sou · H4B374 · 2016-11-08 00:00:00 — Enligt partiregnskabsloven ska vidare arbetsgivareföreningar, fack- föreningar och andra fackliga sammanslutningar, vars huvudsakliga syfte är att tillvarata ekonomiska intressen för de yrkesgrupper som medlemmarna tillhör, säkerställa att bidrag till politiska partier eller annan partipolitisk verksamhet av medel som härrör från före- ningens medlemmar ska vara frivilligt för varje enskild medlem. Föreningarna ska tillhandahålla blanketter som medlemmar kan skriva under om de inte vill att vad de betalat till föreningen ska användas till bidrag till politiska partier. ska före- ningarna tillsända sina medlemmar en sådan blankett. En kopia av blanketten samt dokumentation utvisande att blanketterna sänts till medlemmarna ska tillsändas justitieministern. En underskriven blankett eller annan motsvarande förklaring från medlem ska vidare- sändas till föreningens revisor. Upplysning om att en medlem har begärt att vad hon eller han har betalat till föreningen inte ska användas till bidrag till politiska partier, får inte obehörigen lämnas vidare. I ett betänkande som överlämnades till den danska regeringen (betänkande nr. 1550/2015, se nedan under rubriken ”Lagstiftningsförslag under behandling”) anges följande om de nu nämnda lagbestämmelserna. Det danska hän- visade, som svar på kommitténs frågor om bestämmelserna, till dessa uttalanden. Bestämmelserna innebär inte att en medlem har rätt att kräva en lägre avgift utan endast att dennes avgift används till annat än bidrag till politiska partier. I bestämmelsernas förarbeten anges att avsikten inte är att arbetsmarknadens organisationer inte ska kunna ge bidrag till politiska partier. Om de kan ge sådana bidrag eller inte ska avgöras av deras stadgar. Det faktum att vissa medlemmar på egen begäran befrias från att bidra med sin medlemsavgift till att ge stöd till politiska partier är inte i sig avgörande för huruvida organisationen kan ge sådant stöd. En arbetsmarknadsorganisation har fortfarande stor frihet att besluta att den vill ge bidrag till ett politiskt parti. Andra medel än intäkter från medlemsavgifter får används för detta ändamål. Om en viss procentsats av organi- sationens intäkter från medlemsavgifter används för detta ändamål innebär lagens bestämmelser i princip att bidraget till det politiska partiet ska minskas med ett belopp som motsvarar denna procent- sats av medlemsavgiften multiplicerad med antalet medlemmar som har begärt att deras medlemsavgift inte ska användas för sådana ändamål. Lagen utesluter dock inte att organisationen kompenserar för den minskade finansieringen av medlemsavgifter genom finan- siering av andra medel (Betænkning om åbenhed om økonomisk støtte til politiske partier, betænkning nr. 1550/2015, s. 63–65). Den som lämnar oriktiga eller ofullständiga upplysningar i redo- visning enligt ovan, eller i medföljande försäkran om att partiet inte har haft andra intäkter än de som upptagits i redovisningen, straffas enligt lagen med böter eller fängelse . I lagen anges att politiska partier (juridiska personer) kan åläggas straff- ansvar. Med böter straffas också överträdelse av förbudet mot att obehörigen lämna vidare upplysning om att en medlem i en före- ning har begärt att vad hon eller han har betalat till föreningen inte ska användas till bidrag till politiska partier. I lagen anges att före- ningar (juridiska personer) kan åläggas straffansvar. Något straff av detta slag har aldrig dömts ut (enligt uppgift till kommittén från danska ). Grecos rekommendationer och utvärderingar är medlem i Greco . I en rapport (Greco [2008] 9E) riktade Greco nio rekommen- dationer till avseende åtgärder för att öka öppenheten i fråga om politiska partiers finansiering. I uppföljningsrapporter därefter, varav den senaste (Greco RC-III [2015] 14E), konstaterade att inte hade uppfyllt någon av dessa nio rekommendationer. Bland annat innebär rekommen- dationerna att bör införa ett förbud mot anonyma bidrag och en skyldighet för partierna att redovisa storleken på de bidrag som överstiger