sou · H4B375 · 2016-11-03 00:00:00 — Vid beräkningen av den personliga inkomsten får en mängd av- drag göras. Bland annat får arbetsmarknadsbidraget dras av. Avdra- get för arbetsmarknadsbidrag medför att skatten på löneinkomster i praktiken är lägre än de nominella skattesatserna för bottenskatt, toppskatt, hälsobidrag och kommunalskatt. Inkomstbeskattningen i några andra länder Kapitalinkomst utgörs av nettobeloppet av bl.a. ränteinkomster och ränteutgifter, beräknad kapitalavkastning i självständig förvärvsverk- samhet, kapitalvinster och kapitalförluster på annan egendom än aktier. Aktieutdelning som inte beskattas som aktieinkomst beskattas i stället som kapitalinkomst. De inkomster som beskattas som aktieinkomst utgörs främst av utdelning på och kapitalvinst vid avyttring av såväl noterade som onoterade aktier. Utdelning från ”investeringsbolag” utgör dock inte aktieinkomst. Sådan inkomst beskattas i stället som kapital- inkomst. Skattereduktion ges bl.a. i form av ett personligt avdrag för varje skattskyldig. Skattereduktionen beräknas i tre olika delar såsom pro- centsatser av ett grundbelopp. Grundbeloppet är 44 000 danska kro- nor för skattskyldiga som fyllt . Procentsatserna motsvarar skattesatserna för bottenskatt, hälsobidrag och kommunalskatt. För en skattskyldig med genomsnittlig kommunalskatt uppgår den här skattereduktionen alltså till sammanlagt ([9,08 + 3 + 24,91]/100 × 44 000). På grund av att skattereduktionen för personligt avdrag beräk- nas med hjälp av skattesatserna för bottenskatt, hälsobidrag och kommunalskatt fungerar skattereduktionen som ett slags grund- avdrag vid beräkningen av dessa skatter. Eftersom skattereduktio- nen inte beaktar toppskatten förskjuts dock inte brytpunkterna för toppskatten. Den danska skattelagstiftningen anger också tak för marginal- skatten. Taket för personlig inkomst är . Taket för kapitalinkomst är . Tekniskt är taken utformade som en skattereduktion på de statliga skatterna. Inkomstbeskattningen i några andra länder Den danska bolagsskattesatsen sänktes 2016 från till Fysiska personers inkomster i form av utdelning och kapital- vinster på aktier dubbelbeskattas fullt ut på samma sätt som i . Det innebär att en bolagsvinst beskattas först hos bolaget och sedan hos aktieägaren när vinsten delas ut eller aktieägaren säljer aktierna i bolaget. Särskilda regler finns för att undvika kedjebeskattning av utdel- ning inom en koncern. 5.2.3Jämförelse med de svenska 3:12-reglerna Aktieinkomster utgör ett särskilt inkomstslag i . Det inne- bär att inkomster i form av utdelning eller kapitalvinst på aktier beskattas åtskilda från löneinkomster precis som i . Trots det innehåller den danska skattelagstiftningen inte några särskilda regler för beskattning av aktiva ägare till aktiebolag. De olika skattesatserna i är utformade så att det inte uppkommer något starkt incitament att omvandla arbetsinkomster till utdelning eller kapitalvinst på aktier. Detta beror dels på att marginalskatterna för löneinkomster är lägre än i dels på att såväl löneinkomster som aktieinkomster beskattas progressivt. Skattskyldiga som inte har några andra personliga inkomster än lön upp till brytpunkten för toppskatt betalar bottenskatt, hälsobidrag, och kommunalskatt, sammanlagt (9,08 + 3 + 24,91). Till det kommer arbetsmarknadsbidraget på . Eftersom arbetsmarknadsbidraget får dras av vid beräkningen av den person- liga inkomsten blir skattesatsen på en löneinkomst av den här storle- ken i praktiken ([100 - 8] × 36,99). När arbetsmark- nadsbidraget läggs till blir det totala skatteuttaget (34,03 + 8). För inkomster över brytpunkten för toppskatt, , sätter skattetaket en gräns för marginalskatten på personlig inkomst till . Eftersom arbetsmarknadsbidraget som nämnts får dras av blir den högsta skattesatsen på en löneinkomst över brytpunkten i praktiken ([100 - 8]/100 × 51,95). Inkomstbeskattningen i några andra länder När sedan arbetsmarknadsbidraget, som inte ingår i skattetaket, läggs