sou · H4B351 · 2016-08-17 00:00:00 — Av skäl 22 till direktivet framgår att direktivet inte medför någon skyldighet att fastställa förmånligare villkor för vilande pensionsrättigheter än för de rättigheter som gäller för aktiva deltagare i kompletterande pensionssystem. Som utgångspunkt för värdeutvecklingen av en avgående arbetstagares pensionsrättighet ska det ursprungliga värdet av en Bevarande av vilande pensionsrättigheter pensionsrättighet enligt artikel 5.1 beräknas som det tidigare anställningsförhållandet upphört. Förutom att en avgående arbetstagares rättigheter ska bevaras och behandlas rättvist ställer direktivet också upp ett krav på att vilande pensionsrättigheter för arbetstagarens efterlevande, om sådana förekommer, ska behandlas på samma sätt som för en avgående arbetstagare. 9.1.2Direktivets bestämmelser om engångsbelopp Utredningens bedömning: Medlemstaten får under vissa förutsättningar tillåta att intjänade pensionsrättigheter betalas ut i form av ett engångsbelopp till arbetstagaren före uppnådd pensionsålder. Ett sådant engångsbelopp kräver arbetstagarens samtycke. Artikel 5.3 ger möjlighet för medlemsstaterna att tillåta ett avsteg från kravet på bevarande genom att tillåta att belopp av en viss storlek avlöses genom ett engångsbelopp. Enligt artikeln får medlemsstaterna alltså tillåta att i stället för att ett pensionssystem bevarar en avgående arbetstagares förvärvade rättigheter får pensionssystemet betala ut ett belopp som motsvarar det förvärvade värdet, ett så kallat engångsbelopp. En förutsättning för detta är att arbetstagaren har gett ett informerat samtycke till att så ska ske. Det informerade samtycket ska i detta avseende inbegripa eventuella avgifter som är förknippade med utbetalningen av ett engångsbelopp. Det krävs också att beloppet inte överstiger ett tröskelvärde som medlemsstaten fastställt. Det anges i skäl 23 till direktivet att storleken på ett sådant engångsbelopp bör bestämmas med beaktande av vad som är en lämplig nivå för arbetstagarnas framtida pensionsinkomster. Om en medlemsstat utnyttjar möjligheten att tillåta ett engångsbelopp ska kommissionen underrättas om det tröskelvärde som tillämpas. Direktivets bestämmelse om engångsbelopp reglerar således inte endast att utbetalning av engångsbelopp får ske under ett visst tröskelvärde utan även att sådana engångsutbetalningar ska ske med arbetstagarens samtycke. har vid genomförande av direktivet Bevarande av vilande pensionsrättigheter infört en bestämmelse om krav på samtycke i sin befintliga lagstiftning, som tidigare tillåtit engångsutbetalningar utan samtycke. 9.2Svenska bestämmelser om bevarande av pensionsrättigheter och engångsbelopp 9.2.1Bestämmelser i svensk rätt och i svenska tjänstepensionssavtal av betydelse för bevarande av pensionsrättigheter Enligt försäkringsavtalslagen (kap. 11:5) finns en rätt att i samband med en uppsägning av en försäkring få försäkringen ändrad till ett fribrev. Samma rätt gäller när en anställd som omfattas av en kollektivavtalad försäkring lämnar sin anställning. Det bör noteras att de regler som finns om återköp (se avsnitt 9.2.2) också i praktiken innebär ett avsteg från ett bevarande. I övrigt saknar svensk lagstiftning avseende tjänstepensioner närmare regler gällande bevarande av vilande pensionsrättigheter. Det är därför i huvudsak upp till respektive pensionssystem att bestämma sina egna regler. De olika tjänstepensionsavtalen har liknande regleringar gällande bevarandet av vilande pensionsrättigheter medan villkoren för uppräkningen gällande förmånsbestämd pension i de olika avtalen skiljer sig åt. Uppräkningen av intjänad pensionsrätt för arbetstagare som slutat anställningen motsvaras antingen av de villkor som gäller för arbetstagare som kvarstår i anställningen eller motsvaras av de villkor som gäller för pension som är under utbetalning. Vad gäller premiebestämd pension följer värdet av intjänad pensionsrätt utvecklingen av vald placering