gränsvärdet och för vilka bidragsgivarens identitet ska anges. Vidare rör rekommendationerna att även bidrag från andra organisatoriska delar av partiet bör redovisas och att öppen- heten avseende intäkter i organisationer som är närstående till partierna bör öka. Rekommendationerna avser också att det bör tydliggöras vad som gäller i fråga om redovisning av bidrag i natura. Enligt Grecos rekommendationer bör vidare bidrag till kandidater, överstigande en viss nivå, redovisas samt partiers och kandidaters intäkter och kostnader i samband med valkampanjer redovisas sär- skilt. Greco rekommenderar också att inför revisions- plikt för partier samt tillser att det finns att en självständig och oberoende tillsyn och mer flexibla sanktioner. I den senaste rapporten uppmärksammar Greco en rapport som en av den danska regeringen tillsatt överlämnat till regeringen (se under nästkommande rubrik). Greco berömmer den danska regeringen för rapporten och uppmuntrar regeringen att inleda reformer, med utgångspunkt i rapportens förslag, utan ytter- ligare dröjsmål. tillsattes i en expertkommitté med uppgift att göra en översyn av lagstiftningen gällande partifinansiering och utarbeta förslag på framtida reglering. (Betænkning om åbenhed om økonomisk støtte til politiske partier, betænkning nr. 1550/2015) överlämnades till den danska regeringen och offentliggjordes . Därefter sändes den på remiss till ett antal instanser. har ännu inte tagit ställning till den fortsatta behandlingen av betänkandet och dess förslag (enligt uppgift till kommittén ). föreslår i rapporten att redovisningsskyldig- heten ska utökas till att gälla för alla nivåer av partiernas organi- sationer samt för valkandidater. gäller, som framgått ovan, redovisningsskyldigheten endast för landsorganisationen. De poli- tiska ungdomsorganisationerna ska emellertid, enligt kommitténs förslag, inte omfattas av redovisningsskyldigheten. anför att hänsyn till partiernas sätt att organi- sera sin verksamhet, och målsättningen att undvika onödig admi- nistration, talar för att varje organisationsled inom ett parti liksom varje enskild kandidat självständigt ska redovisa sina intäkter och utgifter. Kommittén anför dock att frågan om redovisningens struktur i slutändan får avgöras genom ett politiskt ställnings- tagande. Landsorganisationer och kretsorganisationer föreslås i rapporten lämna sina redovisningar till medan lokala avdelningar föreslås lämna sina redovisningar till kommunstyrelsen. I fråga om ett partis landsorganisation föreslås att det införs en skyldighet att låta revisor granska dess redovisning. Detta föreslås inte i fråga om övriga delar av partiets organisation eller i fråga om kandidater. ska, enligt förslaget, i samband med att redovisningarna offentliggörs kontrollera att revisionsplikten har iakttagits. Skyldigheten att redovisa privata bidragsgivares identitet vid bidrag anser kommittén ska gälla för såväl partier som valkandidater. Dessutom föreslås att beloppets storlek ska anges vid bidrag över denna nivå, något som inte krävs. ska som framgått ovan dessa bidragsgivares namn och adress anges, något som föreslås gälla även fortsättningsvis. menar vidare i rapporten att skärpta krav på öppenhet bör införas i fråga om bidrag till partierna från privata föreningar vars huvudsyfte är att samla in pengar till politiska partier. Kom- mittén föreslår att ett parti eller en kandidat, som mottagit bidrag från förening eller annan sammanslutning som använder av sina årliga intäkter till att stödja partier, ska vara skyldiga att i sin redovisning uppge den ursprungliga bidragsgivares identitet och bidragets storlek vid bidrag . En sådan förening eller sammanslutning ska vara skyldig att lämna dessa upplysningar till partiet eller kandidaten. anför i rapporten att den har övervägt om ett förbud bör införas för partier och kandidater att ta emot anonyma bidrag men att den har kommit fram till att något sådant förbud inte bör införas. Vidare redogör kommittén i rapporten för att den har övervägt om det bör införas en skyldighet för