till blir det totala skatteuttaget (47,79 + 8). Inkomster i form av utdelning eller kapitalvinst på aktier be- skattas först med bolagsskatt, , och sedan med den fysiska personens skatt på aktieinkomst. Skatten på aktieinkomst är 27 pro- cent på inkomster . Det innebär att det totala skatteuttaget blir (22 + [100 - 22]/100 × 27). På den del av aktieinkomsten som överstiger är skattesatsen . Det totala skatteuttaget över den nivån blir därför (22 + [100 - 22]/100 × 42). För en aktiv ägare av ett aktiebolag finns det således ett visst ut- rymme att sänka skatten genom att omvandla löneinkomster till aktieinkomst. Det gäller dock endast dem som har arbetsinkomster , och högst kan tas ut som aktieinkomst till en lägre skatt än motsvarande löneinkomst. Utrymmet för inkomstomvandling måste därför sägas vara ganska begränsat. 5.3.1Beskattningen av fysiska personer Enligt den finländska skattelagstiftningen hänförs fysiska personers inkomster till två inkomstslag, ”kapitalinkomst” och ”förvärvs- inkomst” (29 § inkomstskattelagen [1535/92]). En beskattningsbar inkomst beräknas separat för respektive inkomstslag (30 § 1 mom.). I inkomstslaget förvärvsinkomst beskattas inkomster som inte hör till inkomstslaget kapitalinkomst. Hit räknas bl.a. lön och andra inkomster på grund av ett anställningsförhållande (61 §). Även överskott av näringsverksamhet och jordbruk beskattas i inkomstslaget förvärvsinkomst till den del inkomsterna inte be- handlas som kapitalinkomst. Resultatet av näringsverksamhet och jordbruk beräknas var för sig och beaktas efter avdrag förluster (30 § 1 mom.). Inkomstbeskattningen i några andra länder Om det uppkommer ett underskott i inkomstslaget förvärvs- inkomst får det dras av från inkomsterna i inkomstslaget (30 § 3 mom.). I inkomstslaget förvärvsinkomst tas ut en statlig skatt enligt en progressiv skatteskala i fem steg samt en proportionell kommunal- skatt. Skattesatserna framgår av tabell 5.2. Utöver detta tas kyrkoskatt ut av medlemmar i evangelisk-lutherska kyrkan och ortodoxa kyrkosamfundet. Eftersom medlemskapet är frivilligt be- handlas inte kyrkoskatten här. Förutom inkomstskatterna tas socialförsäkringsavgifter ut baserat på förvärvsinkomsten. De förmåner som avgifterna finansierar är emellertid i huvudsak inkomstrelaterade och utan inkomsttak. Inslaget av beskattning i uttaget av socialförsäkringsavgifter är så- ledes begränsat. Avgifterna behandlas därför inte här. Kapitalinkomster utgörs bl.a. av räntor (33 §), utdelningar (33 a– 33 d §§) och kapitalvinster (45–48 §§). Kapitalvinst vid försäljning av permanentbostad är skattefri under vissa förutsättningar (48 §). Även överskott av näringsverksamhet och jordbruk beskattas till viss del i inkomstslaget kapitalinkomst. Huvudregeln är att ett belopp som motsvarar 20 procents avkastning på den nettoförmögen- het som hör till näringsverksamheten eller jordbruket behandlas som kapitalinkomst (38–41 §§). Underskott av näringsverksamhet och jordbruk som uppkommit får dras av mot andra kapitalinkomster under (59 §). Inkomstbeskattningen i några andra länder Avdrag får göras för bl.a. ränteutgifter som hänför sig till för- värvande av skattepliktiga inkomster såsom exempelvis utdelnings- inkomster (58 §). Kapitalförluster, undantaget bl.a. förlust vid av- yttring av permanentbostad, får dras av. Avdragsgilla kapitalför- luster dras i första hand av mot skattepliktiga kapitalvinster under och de fem följande åren allteftersom vinst uppkommer. För fysiska personer dras i andra hand avdragsgilla kapitalförluster av mot övriga kapitalinkomster. Kapitalförluster kan dock, till skill- nad från avdragsgilla räntor, inte skapa ett underskott i inkomst- slaget (50 §). Skattesatsen i inkomstslaget kapitalinkomst är för den del av kapitalinkomsten som inte överstiger och för den del som överstiger (124 § 2 mom.). Underskott i inkomstslaget kapitalinkomst reducerar skatten på förvärvsinkomster. Skattereduktionen är av underskottet, dock med ett tak