och det blir inte fråga om någon olikbehandling enligt tjänstepensionsavtalen mellan arbetstagare som avslutar anställningen och arbetstagare som kvarstår i anställningen. En person som slutar en anställning som omfattas av ITP- planen och inte påbörjar en ny anställning som omfattas av planen får rätt till ett fribrev som motsvarar intjänad pensionsrätt vid avgångstillfället. ITP-planen innehåller i sig inga regler om uppräkning. har dock för förmånsbestämd pension möjlighet att besluta om uppräkning av värdet på intjänade fribrev. Metoden för uppräkning av pensioner som är under utbetalning Bevarande av vilande pensionsrättigheter och för vilande pensionsrättigheter är inte densamma utan uppräkningen av pensioner som är under utbetalning sker genom ett pensionstillägg som kan både sänkas och höjas. Pensionstillägget är dock alltså inte en del av själva ITP-planen utan är en separat förmån som ges. En uppräkning av värdet av ett intjänat fribrev kan inte sänkas och ett intjänat nominellt belopp kan heller aldrig sänkas. För premiebestämd pension följer värdet av intjänad pensionsrätt utvecklingen av den valda placeringen. För intjänade pensionsrätter görs ingen skillnad mellan en arbetstagare som slutat sin anställning och en arbetstagare som är kvar i anställningen. Avtalspension SAF-LO utgör en premiebestämd plan och värdet av en intjänad pensionsrätt följer utvecklingen av vald placering. Den som tjänar in till en förmånsbestämd pension enligt KAP- KL, och avgår från sin anställning innan pensionering, får rätt till en livränta som värdesäkras med anknytning till prisbasbeloppets förändring. Samma uppräkningsmetod används för personer som får pension utbetalad. Värdet för en intjänad pensionsrätt för premiebestämda delarna i KAP-KL och pensionsrättigheter enligt AKAP-KL följer utvecklingen av vald placering. Vad gäller förmånsbestämd pension enligt PA 16 får en person som avgår från sin anställning före pensionsålder, på grund av annan anledning än varaktig sjukdom, rätt till ett fribrev som motsvarar intjänad pensionsrätt vid avgångstillfället. värdesäkras genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. Samma uppräkningsmetod används för personer som får pension utbetalad. För premiebestämd pension följer värdet av en avgående persons intjänade pensionsrätt utvecklingen av den valda placeringen. I inget av de ovan redovisade tjänstepensionsavtalen har en efterlevande rätt till några vilande pensionsrättigheter varför direktivets krav på behandlingen vid bevarande inte blir aktuellt i denna del. Det kan noteras att för de tjänstepensionsavtal som innehåller flytträtt kan inte detta vara att se som ett problem i förhållande till direktivets krav på bevarande eftersom en eventuell flytt inte kan ske utan godkännande av arbetstagaren. Av skäl 24 till direktivet framgår också att direktivet inte avser att försvåra för en flytträtt. Det ursprungliga förslaget till direktiv innehöll också en rätt att flytta pensionsrättigheter. Bevarande av vilande pensionsrättigheter För en arbetstagare som omfattas av förordningen om pensionsvillkor för icke-svenska medborgare som är lokalanställda vid svenska utlandsmyndigheter och som avgår före pensionsålder fastställs enligt huvudregeln (se om engångsbelopp i stället för pension nedan under 9.2.2.) pensionsförmånen vid avgångstillfället och värdesäkras efter avgångsåret. Uppräkningen följer det löneindextal tillämpar vid den myndighet där arbetstagaren varit anställd. För förmånsbestämd pension enligt förordningen om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning och förordningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning sker uppräkningen enligt bestämmelserna i 16 respektive PA 0315. Det betyder att ett fribrev värdesäkras genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. 