partier och kandidater att i särskild ordning redovisa intäkter och utgifter i samband med valkampanj, men kommit till slutsatsen att detta inte är behövligt. har en lag som rör bl.a. offentlig redovisning av och begränsningar i fråga om bidrag till partier, partiföreningar och partinära sammanslutningar (partilagen), 10.1.1969/10. Betydande ändringar infördes i partilagen i syfte att öka allmänhetens insyn i partiers finansiering. Vidare finns en särskild lag gällande offentlig redovisning av kandidats valfinansiering och begränsningar i fråga om bidrag till kandidat, kandidats stödgrupp och annan sammanslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidaten (lagen om kandidaters valfinansiering), 24.4.2009/273. Vilka som omfattas av bestämmelserna Som partier räknas enligt partilagen sådana föreningar som registre- rats i ett partiregister som förs av . För att en förening ska kunna registreras som ett parti krävs bl.a. att före- ningen väsentligen fullföljer ett politiskt syfte, har minst 5 000 röstberättigade anhängare vid riksdagsval, kommunalval eller Europaparlamentsval och att föreningen har antagit stadgar som 2 Redogörelsen baseras på, förutom i texten nämnda lagar, förarbeten, rapporter och andra doku- ment, bok ”Kunnallisvaaliehdokkaiden ja puolueyhdistysten. (2012), sammanfattningen på svenska på s. 215–218. Härutöver ligger uppgifter till kommittén från finska och finska , som erhållits i samband med kommitténs studiebesök vid dessa instanser i Helsinfors, till grund för redogörelsen. säkerställer att demokratiska principer iakttas vid beslutsfattande och i verksamheten. Ett parti som inte har fått någon av sina kandidater invald i eller av rösterna i senaste eller närmast föregående riksdagsval, avförs ur registeret. Som partiförening räknas enligt lagen en förening som enligt stadgarna för partiet eller en av dess medlemsföreningar hör till partiet eller medlemsföreningen. Med partinära sammanslutningar avses bl.a. en sammanslutning eller stiftelse som anmäls av partiet till som en partinära sammanslutning efter samtycke från sammanslutningen eller stiftelsen. I partilagen, samt i statsunderstödslagen, finns regler om att stats- understöd under vissa förutsättningar kan beviljas partier. Statsrådet beviljar understöd på ansökan. En del av understödet till ett parti kan anvisas för stödjande av någon annan förenings verksamhet. I Statsrådets beslut (VNK/798/25/2015) om stats- understöd till riksdagspartierna angavs exempelvis att varje parti skulle använda av sitt understöd för verksamhet inom vissa av partiets kretsorganisationer och för verksamhet som utövas av partiets kvinnor, antingen inom partiet eller i en kvinnoorganisation. De kretsorganisationer som en andel av under- stödet ska överföras till och de kvinnoorganisationer som en andel kan överföras till räknas upp i en bilaga till beslutet. Partilagens bestämmelser om begränsningar i fråga om bidrag och om skyldighet att lämna s.k. aktuell redovisning (se nedan) gäller alla partier, partiföreningar och partinära sammanslutningar. Partilagens bestämmelser om skyldighet att lämna revisions- berättelse, bokslut och vissa redovisningar (se nedan) gäller partier, i understödsbeslutet avsedda föreningar och partinära sammanslut- ningar. De sistnämnda bestämmelserna gäller alltså inte alla parti- föreningar. De val som avses i lagen om kandidaters valfinansiering är riksdags- val, presidentval, kommunalval och Europaparlamentsval. Bestämmel- serna om begränsningar i fråga om bidrag gäller samtliga kandidater samt deras stödgrupper och andra sammanslutningar som ute- slutande arbetar för att stödja en viss kandidat. Skyldiga att redo- visa sin valfinansiering (se nedan) är dock endast de som valts till riksdagsledamöter, kommunfullmäktigeledamöter, ledamöter av och samtliga dessas ersättare samt vid presi- dentval de partier, valombud eller ersättare för valombud som har ställt upp kandidater. I kan kandidater ställa upp i val utan att representera något parti. Det finns inga partier som endast ställer upp i lokala