vilket som huvudregel uppgår till (131, 132 och 133 §§). Vid beskattningen av aktieutdelningar görs först och främst skillnad mellan utdelningar från noterade bolag och från onoterade bolag. Av utdelningar från noterade bolag utgör skattefri in- komst medan tas upp i inkomstslaget kapitalinkomst (33 a §). Skattesatserna för utdelning på noterade andelar blir därför i praktiken (0,30 × 0,85) eller (0,34 × 0,85) beroende på de totala inkomsterna i inkomstslaget. Utdelningar från onoterade bolag behandlas delvis som kapital- inkomster och delvis som förvärvsinkomster. Den här uppdelningen gäller oavsett om delägaren är verksam i bolaget eller inte. Avgör- ande är i stället hur stor utdelningen är i förhållande till aktiens s.k. matematiska värde. En akties matematiska värde utgörs av bolagets nettoförmögenhet dividerad med antalet utestående aktier. Bolag- ets nettoförmögenhet beräknas med utgångspunkt i bokslutet med de justeringar som anges i lagen om värdering av tillgångar vid be- skattningen (1142/2005). Om utdelningen motsvarar högst 8 procents avkastning på aktiens matematiska värde behandlas utdelningen som en kapitalinkomst. Inkomstbeskattningen i några andra länder Kapitalinkomstbehandlade utdelningar från onoterade bolag som sammanlagt inte överstiger för en skattskyldig behandlas särskilt förmånligt genom att de till är skattefria (33 b §). Det effektiva skatteuttaget blir därför (0,30 × 0,25) eller (0,34 × 0,25) beroende på de totala inkomsterna i in- komstslaget. Kapitalinkomstbehandlade utdelningar gränsen behandlas på samma sätt som utdelningar från noterade bolag, vilket innebär att av utdelningen beskattas (33 b §). Om utdelningen från ett onoterat bolag överstiger 8 procents avkastning på det matematiska värdet behandlas den överskjutande delen som en förvärvsinkomst. Den förvärvsinkomstbehandlade delen tas medan är skattefri (33 b §). Det innebär att skattesatsen i praktiken varierar mellan 14,8 pro- cent (0,1975 × 0,75) och (0,5150 × 0,75) beroende på den progressiva skatten på förvärvsinkomster. Tabell 5.3 visar hur en utdelning fördelas mellan inkomstslagen och vilka skattesatser som tillämpas på olika delar av inkomsten. Anm.: Avkastningen beräknas på det s.k. matematiska värdet. Inkomstbeskattningen i några andra länder Kapitalvinster och kapitalförluster vid avyttring av aktier Kapitalvinster vid avyttring av aktier är, liksom andra kapitalvinster, skattepliktiga i sin helhet och tas upp inkomstslaget kapitalinkomst (45 §). Även om det är aktier i ett onoterat bolag som har avyttrats görs inte någon sådan fördelning av inkomsten mellan kapitalinkomst och förvärvsinkomst som görs när det gäller utdelning från onote- rade bolag. Till skillnad från utdelning är således inte någon del av en kapital- vinst skattefri. Däremot får av överlåtelsepriset dras av, om inte den verkliga anskaffningsutgiften för tillgången är högre. Om den överlåtna egendomen innehafts är motsvarande avdrag (46 §). Särskilda regler för företagardelägare och ägarföretagare De tidigare nämnda reglerna om uppdelning av utdelning från onote- rade bolag mellan kapitalinkomst och förvärvsinkomst gäller alla del- ägare oavsett om de är verksamma i bolaget eller inte. Dock gäller vissa särskilda regler för ”företagardelägare” och ”ägarföretagare”. Med företagardelägare avses en delägare som har en ledande ställ- ning i bolaget och som antigen själv äger av bolag- ets aktiekapital eller röstetal, eller tillsammans med sina familje- medlemmar äger av aktiekapitalet. För den som är företagardelägare ska det matematiska värdet minskas om ägar- företagaren använt en bostad som tillhör bolaget som sin egen eller sin familjs bostad. Det matematiska värdet för företagardelägarens samtliga aktier i bolaget minskas med bostadens värde (33 b § 4 mom.). Med ägarföretagare avses en person som ensam eller tillsammans med sina familjemedlemmar äger av aktiekapitalet eller rösterna i bolaget. För den som är ägarföretagare ska det mate- matiska