9.2.2Bestämmelser i svensk rätt och i svenska tjänstepensionsavtal rörande engångsbelopp Vad avser engångsbelopp finns inte några bestämmelser i svensk rätt som rör specifikt engångsbelopp innan uppnådd pensionsålder. För att arbetsgivaren ska ha rätt till skatteavdrag vid inkomstbeskattningen får enligt huvudregeln ålderspension inte betalas ut och inte än . I inkomstskattelagen finns dock regleringar rörande återköp av pensionsförsäkringar vilka också till sin utformning omfattar återköp av tjänstepensionsförsäkringar. En pension får enligt 58 kap. 18 § inkomstskattelagen återköpas om återköpsvärdet uppgår till högst ett prisbasbelopp. Detta innebär att en pensionsförsäkring med ett lågt värde i praktiken kan komma att avlösas med ett engångsbelopp. För att det ska vara möjligt för en arbetstagare att få till stånd ett sådant återköp krävs dock först att arbetsgivaren överlåter försäkringen på arbetstagaren då det är arbetsgivaren som är försäkringstagare fram till dess att en tjänstepensionsförsäkring börjar utbetalas. Förutom återköp av försäkringar med ett lågt värde ger regleringen i inkomstskatte- 15 Bestämmelserna i avtalet motsvaras av ovan nämnda bestämmelser i 16. SOU 2016:51 Bevarande av vilande pensionsrättigheter lagen en möjlighet för att ge tillstånd till återköp av försäkringar vars värde överstiger ett prisbasbelopp. En förutsättning för detta är att försäkringstagaren är på obestånd och ett återköp kan medföra en varaktig lösning på försäkringstagarens ekonomiska problem eller om det annars föreligger synnerliga skäl för att medge återköp. I förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1993/94:85 s. 52 och 60) anges dock att det bör vara uteslutet att medge dispens för återköp av en försäkring som är eller har varit en tjänstepensionsförsäkring. Förutom regleringarna i inkomstskattelagen finns i de flesta fall frågan om återköp reglerad i försäkringsvillkoren hos de olika försäkringsgivarna för tjänstepensionsförsäkringar. I de olika försäkringsvillkoren finns exempel både på när ett återköp kan initieras av försäkringstagaren och när återköp kan initieras av försäkringsgivaren. I inget av de granskade försäkringsvillkoren finns några regleringar rörande en arbetstagares samtycke. ITP-planen innehåller inga regler om återköp. Planen ger heller ingen rätt till engångsbelopp före uttag av pension. Inte heller avtalet om avtalspension SAF-LO innehåller några bestämmelser om återköp eller engångsbelopp före utbetalningens början. Både KAP-KL och AKAP-KL innehåller bestämmelser om en form av engångsbelopp. Detta engångsbelopp är emellertid konstruerat så att en arbetstagare inte tillgodoräknas någon av inkomstbasbeloppet för AKAP-KL. I inget av de två avtalen sker alltså något intjänande för belopp som understiger de angivna nivåerna. Sådana engångsbelopp är undantagna direktivets tillämpningsområde, se avsnitt 7.4. Varken KAP-KL eller AKAP-KL innehåller någon reglering rörande återköp. Enligt PA 16 kan en försäkring återköpas i enlighet med vad som är reglerat i lag. PA 16 innehåller motsvarande reglering som de kommunala avtalen vad avser belopp som inte överstiger ett inkomstbasbelopp. I förordningen om pensionsvillkor för icke-svenska medborgare som är lokalanställda vid svenska utlandsmyndigheter finns regleringar rörande engångsbelopp för personer som avgår från anställningen innan pensionsåldern. För en anställning som varat och upphör före pensionsåldern utan att rätt till sjuk- eller Bevarande av vilande pensionsrättigheter familjepension föreligger kan ett engångsbelopp betalas ut i stället för att det ska föreligga en rätt till vilande pension. För den som varit anställd än eller som har kvar till pensionsåldern betalas alltid ett engångsbelopp ut vid avgång från anställningen. Engångsbeloppet motsvarar hälften av pensionens kapitaliserade värde. Att det endast motsvarar hälften har sin grund i att en pension minskas med rätten till en förmån som den anställde har rätt till i anställningslandet, vilket inte sker vid utbetalning av ett engångsbelopp. För tjänstepension enligt förordningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning finns, i enlighet med bestämmelserna i 03, inga regler om återköp och inte heller någon rätt till engångsbelopp före uttag av pension. 