val, dvs. val till kommunfullmäktige. Lokala gemensamma listor finns och i några kommunfullmäktige har sådana listor en viktig position. Gemensamma listor omfattas inte av bestämmelserna i partilagen. Alla kandidater, oavsett om de representerar ett parti, en gemensam lista eller endast sig själv, omfattas dock av bestämmel- serna i lagen om kandidaters valfinansiering. Förbud mot anonyma bidrag m.m. Enligt de ovan nämnda lagarna finns vissa begränsningar i fråga om bidrag som parti, partiförening och partinära sammanslutning liksom kandidat, kandidats stödgrupp och annan sammanslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidat får ta emot. De får inte ta emot bidrag från givare som inte kan klarläggas. Detta gäller dock inte bidrag som har erhållits genom sedvanligt insamlings- arbete. De får inte heller från en och samma givare ta emot bidrag över- stigande vissa beloppsbegränsningar per kalenderår, med undantag för bidrag som getts genom testamente och för bidrag till parti eller partiförening från partinära sammanslutning. Beloppsbegräns- ningen är för parti, partiförening och partinära sammanslutning . För kandidat, kandidats stödgrupp och annan sam- manslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidaten är beloppsbegränsningen vid kommunalval, vid riksdagsval och vid Europaparlamentsval. Det finns begränsningar i fråga om vilka bidrag som får tas emot från utländska och offentligrättsliga subjekt. De ska också se till att det av avgiftsbelagd reklam som ingår i valkampanj framgår vem som betalar reklamen. Som bidrag räknas prestationer i form av pengar, varor och tjänster och andra motsvarande prestationer med vissa undantag. Bland annat undantas från vad som betraktas som bidrag sedvanligt frivilligarbete och sedvanliga gratistjänster. Varken av lagen eller förarbetena (1994/1 LSF 243, 1994/1 BLT 243) framgår hur olovliga bidrag, som inte kan återbetalas till givaren, ska hanteras. , som utövar tillsyn över lagen (se nedan), har upplyst att verket i kontakt med partier muntligen har lämnat rådet att i en sådan situation nedsätta belop- pet hos i enlighet med bestämmelserna i en finsk lag , vilken liknar den svenska lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Redovisning av enskilda bidrag och bidragsgivares identitet Alla partier, partiföreningar och partinära sammanslutningar ska lämna en särskild s.k. aktuell redovisning om de tar emot ett enskilt bidrag eller flera prestationer från en och samma givare till ett värde av per kalenderår. Redovisningen ska innehålla uppgift om bidragsbelopp och om givarens namn och lämnas senast den i kalendermånaden som infaller närmast efter att bidraget har tagits emot. Partiet ska se till att redovisningen görs. Redovisning av finansiering av valkampanj Ett parti och sådana föreningar som enligt beslut om statsunder- stöd till partiet anvisats en del av understödet till partiet ska vidare, i samband med varje allmänt val, redovisa sina under kampanjpe- rioden uppkomna kostnader för valkampanjen och finansieringen av dessa kostnader. Detta ska även de redovisningsskyldiga enligt lagen om kandidaters valfinansiering göra. Kampanjperioden börjar före och slutar efter valdagen. Det av- görande är alltså när kostnaderna uppkom och inte när pengarna samlades in eller när betalning skedde med anledning av kostna- derna. Valfinansieringen avseende en kandidats valkampanj kan bestå av kandidatens egna medel eller lån som han eller hon har tagit upp, bidrag som kandidaten, kandidatens stödgrupp eller någon annan sammanslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidaten har fått eller annat bidrag. Flera prestationer från en och samma givare till en kandidat, kandidats stödgrupp och/eller annan sam- manslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidaten ska räknas samman och redovisas som ett enda bidrag. Valkampanjfinansieringen ska specificeras enligt lån, statsunder- stöd, bidrag för valkampanjen och övriga finansieringskällor. Bidra- gen för valkampanjen ska grupperas enligt bidrag från enskilda