värdet minskas om ägarföretagaren eller någon i ägarföre- tagarens familj fått ett penninglån från bolaget (ett s.k. förbjudet lån enligt svensk rätt). Det matematiska värdet för ägarföretagarens samt- liga aktier i bolaget ska minskas med lånebeloppet (33 b § 5 mom.). Konsekvensen av dessa minskningar av det matematiska värdet är att en mindre del av utdelningen kommer att beskattas som kapital- inkomst och en större del beskattas som förvärvsinkomst. Inkomstbeskattningen i några andra länder Vissa avdrag och skattereduktioner Från förvärvsinkomsterna får vissa schablonmässigt beräknade av- drag göras, bl.a. avdrag för inkomstens förvärvande (95 §) och grund- avdrag vid kommunalbeskattningen (106 §). Avdrag för inkomstens förvärvande uppgår till och får dras av från löneinkomsten. Grundavdraget vid kommunalbeskattningen uppgår till högst och om den skattskyldiges förvärvsinkomst efter vissa avdrag överstiger beviljas inget grundavdrag. Utöver de nämnda avdragen ges skattereduktion i form av in- komstrelaterade arbetsinkomstavdrag (125 §). Vid kommunalbeskatt- ningen ges dessutom ett förvärvsinkomstavdrag (105 a §). Arbetsinkomstavdraget är utformat på ett sådant sätt att det på- verkar marginalskatteuttaget. De flesta förvärvsinkomster kan utgöra underlag för avdraget. Arbetsinkomstavdraget utgör av det belopp med vilket underlaget överstiger . Avdraget är dock högst . Det innebär att arbetsinkomstavdraget med- för en minskning av marginalskatten i inter- vallet 2 500–. När den skattskyldiges förvärvsinkomst överstiger minskar avdraget av det överskjutande beloppet. Det innebär att avdraget ökar marginal- skatten i intervallet 33 000–. Även förvärvsinkomstavdraget vid kommunalbeskattningen är utformat på ett sådant sätt att det påverkar marginalskatteuttaget. De flesta förvärvsinkomster kan utgöra underlag för avdraget. För- värvsinkomstavdraget utgör av det belopp med vilket underlaget överstiger och av det belopp som överstiger detta. Avdraget är dock högst . När den skattskyldiges förvärvsinkomst överstiger minskar avdraget av det överskjutande beloppet. Det innebär att avdraget ökar marginalskatten med 4,5 procent- enheter i intervallet 14 000–. Arbetsinkomstavdraget och förvärvsinkomstavdraget påverkar inte bara marginalskatten på löneinkomster utan även marginal- skatten på den del av en utdelning på onoterade aktier som beskattas som förvärvsinkomst. Dessutom finns skattereduktioner i form av barnavdrag (126 a §), hushållsavdrag (127 a §), studielånsavdrag (127 d §) etc. Inkomstbeskattningen i några andra länder Underskott i inkomstslaget kapitalinkomst ger som tidigare nämnts rätt till reduktion av skatten på förvärvsinkomster. Skatte- reduktionen är av underskottet, dock med ett tak vilket som huvudregel uppgår till (131 §). Ett aktiebolags inkomster kan, liksom för fysiska personer, hän- föras till tre olika förvärvskällor nämligen näringsverksamhet, jord- bruk och ”annan verksamhet”. En beskattningsbar inkomst beräk- nas separat för varje förvärvskälla. Vid beräkningen får tidigare års förluster i samma förvärvskälla dras av (30 § 4 mom.). Inkomsterna i respektive förvärvskälla beräknas med utgångs- punkt i redovisningen med de olika avvikelser som skattelagstift- ningen innehåller. Till dessa avvikelser hör att utdelning på aktier i vissa fall är skattefria på motsvarande sätt som gäller för närings- betingade andelar enligt svensk rätt (6 a § lagen [360/68] om beskatt- ning av inkomst av näringsverksamhet). Bolagsskatten är (124 § 2 mom. inkomstskattelagen). Därtill kommer en låg rundradioskatt.1 Vid jämförelsen nedan bort- ses från denna skatt. Liksom i dubbelbeskattas bolagsinkomster. När vinsten delas ut till en fysisk person beskattas utdelningen således även hos den fysiska personen. 5.3.3Jämförelse med de svenska 3:12-reglerna I liksom i beskattas arbetsinkomster enligt en pro- gressiv skatteskala. Kapitalinkomster beskattas i huvudsak proportio- nellt om än med en liten ökning i skattesatsen för kapitalinkomster . Marginalskatten på arbetsinkomster inklusive effekten av arbets- inkomstavdraget och förvärvsinkomstavdraget vid kommunal- beskattningen är (41,25 + 1,46 + 4,5) vid . 