10.1Bestämmelserna i direktivet om information Artikel 6 i direktivet behandlar tillhandahållande av information till aktiva deltagare i kompletterande pensionssystem, samt till blivande och efterlevande förmånstagare. Den information det är fråga om ska lämnas på begäran. Informationen ska lämnas på ett tydligt sätt, skriftligen och inom rimlig tid från det att den begärs. Medlemsstaten får besluta att informationen inte behöver lämnas mer än en gång . Direktivet anger inte vem som ska tillhandahålla informationen. Bestämmelserna i direktivet är avsedda att komplettera tjänstepensionsinstitutens informationsskyldighet enligt artikel 11 i och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (tjänstepensionsdirektivet). Det förtjänar att framhållas att tjänstepensionsdirektivets tillämpningsområde inte är detsamma som tillämpningsområdet för detta direktiv. Tjänstepensionsdirektivet gäller tjänstepensionsinstituts verksamhet och omfattar inte alla som tillhandahåller tjänstepensioner. Tjänstepensionsdirektivet har i det avseendet ett mer begränsat tillämpningsområde. Till skillnad mot vad som gäller för direktivets bestämmelser om intjänande och bevarande ges i direktivets artikel 6 inget utrymme för arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal fastställa avvikande bestämmelser om information. 10.1.1Information till aktiva deltagare Utredningens bedömning: Informationen enligt artikel 6.1 a om villkoren för intjänande och konsekvenserna av att dessa tillämpas, tar sikte på sådana villkor som anges i direktivets artikel 4. Information om den framtida behandlingen av vilande pensionsrättigheter i artikel 6.1 c avser villkoren för värdeutvecklingen enligt artikel 5. Enligt artikel 6.1 i direktivet ska medlemsstaten se till att aktiva deltagare på begäran kan få information om hur anställningens upphörande skulle kunna påverka deras kompletterande pensionsrättigheter. Framförallt ska följande information tillhandahållas. •Information om villkoren för intjänande av de kompletterande pensionsrättigheterna och konsekvenserna av att dessa villkor tillämpas när ett anställningsförhållande upphör (artikel 6.1 a) •Information om värdet av de förvärvade pensionsrättigheterna eller en sammanställning av de förvärvade pensionsrättigheterna som har gjorts högst före begäran om information (artikel 6.1 b) •Information om villkoren för den framtida behandlingen av vilande pensionsrättigheter (artikel 6.1 c). Informationen om villkoren för intjänande och konsekvenserna av att dessa tillämpas (artikel 6.1 a) tar enligt vår bedömning sikte på sådana villkor som anges i direktivets artikel 4, det vill säga information om villkor om eventuella kvalifikationstider, förvärvandetider, förvärvandeålder och rätten till återbetalning. Tillämpas exempelvis villkor om att arbetstagaren måste arbeta för att tjäna in ackumulerade pensionsrättigheter, har denne rätt att få information om detta och om vad som händer om han eller hon slutar anställningen före angivna . Vad som närmare avses med den framtida behandlingen av vilande pensionsrättigheter framgår inte uttryckligen av artikel 6 i direktivet. Eftersom artikel 5 anger metoder för att vilande pensionsrättigheter ska behandlas på ett rättvist sätt, får med behandling förstås villkoren för värdeutvecklingen av vilande pensionsrättigheter enligt artikel 5. Arbetstagaren har alltså rätt att få information om villkoren för värdeutvecklingen av sina vilande pensionsrättigheter. Av artikel 6.1 framgår vidare att om det genom systemet är möjligt att få tillgång till pensionsrättigheterna genom utbetalning av ett engångbelopp, ska arbetstagaren informeras om att denne bör överväga rådgivning om investering av beloppet för sitt ålderspensionsparande. 