökningar (3,) som avslogs helt. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Totalt var det alltså 9 512 ansökningar om barnförsäkringar (av totalt 97 586 inkomna ansökningar) som beviljades med särskilda villkor. Figur 11.6 nedan avser dessa 9 512 ansök- ningar och illustrerar vilka olika slags särskilda villkor som förekom när det gäller barnförsäkringar och hur många beslut som förekom i de olika kategorierna. Som framgår av figuren förekom det inte över huvud taget att barnförsäkring beviljades med karenstid eller kvalificeringstid.4 Som också framgår var det inget försäkringsbolag som tillämpade premieförhöjningar vid barnförsäkring. (Enligt upp- gift till utredningen från aktuella försäkringsbolag är detta fortfarande fallet.) Däremot meddelades 9 075 barnförsäkringar (9,av totalt antal ansökningar) med undantagsklausul. Vidare var det 233 ansökningar (0,av totalt antal ansökningar) som be- viljades utan skydd för ekonomisk invaliditet, och 204 (0,av totalt antal ansökningar) som beviljades utan skydd för ekono- misk invaliditet i kombination med någon annan undantagsklausul. 4 På marknaden förekommer visserligen i något fall barnförsäkring med kvalificeringstid, men då följer kvalificeringstiden av de ordinarie försäkringsvillkoren. I princip erbjuds sådan försäkring bara vid avslag på en sökt försäkring utan kvalificeringstid. I kontraherings- pliktens mening handlar det då om ett avslag på den sökta försäkringen, även om en annan försäkring erbjuds i stället. undantagsklausul förhöjd premie undantagsklausul utan ekonomisk Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Totalt var det 12 701 ansökningar om barnförsäkring (cirka 13 pro- cent av de totalt inkomna ansökningarna) som antingen beviljades till särskilda villkor eller avslogs helt. Figur 11.7 nedan avser dessa 12 701 ansökningar, och illustrerar vilka slags särskilda villkor som förekom vid ansökan om barnförsäkring, hur vanliga dessa villkor var, och hur vanligt det var med avslagsbeslut i förhållande till sär- skilda villkor. Där framgår att i av de 12 701 ärenden där försäkring helt eller delvis nekades, handlade det om att försäk- ring beviljades med undantagsklausul. I av dessa ären- den, beviljades försäkring utan skydd för ekonomisk invaliditet, och i av de aktuella fallen beviljades försäkring utan skydd för ekonomisk invaliditet, i kombination med en annan undantagsklausul. Ansökningen avslogs vidare helt i av totalt de 12 701 ärendena där försäkrings helt eller delvis nekades. ekonomisk invaliditet, och Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Orsaker till särskilda villkor och avslag I enkätundersökningen efterfrågades också den vanligaste respek- tive näst vanligaste orsaken till att försäkringsbolaget beviljade barnförsäkring med särskilda villkor eller helt avslog ansökningar om sådan försäkring. Försäkringsbolagen fick svara på dessa frågor i fritext. Eftersom det finns olika sätt att klassificera sjukdomar och andra tillstånd inom försäkringsbranschen, har det inte varit möjligt att göra statistik av bolagens svar när det gäller orsaker till särskilda villkor och avslag. Nedan finns en sammanställning av försäkringsbolagens svar när det gäller vanligaste respektive näst vanligaste orsakerna till sär- skilda villkor och avslag vid ansökningar om barnförsäkring. De orsaker bolagen har uppgett anges utan någon inbördes rangord- ning (allmänt kan sägas att försäkringsbolagen gav mycket likartade svar när det gäller vanliga orsaker till särskilda villkor eller avslag). Vanliga orsaker till undantagsklausul vid barnförsäkring: Atopiska sjukdomar (astma, allergi, eksem, födoämnesallergi) Andra problem kring andning/luftvägar Medfödda missbildningar och syndrom (t.ex. höftluxation, vidgade njurbäcken) Vanliga orsaker till undantag för ekonomisk invaliditet vid barnförsäkring: Problem med syn och hörsel Neuropsykiatriska sjukdomar (t.ex. ADHD, autism) Vanliga orsaker till avslag vid barnförsäkring: Pågående utredning (ingen fastställd diagnos) Komplikationer vid förlossning (t.ex. syrebrist) I undersökningen ställdes även frågor om hur ofta försäkrings- bolagen begärde in kompletterande hälsouppgifter i ärenden om barn- försäkring. Med kompletterande hälsouppgifter avsågs all informa- tion om den försäkringssökande som försäkringsbolaget begärde in, utöver den information som bolaget hade efterfrågat i den obliga- toriska hälsodeklarationen.5 Som redan har framgått tidigare (se 5 Som inhämtande av kompletterande