1 Enligt 3 § lagen om rundradioskatt (484/2012) ska ett bolag vars inkomst för beskattnings- året är betala i rundradioskatt plus av den del av inkomsten som överstiger . Skattebeloppet ska dock vara högst . Inkomstbeskattningen i några andra länder Högst är marginalskatten i intervallet 72 300–, 57,46 pro- cent (51,5 + 1,46 + 4,5). Dessa nivåer ska jämföras med skatten på utdelning på noterade aktier som är beroende på de sammanlagda utdelningsinkomsterna. Utdelade vinster belastas dock även bolagsskatt. Det totala skatteuttaget på utdelade vinster blir därför (20 + [100 - 20] × 25,5/100) eller 43,12 pro- cent (20 + [100 - 20] × 28,9/100). Om avkastningen på onoterade aktier skulle beskattas på samma sätt som på noterade aktier skulle det alltså vid höga inkomstnivåer, uppkomma ett incitament för aktiva ägare i onoterade bolag att ta ut i vart fall en del av värdet av eget arbete i bolaget i form av utdelning. För att förhindra inkomstomvandling görs enligt den finländska skattelagstiftningen, liksom enligt den svenska, en uppdelning av vissa kapitalinkomster så att en del av inkomsten beskattas som förvärvsinkomst. En väsentlig skillnad är till att börja med att de finländska för- delningsreglerna är tillämpliga på kapitalinkomster från alla onote- rade bolag. Det saknar alltså betydelse huruvida den skattskyldige har stort eller litet ägarinflytande och huruvida den skattskyldige är en aktiv eller en passiv ägare. Fördelningen mellan kapitalinkomst och förvärvsinkomst görs enbart med utgångspunkt i en avkastningsberäkning. Detta utgör en skillnad mot de svenska fördelningsreglerna som även tar hän- syn till utbetalade löner. När det gäller avkastningsberäkningen skiljer sig reglerna åt främst på så sätt att underlaget enligt de finländska reglerna utgörs av bolag- ets nettoförmögenhet enligt balansräkningen medan det svenska underlaget utgörs av ägarens investerade kapital uppräknat på visst sätt. Hindrar systemet inkomstomvandling? Det kan vid första på- seende noteras att det faktum att avkastningsberäkningen görs på grundval av nettoförmögenheten leder till att den kapitalbeskattade delen av en utdelning ökar om arbetsinkomster sparas i bolaget. Eftersom avkastningsgränsen satts till blir den effekten ändå ganska liten. Större lättnad ger i stället det förhållandet att den förvärvsinkomstbehandlade delen endast till tas upp till beskattning. Å andra sidan tillkommer det bolagsskatt om inkoms- ten tas ut som utdelning. Följande exempel visar de olika effekterna. SOU 2016:75 Inkomstbeskattningen i några andra länder Antag att en ägare har investerat ett mindre belopp (som vi bortser från här) och verksamhet har sparat arbets- inkomster om i bolaget. Efter att bolagsskatt, 20 pro- cent eller , betalats återstår . det investerade beloppet uppgår då till tar ut hela beloppet kommer (8 000 × 0,08) att behandlas som kapitalinkomst. Om ägaren inte har några andra utdelningsinkomster tas av utdelning upp till beskattning och skatten på den delen blir (640 × 0,25 × 0,30). Av den återstående utdelningen, , tas eller upp till beskattning som förvärvsinkomst. Beskattningen av den delen av inkomsten är beroende på den skattskyldiges förvärvs- inkomster i övrigt. Om de övriga förvärvsinkomsterna uppgår till är marginalskatten (41,25 + 1,46 + 4,5). Den högsta marginalskatten är (51,5 + 1,46 + 4,5) De här två situationerna föranleder beskattning med 2 606 respek- tive av den förvärvsinkomstbehandlade delen av utdel- ningen. Den totala skatten på utdelningen uppgår i de här två fallen till (2 000 + 48 + 2 606) respektive (2 000 + 48 + 3 172). Uttryckt i procent blir den totala skatten re- spektive av den sparade arbetsinkomsten om . Av de här exemplen framgår att det vid en marginalskatt på knappt lönar sig att omvandla