sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Med den motiveringen föreslås i betänkandet Integritet och straff- skydd17 en ny straffbestämmelse om s.k. olaga integritetsintrång som tar sikte på kränkningar som enskilda personer begår mot andra en- skilda. Eftersom detta område varit föremål för en grundlig granskning och analys, avstår vi från att undersöka det. Användning av sociala medier i skolan medför, liksom användning av sociala medier på andra områden, vissa generella risker. Uppgifter om elever kan komma att spridas och hanteras för ända mål som eleverna eller deras vårdnadshavare inte känner till eller har samtyckt till. Det sociala mediet kan exempelvis skanna av material för att kunna meddela upphovsrättsinnehavare om möjliga intrång i upphovsrätten (såsom otillåten spridning), eller ge okända tredje- partsapplikationer åtkomst till uppgifter eller av misstag publicera uppgifter öppet på internet. Sammanblandning med elevernas privatliv Om skolan använder sig av sociala medier i undervisningen, kan det innebära att den, med stöd av skolplikten, mer eller mindre tvingar elever att skaffa sig personliga konton i sociala medier. För många elever är detta inget problem eftersom de redan själva valt att skaffa eget konto och att vara aktiva. Kunskaper om sociala medier hör också till det som skolan förväntas lära ut till eleverna. Men vissa elever skulle kanske inte själva välja just det sociala mediet som skolan använder sig av, eller så skulle de kanske välja att inte alls vara aktiva på något socialt medium överhuvudtaget. I skolmiljö är det också ett omtalat problem att användning av sociala medier i undervisningen innebär att eleverna förutsätts ingå egna, individuella avtal med de sociala medierna, i stället för att ex- empelvis ansluta sig till ett gruppkonto eller en gruppinloggning som delas av hela klassen. Om eleven redan har ett personligt konto, blan- das elevens privata förehavanden på mediet med det eleven gör på 17 Utredningens om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integri teten betänkande Integritet och straffskydd, SOU 2016:7. mediet som ett led i undervisningen. Företaget som tillhandahåller det sociala mediet kommer då enkelt att kunna använda sig av både privata och skolrelaterade uppgifter om eleven för att genomföra en så detaljerad profilering som möjligt. Sociala medier i molnet Datainspektionen har i ett ärende granskat en skolas användning av bloggar.18 Varje klass i skolan hade en egen blogg, med syftet att in- formera och kommunicera med elever och vårdnadshavare. Eleverna kunde med hjälp av bloggarna visa egna arbeten och se vad kamra- terna på skolan arbetade med. Inläggen i bloggarna skrevs av eleverna på lektionstid. De personuppgifter som normalt publicerades var förnamn och bild, och lärarna modererade kommentarer i bloggarna. Datainspektionen hade inga invändningar mot bloggarna när de an- vändes för att informera och kommunicera med elever och vårdnads- havare. Tvärtom uttalade Datainspektionen att Det finns många positiva aspekter av att låta elever arbeta med sociala medier Under överinseende av ansvariga lärare kan eleverna exempelvis få möjlighet att lära sig använda webbverktyg som tillhandahålls via internet och parallellt föra en dialog om vad som är viktigt att tänka på när informa- tion publiceras på internet och vilka konsekvenser en otillåten eller olämplig publicering kan få. Datainspektionen lyfte emellertid fram att bloggar vanligen är moln- baserade och att det därmed uppstår särskilda skyldigheter för den personuppgiftsansvarige skolhuvudmannen, som i detta fall var i kommunen.19 I så fall måste nämnden ha regler för vilka personuppgifter som är tillåtna att publicera. En förutsättning för att reglerna ska få nödvändigt genomslag i organisationen är en- ligt Datainspektionen att de regelbundet kommuniceras och disku- teras med ansvariga lärare och elever. Slutligen pekade Datainspek- tionen på att all skolverksamhet måste se till att elever som lever med skyddade personuppgifter skyddas på ett adekvat sätt. 18 Datainspektionens dnr 1707-2013. 