hälsouppgifter räknades enligt undersökningen inte kompletteringar som försäkringsbolaget begärde med anledning av en inkomplett ansökan, dvs. på grund av att den obligatoriska hälsodeklarationen inte fyllts i korrekt. kapitel 7 och 15), kan sådan kompletterande hälsoinformation in- hämtas antingen genom att försäkringsbolaget vänder sig direkt till den försäkringssökande, eller att bolaget begär sökandens samtycke för att hämta in uppgifter från vårdgivare eller andra (exempelvis genom patientjournaler och liknande). Försäkringsbolagen skulle i enkätundersökningen till att börja med uppge i hur stor andel av de inkomna ansökningarna om barn- försäkring som bolaget på något sätt begärde in kompletterande hälsouppgifter. Här avsågs alltså dels den situationen att bolaget vände sig till den försäkringssökande för att denne själv skulle lämna ytterligare hälsoinformation, dels att försäkringsbolaget begärde samtycke från sökanden för att hämta in uppgifter från andra. Därefter frågades i hur stor andel av de ärenden där bolaget på något sätt begärde kompletterande hälsouppgifter, som det hand- lade om att bolaget begärde samtycke för att hämta in hälsouppgif- ter från andra. Slutligen efterfrågades också i hur stor andel av de ärenden där bolaget begärde samtycke från den försäkringssökande, som det handlade om att man ville hämta in uppgifter från barn- hälsovården eller elevhälsan. Försäkringsbolagens svar avseende inhämtande av komplette- rande hälsoinformation finns sammanställda i Figur 11.8 och 11.9 nedan. Som visas i dessa, framgick det av undersökningen att, av de totalt 97 586 inkomna ansökningarna om barnförsäkring, begärde försäkringsbolagen inte in några kompletterande hälsouppgifter i 83 184 fall (85,av totalt antal ansökningar). I dessa fall bedömdes alltså ansökan på de uppgifter som lämnats i hälsodekla- rationen. I 14 402 ansökningar (14,av totalt antal an- sökningar) begärdes kompletterande hälsouppgifter på något sätt. I 12 387 fall (12,av totalt antal ansökningar) begärde försäkringsbolaget dessa kompletterande hälsouppgifter direkt från den försäkringssökande, dvs. samtycke krävdes inte. I 1 927 fall (av totalt antal ansökningar) begärde bolaget samtycke från sökanden för att hämta in kompletterande hälsouppgifter från andra. Slutligen framgick att försäkringsbolagen hade begärt sam- tycke för att hämta in uppgifter från barnhälsovården/elevhälsan i 88 ärenden (0,av totalt antal ansökningar). Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. uppgifter som inte krävde samtycke uppgifter som krävde samtycke Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. 11.3.6Sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna Ansökningar och beviljade försäkringar I enkätundersökningen efterfrågades hur många ansökningar om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna som respektive försäk- ringsbolag tog emot . Därefter fick bolagen svara på frågor om hur många av de totalt inkomna ansökningarna om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna som beviljades med normala villkor, hur många som beviljades med särskilda villkor och hur många som avslogs. När det gällde beslut om att bevilja försäkring till särskilda vill- kor eller att helt avslå ansökan, fick försäkringsbolagen ange vilka slags beslut som det handlade om, dvs. … beviljades med villkor som innebar karenstid eller kvalifice- ringstid? … beviljades med undantagsklausul, utan förhöjd premie? … beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul? … beviljades med undantagsklausul och förhöjd premie? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet, och med undantagsklausul? … avslogs, men annan försäkring erbjöds i stället (t.ex. en ren olycksfallsförsäkring)? … avslogs, utan erbjudande om annan försäkring? Vad särskilt gällde avslagsbesluten, ställdes alltså frågan om avslag meddelades med eller utan erbjudande om att teckna en annan försäkring än den sökta försäkringen. I båda fallen handlar det om avslag på ansökan i kontraheringspliktens mening, eftersom plikten innebär en rätt att teckna just den försäkring som har sökts. Skälet till att enkätundersökningen gjorde skillnad på de två situationerna är att det är vanligt att försäkringsbolagen, vid avslag på ansökan om sjuk- och olycksfallsförsäkring, erbjuder en annan försäkrings- produkt än den sökta, och att undersökningen därför behövde fånga upp båda dessa situationer. Nedan redovisas antalet och an- delen avslagsbeslut samlat, dvs.