10.1.2Information till blivande och efterlevande förmånstagare Medlemsstaten ska enligt artikel 6.2 i direktivet även se till att blivande förmånstagare får information. Med blivande förmånstagare avses enligt artikel 3 h en tidigare aktiv deltagare som har förvärvat pensionsrättigheter i det kompletterande pensionssystemet och ännu inte uppbär pension från systemet. Något krav på att den blivande förmånstagare ska ha flyttat till en annan medlemsstat anges inte. Att ett sådant krav saknas vinner stöd av skäl 25 till direktivet, i vilken anges att aktiva deltagare och blivande förmånstagare som utövar eller avser att utöva sin rätt till fri rörlighet på begäran ska få relevant information. Den blivande förmånstagaren ska på begäran få information om värdet av de vilande pensionsrättigheterna, varmed enligt artikel 3 j menas pensionsrättigheternas kapitalvärde. Alternativt kan arbetstagaren tillhandahållas en sammanställning av pensionsrättigheterna som gjorts högst före begäran. Blivande förmånstagare har även rätt att på begäran få information om villkoren för behandlingen av de vilande pensionsrättigheterna, det vill säga om villkoren för värdeutvecklingen. Om efterlevandeförmåner är knutna till det kompletterande pensionssystemet bör efterlevande enligt skäl 25 i direktivet ha samma rätt till information om sina vilande pensionsrättigheter som blivande förmånstagare. Medlemsstaten ska därför enligt artikel 6.3 se till att efterlevande på begäran får information om värdet av deras vilande pensionsrättigheter alternativt att det tillhandahålls en sådan sammanställning av pensionsrättigheter som nämnts ovan. Efterlevande har även rätt till information om villkoren för värdeutvecklingen av de vilande pensionsrättigheterna. En förutsättning för efterlevandes rätt till information är således att det är fråga om vilande efterlevandepension. 10.2Bestämmelser i svensk lagstiftning om information I lagen (1982:80) om anställningsskydd framgår en generell informationsskyldighet för arbetsgivaren i förhållande till arbetstagaren. Bestämmelser om information med betydelse för tjänstepension återfinns i försäkringsavtalslagen, tryggandelagen, försäkringsrörelselagen, lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i , samt i föreskrifter och allmänna råd. Lagen om anställningsskydd reglerar arbetsgivarens skyldighet att lämna skriftlig information till arbetstagaren om villkor som är av väsentlig betydelse för anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. Informationen ska bland annat innehålla uppgift om löneförmåner och om tillämpliga kollektivavtal. Sådan information ska som huvudregel lämnas senast efter det att arbetstagaren har påbörjat arbetet. Om förutsättningarna för anställningen ändras på visst sätt och ändringen gäller någon av de uppgifter som arbetsgivaren informerat om, eller skulle ha informerat om, ska arbetsgivaren lämna skriftlig information om ändringen inom en månad. Vad som utgör villkor av väsentlig betydelse kan inte anges på ett allmängiltigt sätt utan varierar från anställning till anställning.16 16 Se prop. 2005/06:185 s. 63. Informationsskyldigheten för individuell tjänstepensionsförsäkring följer bestämmelserna för individuell personförsäkring i 10 kap. försäkringsavtalslagen. Bestämmelserna omfattar försäkringsbolagens informationsskyldighet. Av lagens inledande bestämmelser framgår, om inte försäkringsavtalet säger annat, att arbetstagaren är att anse som försäkringstagare vid tillämpningen av bestämmelserna om information när ett försäkringsavtal har träffats. Innan en personförsäkring meddelas ska försäkringsbolaget lämna information som underlättar kundens, det vill säga den som avser att ingå avtal, bedömning av försäkringsbehovet och val av försäkring. Viktiga begränsningar av försäkringsskyddet ska tydligt framgå. efter avtalsslutet ska försäkringsbolaget tillställa försäkringstagaren en skriftlig bekräftelse på avtalet. Försäkringsbolaget ska upplysa om försäkringsvillkorens