19 I ärendet hade skolan i samband med Datainspektionens tillsyn slutat använda bloggarna, vilket kan vara anledningen till att Datainspektionen inte ställde frågan om bloggen i fråga verkligen var molnbaserad. Skolan använde sig även av en enkätfunktion som fanns inbyggd i bloggen. I enkäterna ställde skolan frågor bl.a. om eleverna hade kompisar på rasterna och om de kände sig trygga på skolans toalet- ter, samt om en rad mindre känsliga ämnen. Eleverna kunde också svara på frågor i fritextfält, och där själva komma in på andra känsliga ämnen. Enkäterna och elevernas svar lagrades i bloggens enkätfunk- tion. Datainspektionen konstaterade att det rörde sig om integritets- känsliga uppgifter som hanterades i enkäterna, och att det medförde ett krav på bättre skydd (kryptering och stark autentisering) för personuppgifterna är vad som faktiskt användes i bloggen. Där utöver kom Datainspektionen åter in på den omständigheten att bloggar vanligen lagras och behandlas i molnet. Eftersom de person- uppgiftsansvariga normalt sett saknar insyn och kontroll över upp- gifter som hanteras i molnet framhöll Datainspektionen att det under alla omständigheter var olämpligt att behandla känsliga eller integritetskänsliga personuppgifter i skolbloggar och enkätverktyg. Liksom för molntjänster generellt (se kapitel 21 om molntjänster) finns det en risk med molnbaserade social medier att de enskilda inte kan få information om vem som faktiskt hanterar deras uppgifter och vilka uppgifter dessa okända personuppgiftsansvariga får åtkomst till. Det kan också förekomma att uppgifter om enskilda användare sprids till underleverantörer utanför EES i länder med en dataskydds reglering som inte når upp till en tillfredsställande skyddsnivå. I och med att skollagen började tillämpas samlades skolhälsovården, den särskilda elevvården och de specialpedagogiska insatserna i en samlad elevhälsa. Elevhälsan omfattar medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Syftet med att samla insatserna var bland annat att öka samverkan och att betona det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Elevhälsans mål är att skapa en så positiv lärandesituation som möjligt för eleven.20 20 och Vägledning för elevhälsan, . Elevhälsans arbete kräver ofta att personalen har ett fungerande informationsutbyte med annan personal på skolan, liksom externt med till exempel hälso- och sjukvården och . Patientdatalagens bestämmelser gäller för den verksamhet inom elevhälsan som handlar om dokumentation av hälso- och sjukvård. För skolor som bedrivs i det offentligas regi gäller offentlighets- och sekretesslagen. För friskolor finns motsvarande bestämmelser om tystnadsplikt i 29 kap. 14 § skollagen. Varje nämnd som bedriver utbildning är en egen myndighet. Personal inom en och samma myndighet kan lämna sekretessbelagda uppgifter mellan sig om det behövs för att hand- lägga ett ärende eller bedriva verksamheten. Om det finns självstän- diga verksamhetsgrenar inom en myndighet gäller dock sekretess mellan de olika verksamheterna. Inom skolan är den medicinska in- satsen inom elevhälsan en självständig verksamhetsgren. Det innebär att sekretess gäller för uppgifter i elevhälsans medicinska insats och att en sekretessprövning måste göras om man vill lämna ut uppgifter till elevhälsans övriga delar eller till övrig personal inom skolan. För skolläkare och skolsköterskor gäller samma sekretess som för annan hälso- och sjukvårdspersonal. Detta innebär att det finns en sekretessgräns gentemot övrig skolpersonal. Uppgifter om en en- skild elev får dock lämnas från elevhälsans medicinska insatser till rektorn, någon annan inom elevhälsan eller en särskild elevstödjande verksamhet inom samma kommunala nämnd, om det krävs för att eleven ska få nödvändigt stöd. Bestämmelsen ska dock tillämpas restriktivt och i första hand ska samtycke inhämtas. I de sällsynta undantagsfall som bestämmelsen är avsedd för måste elevens rätt till utbildning och behov av särskilt stöd kunna ges företräde framför skyddet för elevens integritet som patient.21 21 och Vägledning för elevhälsan, . 