arbetsinkomst till ut- delning. Vid en marginalskatt på är det möjligt att göra en liten skattevinst. Om en aktiv ägare i stället tar ut värdet av sitt arbete i form av kapitalvinst sker ingen fördelning mellan kapitalinkomst och för- värvsinkomst. Däremot är hela kapitalvinsten skattepliktig. Om den skattskyldiges sammanlagda kapitalinkomster inte överstiger är skattesatsen . har dock in- komsten belastats med bolagsskatt. Det totala skatteuttaget blir därför (0,20 + (1 - 0,20) × 0,30). På den del som ham- nar över 30 000-euro-gränsen blir det totala skatteuttaget 47,2 pro- cent (0,20 + (1 - 0,20) × 0,34). Vid högre marginalskatter är det alltså möjligt att göra en skattevinst. Marginalskatter som väsentligt överstiger de här nivåerna förekommer emellertid endast i skatte- skalans översta steg, dvs. vid förvärvsinkomster och som nämnts är den högsta marginalskatten i 57,46 pro- Inkomstbeskattningen i några andra länder Vid förvärvsinkomster är marginalskatten dessutom . Utrymmet för att göra en skattevinst är så- ledes relativt begränsat även när arbetsinkomst omvandlas till kapital- vinst. Det finländska regelsystemet framstår sammantaget som ett effek- tivt hinder mot inkomstomvandling. Det finns härefter anledning att fråga sig om specialregleringen medför att utdelning på onoterade aktier beskattas hårdare än ut- delning på andra aktier. Den frågan kan emellertid inte ges något generellt svar. Avkastningsgränsen innebär att en del av en utdel- ning kan komma att behandlas som förvärvsinkomst. Å andra sidan ges en betydande skattelättnad jämfört med noterade aktier på den del av utdelningen som behandlas som kapitalinkomst. Skattelätt- naden torde medföra en tendens att vinster delas ut i högre grad i bolag med låg avkastning medan avkastningsgränsen utgör en åter- hållande faktor i bolag med hög avkastning. 5.4.1Beskattningen av fysiska personer Vid den nederländska inkomstbeskattningen av fysiska personer delas inkomsterna in i tre inkomstslag, s.k. boxar. Inkomst av arbete och privatbostad Inkomst av väsentligt aktieinnehav Inkomst av sparande och investeringar Varje inkomstslag beskattas för sig. Underskott i ett inkomstslag reducerar inte den skatt som belöper på inkomsterna i något av de andra inkomstslagen. Däremot kan den totala skatten reduceras av andra skäl, se under . De regler som redovisas här avser personer . För äldre personer gäller delvis andra regler både avseende inkomst- beräkningen och skattesatserna. Förutom den inkomstskatt som fysiska personer betalar drar arbetsgivare som betalar ut lön av en löneskatt. När ett aktiebolag lämnar utdelning drar bolaget på motsvarande sätt av en utdelnings- Inkomstbeskattningen i några andra länder Löneskatten respektive utdelningsskatten berättigar dock till reduktion av den fysiska personens inkomstskatt med motsvarande belopp. För dem som inte är skattskyldiga för inkomstskatt i Nederlän- derna och därmed saknar möjlighet till sådan skattereduktion är de här skatterna betydelsefulla. För dem som är skattskyldiga för in- komstskatt i fungerar löneskatten och utdelnings- skatten i praktiken som preliminära inkomstskatter och saknar bety- delse för det slutliga skatteuttaget. Löneskatten och utdelningsskatten behandlas därför inte ytterligare här. Inkomst av arbete och privatbostad I inkomstslaget arbete och privatbostad beskattas bl.a. anställnings- inkomster och inkomster från enskild näringsverksamhet. Om den skattskyldige äger sin permanentbostad tas i det här in- komstslaget även upp inkomst i form av ett fiktivt hyresvärde för bostaden. Ränteutgifter på lån med säkerhet i bostaden får, med vissa begränsningar, dras av om lånen hänför sig till anskaffnings- eller förbättringsutgifter av bostaden. Kapitalvinst vid försäljning av per- manentbostaden är inte skattepliktig. Till inkomstslaget arbete och privatbostad hänförs även inkoms- ter från vissa inkomstbringande aktiviteter som varken utgör för- värvsverksamhet eller tillgångsförvaltning.