innehåll och bland annat särskilt framhålla utfallande försäkringsbelopp, de huvudsakliga principerna för hur beloppet beräknas och villkor som utgör en oväntad och väsentlig begränsning av försäkringsskyddet. och i samband med att försäkringen förnyas ska försäkringbolaget i skälig omfattning informera försäkringstagaren om sådana förhållanden rörande försäkringen som är av betydelse för denne att känna till. Försäkringsbolaget ska på försäkringstagarens begäran också i övrigt lämna information om premien och andra villkor för försäkringen. När ett försäkringsfall har inträffat, ska försäkringsbolaget i skälig omfattning informera försäkringstagaren och andra som har anspråk mot bolaget om sådana förhållanden rörande försäkringen som det är av betydelse för dem att känna till. Bolaget ska på ett ändamålsenligt sätt kontrollera om det inträffar dödsfall som utgör försäkringsfall. Om bolaget får kännedom om ett sådant försäkringsfall ska bolaget genast underrätta dödsboet och kända förmånstagare. I 20 kap. försäkringsavtalslagen behandlas de kollektivavtalade personförsäkringarna. Informationsskyldigheten för dessa försäkringar är uppdelad mellan det försäkringsbolag, som har fått uppdrag att meddela försäkringen, och arbetsmarknadsparterna. Parterna kan dock avtala om att lagens bestämmelser om information inte ska tillämpas. När en överenskommelse, som medför skyldighet för en arbetsgivare att teckna en kollektivavtalsgrundad personförsäkring, har ingåtts ska försäkringsbolaget och de arbetsmarknadsparter som har slutit kollektivavtalet på lämpligt sätt informera de arbetsgivare och arbetstagare som berörs av överenskommelsen. Informationen ska avse arbetsgivarens skyldighet att teckna försäkring, kostnaderna för försäkringen och omfattningen av den. När försäkring har meddelats ska försäkringsbolaget skicka försäkringsbesked till arbetstagaren. Beskedet ska innehålla upplysningar om de väsentliga rättigheter och skyldigheter som följer av försäkringen samt om viktiga begränsningar av försäkringsskyddet. Detsamma gäller när försäkringen har ändrats eller förnyats, om de nya försäkringsvillkoren innebär en begränsning av försäkringsskyddet eller en väsentlig ändring av försäkringen. ska försäkringsbolaget och arbetsmarknadsparterna i skälig omfattning informera arbetsgivare, arbetstagare och andra som omfattas av försäkringen om sådana förhållanden rörande denna som är av betydelse för dem att känna till. Försäkringsbolaget har informationsskyldigheten med anledning av försäkringsfall. Informationsreglerna i försäkringsrörelselagen syftar, på samma sätt som informationsreglerna i försäkringsavtalslagen, till att ge ett skydd till de berörda. Bestämmelserna i lagen utgör dock även villkor för bedrivande av försäkringsverksamhet. En enskild kan åberopa bestämmelserna om information i försäkringsavtalslagen men däremot inte bestämmelserna i försäkringsrörelselagen. I det senare fallet kan dock ingripa mot ett försumligt företag. Enligt försäkringsrörelselagen ska information till försäkringstagare och dem som erbjuds att teckna en försäkring vara anpassad efter försäkringens art och tydligt visa försäkringens villkor och värdeutveckling. Även andra ersättningsberättigade på grund av försäkringen ska ges den information de behöver. Ett försäkringsbrev ska innehålla uppgifter både om de allmänna försäkringsvillkoren och om de särskilda villkoren för den försäkring som avses i brevet. I den lydelse av försäkringsrörelselagen som tillämpas särskiljs inte tjänstepensionsförsäkring från övrig livförsäkring varför dessa regler är tillämpliga även på försäkringar avseende tjänstepension. I fråga om livförsäkringsföretag som bedriver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring enligt äldre bestämmelser, som är tillämpliga , ska informationen innehålla uppgifter om försäkringsföretaget och dess verksamhet samt om de eventuella överenskommelser som ligger till grund för försäkringarna.