7.4.3Risker för den personliga integriteten Det ställs långtgående krav på skolorna att de ska dokumentera sin verksamhet och sina insatser för enskilda elever, inte minst på elev- hälsans område. Det innebär att det kan hanteras mycket känsliga uppgifter om eleverna i skolorna. ställs också långtgående krav på samverkan mellan olika yrkeskategorier i skolan för att tillsammans uppnå god hälsa för eleverna, vilket kan innebära ett krav på spridning av känsliga uppgifter. Likaså finns det ett detaljerat regelverk för sekretess och person- uppgiftsbehandling inom elevhälsan och särskilt inom den hälso- och sjukvård som bedrivs inom ramen för elevhälsan. Det kan rimligen antas att det i den dagliga verksamheten på skolorna uppstår svåra frågor om tillämpningen av regelverket an gående hur olika befattningshavare får dela information om eleverna med varandra. Det saknas emellertid undersökningar ur ett integritetsskydds- perspektiv från senare år om hur personuppgifter från eller inom elevhälsan hanteras i skolorna. Det förefaller inte osannolikt att området på grund av sitt relativt komplexa regelverk tillsammans med kraven på samarbete, kräver kontinuerliga kunskapshöjande insatser för berörd personal på skolorna. Skolinspektionen avslutade ett tillsynsprojekt inom vilket man granskade på elevhälsans arbete för att motverka risker för att elever ska hamna i psykisk ohälsa. Tillsynens fokus låg således inte på sekretess och integritetsskydd, även om det i granskningsrapporten poängteras att eleverna behöver kunna känna sig säkra på att förtro- ende och sekretess respekteras.22 Skolinspektionens erfarenheter från tidigare tillsynsaktiviteter på området har varit att olika befattningshavare i skolan samverkar för litet i arbetet för att främja elevernas hälsa.23 22 Skolinspektionens rapport 2015:05, Elevhälsa – Elevers behov och skolans insatser. 23 Se Skolinspektionens kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete med dnr 2014:2123. Ett intressant initiativ för att möta digitaliseringen av skolan, är i den s.k. . är en identitets- federation, dvs. en samarbetsform där tanken är att de samverkande parterna ska lita på varandras användaridentifiering. har tagits fram under ledning av SIS, , och drivs av IIS (). Nyttan med ligger i att alla olika IKT-tjänster som används i en skola och som har olika leverantörer, ska presente- ras i ett och samma konto för eleven. Eleven ska därmed bara behöva ett användarnamn och ett lösenord för åtkomst till samtliga tjänster. beskriver på sin webbsida den typiskt förekom- mande situationen i skolan när man inte tillämpar någon federa- tiv identitetslösning. I en skola kan finnas externt driftade tjänster för digital lärplattform, system för schemaläggning och frånvaro rapportering, digitala läromedel, media/streamingtjänster och blogg- portaler. , utan någon federativ identitetslösning, har alla externa tjänster sin egen kontohantering. En elev behöver alltså hålla reda på användarnamn och lösenord för ett flertal personliga konton och klasskonton. Det medför en risk för att eleverna ska glömma sina lösenord och få problem med inloggningen. Om skolan och tjänsteleverantörerna är anslutna till samlar man allt till ett konto per elev. Syftet med är således att underlätta elevernas och skolornas användning av digitala tjänster och läromedel. I syfte att kunna minimera exponeringen av personuppgifter, finns det inom en möjlighet för skolhuvudmännen att bestämma hur många och vilka uppgifter om eleverna som ska visas för andra aktörer som är anslutna till . Utgångs punkten är att det i normalfallet inte ska vara möjligt för andra an- slutna aktörer att överhuvudtaget identifiera enskilda elever. Personuppgiftslagens bestämmelser gäller för hanteringen av person uppgifter i . Av särskild betydelse är i detta samman hang är personuppgiftslagens bestämmelser om personuppgifts ansvarets placering och omfattning, om ändamålsbegränsning, samtycke, information och säkerhetsåtgärder. 7.5.3Risker för den personliga integriteten är ett intressant exempel eftersom den kan ge ett förbättrat integritetsskydd för eleverna som den också underlättar skolsektorns hantering av elevernas personuppgifter. omfattar många av elever i grund- och gymnasieskolan. har dock inte granskats av Datainspektionen ur ett integritetsskyddsperspektiv. En risk som kan uppstå vid en anslutning till är att skolhuvudmännen av misstag eller okunskap kan välja en nivå för kommunikationen där integritetskänsliga uppgifter om enskilda elever onödigtvis visas för anslutna aktörer, dvs. att integritets känsliga uppgifter får en större spridning av än vad som är fallet utan federativ identitetslösning. En annan risk är att vissa integritetsskyddande åtgärder, rörande exempelvis gallring av uppgifter som inte längre behövs eller skyddet för personuppgifterna (informationssäkerheten), generellt sett har en benägenhet att falla mellan stolarna i komplexa samarbeten kring personuppgifter och systemintegreringar. Frågan om personuppgift- ansvarets placering och omfattning, blir ofta svårare ju fler olika aktörer som blir inblandade i samarbeten av detta slag. Single-sign-on-lösningar ger åtkomst till flera system med hjälp av en och samma inloggning. De anses därmed rent generellt inne- bära en risk för den personliga integriteten, eftersom de kan innebära att ett stort antal uppgifter blir tillgängliga genom en inloggning. Det bör noteras att en genomtänkt användning av Skol- federationen (liksom av andra federativa lösningar där medverkande organisationer litar på varandras användaridentifiering) kan skapa bättre förutsättningar för utveckling av gemensamma principer och praxis kring gallring och skydd för personuppgifterna än vad som har varit fallet tidigare. Kameraövervakning är relativt vanligt före- kommande i skolor. Det finns både kameror som övervakar området utomhus utanför skolbyggnaden och kameror som övervakar det inre av skolbyggna- derna. Det saknas aktuella uppgifter om hur många skolor som har någon form av kameraövervakning. redovisade Datainspektionen en undersökning som visade att antalet skolor som använde kameraövervakning då hade ökat med jämfört med . Enligt enkätsvaren använde mer än var femte skola kameraövervakning. Av de skolor som ännu inte hade börjat med kameraövervakning övervägde mer än var femte att installera kameror.24 Vanliga skäl till att vilja införa kameraövervakning inomhus i skolan är stölder från elevskåp eller skadegörelse och klotter. Utanför skolan är skadegörelse på skolans egendom ett vanligt skäl till att införa kameraövervakning. Ofta görs sådan övervakning utanför ordinarie skoltider, dvs. , nätter och då risken för skadegörelse anses vara högst. Enligt saknas det svenska utvärderingar av kameraövervakningens brottsförebyggande effekt i skolor. Kameraövervakningslagen (2013:460) gäller oavsett om allmänheten har tillträde till den övervakade platsen eller inte. Huvudregeln är att det krävs tillstånd för kameraövervakning av platser dit allmänheten har tillträde, men ibland räcker det med endast en anmälan. Den som planerar att bedriva kameraövervakning av platser dit allmänheten inte har tillträde behöver inget tillstånd. Men över vakningen måste följa kameraövervakningslagens bestämmelser. Lagen ger två möjligheter: Den ena är att den som ska övervakas läm- nar sitt samtycke till övervakningen. Den andra möjligheten är att 24 Kameraövervakning på skolor ökar med . Datainspektionen, 2008. over-150-procent/ Hämtat . övervakningen görs efter att man tillämpat överviktsprincipen, vilken innebär att kameraövervakningen är tillåten om övervaknings- intresset väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli över vakad. Exempel på övervakningsintressen kan vara att förebygga, utreda och avslöja brott och förhindra olyckor. Lagen innehåller också bestämmelser om hur länge bild och ljud från kameraövervakning får sparas och hur inspelningarna ska skyddas. Det finns praxis från avseende kameraövervakning i skolor inomhus. Domstolen konstaterade i en dom25 att kameraövervakning av lektionssalar, korridorer, bibliotek, uppehållsrum och liknande i en skola under skoltid generellt sett måste betraktas som ett intrång i de registrerades integritet. För att en sådan övervakning inte ska vara kränkande i den mening som avses i 5 a § personuppgiftslagen bör det därför enligt domstolen krävas att det i det enskilda fallet står klart att det finns ett påtagligt behov av övervakningen och att detta väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli övervakad. I målet befanns den aktuella kameraövervak- ningen inte vara förenlig med personuppgiftslagens bestämmelser. Även om domen meddelades innan den nuvarande kamera övervakningslagen trädde i kraft, kan domstolens ställningstagande fortsatt vara vägledande för hur den numera lagstadgade avvägningen ska göras. pågår en översyn av kameraövervakningslagen i Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och in tegritetsskydd.26 Utredaren ska enligt direktiven bl.a. ta ställning till om integritetsskyddet på vissa platser dit allmänheten inte har till- träde, till exempel arbetsplatser och skolor, behöver förbättras. Upp- draget ska redovisas . 7.6.3Risker för den personliga integriteten Många elever vistas i skolan under större . Många har också en stor del av sin umgänges- och vänkrets bland andra elever i samma skola. Därtill kommer att elever i har en lag 25 HFD 2012 ref. 16. 26 Ju 2015:14. stadgad skyldighet att vistas i skolan på grund av skolplikten. Det gör att övervakning av elever inomhus i skolan måste anses som rela- tivt närgången. Även om det som nämnts saknas aktuella siffor för hur vanlig kameraövervakning i skolorna är , kan på grundval av äldre undersökningar och medieuppgifter antas att det i vart fall rör sig om ett betydande antal skolor i landet som använder sig av kameraöver- vakning. Antalet kameror som sitter uppe i skolor där man använder sig av kameraövervakning inomhus, varierar kraftigt mellan skolorna. Även på denna punkt saknas aktuella siffor. Det är dock inte ovanligt med ett relativt stort antal kameror, exempelvis fanns 60 kameror inomhus i det ärende som slutligen avgjordes av , även om ett så stort antal kameror säkerligen hör till ovanligheterna. I skolor med ett stort antal kameror, kan det vara svårt för eleverna att hitta områden där de inte övervakas. I dessa fall är övervakningen både ingående och omfattande på så vis att många av elevernas vardagssituationer fångas av någon kamera. Enligt vad kommittén känner till förekommer det inte att någon skola använder sig av samtycke som grund för kamera övervakningen. Erfarenheten från Datainspektionens tillsyn är att det inte alltid är skolhuvudmannen eller skolledningen som fattar beslutet om att sätta upp kameror och om hur många kameror det ska finnas samt var de ska vara placerade. Dessa beslut kan i praktiken fattas på en lägre nivå i organisationen, även om beslutsrätten inte delegerats formellt. Besluten ifråga är oftast inte skriftligen doku- menterade. I en undersökning som Datainspektionen lät genomföra om ungdomars inställning till personlig integritet, visade det sig att kameraövervakning generellt sett var den mest accepterade formen av övervakning, men att man däremot inte ville ha övervaknings kameror i klassrum och i uppehållsrum i skolan.27 27 Datainspektionens rapport 2011:1 Ungdomar och integritet 2011. 7.7Kommitténs samlade bedömning av området Av det här kapitlet framgår att det genereras allt fler och allt mer detaljerade uppgifter om eleverna i skolan, alltifrån hur de använder sig av läromedel och chattar med klasskamraterna, till vilka kamrater de helst syns tillsammans med i skolan. Uppgifterna kan användas på ett sätt som innebär stor nytta för eleverna, t.ex. när de används för att utforma det stöd den enskilde eleven behöver i skolarbetet. finns det ett antal olika risker med den ökande mängden uppgifter om eleverna. Det mesta av den tilltagande personuppgiftsmassan om eleverna hanteras utan deras eller vårdnadshavarnas samtycke. Det kan också hända att uppgifterna hanteras med stöd av samtycken vars lämplig- het eller giltighet kan ifrågasättas. Det finns oftast tydliga regler om att elever eller vårdnadshavare ska informeras om hanteringen av elevernas uppgifter. Men har inte ens den ansvarige, dvs. skolhuvudmannen, överblick över vilka uppgifter som hanteras av vem och hur. Den information som sedan ges vidare till elever och vårdnadshavare kan därför ofta antas vara mer eller mindre bristfällig. De företeelser som nämns i det här kapitlet har inte granskats ur ett integritetsskyddsperspektiv , förutom när det gäller kameraövervakning och molntjänster. Det finns inte heller någon myndighet eller annan aktör som kan sägas ha en helhetsbild av vad som försiggår med bäring på integritetsskyddet i landets tusentals skolor – i vad mån kameraövervakning används, molntjänster anlitas, vilka sociala medier som används osv. I sammanhanget är av betydelse att det rör sig om barns rätt till personlig integritet. Barn måste anses som särskilt viktiga när det gäller att skyddas mot otillbörliga intrång i den personliga integri teten, på samma sätt som de anses särskilt skyddsvärda i konsument rättsliga sammanhang. Barn kan behöva stöd när det gäller att freda sin personliga sfär eller när de behöver fatta beslut som rör deras nutid och framtid. Ytterligare skäl till att vara särskilt försiktig med en närgången digital kartläggning av barn, är att erfarenheterna från skolan kom- mer att prägla dem för resten av livet – även när det gäller frågor om vilka intrång som ska accepteras och vad den enskilde kan förvänta sig att få veta och möjlighet att påverka när det gäller den personliga integriteten. Det talas ibland också om att elever ges ”digitala tatueringar”, som följer dem under hela deras vandring genom utbildnings systemet och kanske även hänger med ut i arbetslivet. Eleverna ges ingen möjlighet att börja om när de byter skola och kanske inte ens när de slutar skolan.28 Tatueringarna består i personuppgifter och de analyser som gjorts med hjälp av uppgifterna, och som kanske aldrig gallras. Frågan om digitala tatueringar kan antas växa i betydelse i takt med att inlärningsanalytiska metoder och arbetssätt vinner ter- räng och börjar användas av skolorna och systemleverantörerna. Problematiken är snarlik den som brukar anföras i samband med sökmotorernas algoritmer, vilket ibland omtalas som nätets ”filter- bubblor” eller ”ekokammare”.29 Digitala lärplattformar och digitala läromedel Det är skolornas huvudmän som är personuppgiftsansvariga för han- teringen av personuppgifter i de digitala lärplattformar och digitala läromedel som används vid skolan, men viktiga beslut som handlar om hantering av elevernas personuppgifter kan i prak- tiken fattas av enskilda lärare. Huvudmannen har sällan en fullständig överblick över eller insyn i vilka uppgifter som hanteras i systemen, hur de används och hur länge de sparas. känner huvudmannen över huvud taget inte till vilka system som används i skolan. Det är kommitténs uppfattning att detta är ett allmänt förekommande pro- blem i skolorna i dag.30 Därtill kommer att det för elever i och gymnasie skolan inte finns någon sekretess eller tystnadsplikt för större delen av den växande uppgiftsmassan. 28 Se rapporten 2015 – tilstand og trender, från norska och Data tillsynet, . 29 Se kapitel 12 om konsumentområdet. 30 Denna iakttagelse görs avseende norska förhållanden, som i detta avseende bör vara mycket lika de svenska, se rapporten 2015 – tilstand og trender, från norska och Datatillsynet, . En stor andel av undervisningen för landets elever hanteras i digi- tala lärplattformar och i digitala läromedel.