personer, företag och andra givare. När det gäller partier och parti- föreningar räknas som bidrag för deras valkampanj bidrag som tagits emot . Om ett enskilt bidrag eller flera prestationer från en och samma givare som mottagits uppgår till ska bidraget och dess givare redovisas separat. Om ett bidrag innehåller bidrag till ett värde om som förmedlats från en tredje part ska mottagaren redovisa uppgift om vem som lämnat det förmedlade bidraget. I fråga om bidrag vid kommunalval till kandidat, kandidats stödgrupp och annan sam- manslutning som uteslutande arbetar för att stödja kandidaten gäller dock i stället beloppsgränsen . Det anges i båda lagarna att namnet på en enskild person inte får uppges utan dennes uttryckliga samtycke om värdet understiger nämnda belopp. En kandidat vars valfinansiering vid kommunalval understiger behöver inte lämna in en redovisning utan endast en skriftlig försäkran. Såväl partier och i understödsbeslutet avsedda föreningar som kandidater får före valdagen lämna en förhandsredovisning med en plan för valfinansieringen och kostnaderna för valkampanjen. Dessa frivilliga förhandsredovisningar offentliggörs av Statens revisions- verk (se vidare nedan om offentliggörande av uppgifter). Partier och i understödsbeslutet avsedda föreningar samt partinära sammanslutningar är enligt partilagen skyldiga att följa den finska bokföringslagens regler om bokföring, bokslut och verksamhets- berättelse. Partier och i understödsbeslutet avsedda föreningar samt partinära sammanslutningar ska vidare ha en revisor. Revision ska utöver vad som föreskrivs i den finska revisionslagen uttala sig bland annat om huruvida bestämmelserna i partilagen om bidrag och begränsningar i fråga om bidrag samt om redovisning av kost- nader för och finansiering av valkampanj har iakttagits. Inlämnande och av årliga redovisningar Ett parti ska till och , avseende partiet och i understödsbeslutet avsedda föreningar, ge in bokslut och verksamhetsberättelse, redovisning för användning av statsunderstöd, aktuella redovisningar och redovisning av kostna- der för och finansiering av valkampanjer. Handlingarna ska ges in från det att bokslutet har fastställts. Nämnda föreningar åläggs i lagen att till berört parti lämna motsvarande handlingar och uppgifter. En partinära sammanslutning ska till ge in bokslut och verksam- hetsberättelse samt en specifikation av mottagna bidrag med upp- gift om totalt belopp och hur det fördelar sig på bidrag från en- skilda personer, företag och andra givare. Den som är redovisningsskyldig enligt lagen om kandidaters val- finansiering ska lämna in redovisningen till , på en blankett som har fastställts av verket, efter det att valresultatet har fastställts. Efterhandsredovisning ska lämnas om kandidaten upptagit lån för att finansiera valkampanj, till dess lånet återbetalats, innehållande bl.a. uppgift om eventuella erhållna bidrag för betalning av lånet. I partilagen och lagen om kandidaters valfinansiering föreskrivs att ska föra ett register där vissa av uppgifterna i ovan nämnda redovisningar ska registreras, bland annat uppgifter om mottagna bidrag och om bidragsgivares identitet. Det före- skrivs också att var och en ska ha rätt att ur registret få kopior och uppgifter genom ett allmänt datanät. Registret offentliggörs av på webbplatsen . övervakar att partier, i understödsbeslutet avsedda föreningar och partinära sammanslutningar iakttar parti- lagens bestämmelser till vissa delar. står för övervakningen till vissa delar. Tillsynen avser alltså endast sådana partiföreningar som nämns i understödsbeslutet. Någon tillsyn över att övriga partiföreningar följer lagens bestämmelser om begräns- ningar i fråga om bidrag och om skyldigheten att lämna s.k. aktuell redovisning utövas inte. Det finns, enligt Statens revisionsverks berättelse till om tillsynen över partifinansiering 2014 som publicerades (B 4/2015 rd), cirka 6 000 partiföreningar som inte omfattas av tillsynen. Statens revisionsverks tillsynsobjekt enligt partilagen är cirka 145. Av dessa är 10 partier, varav åtta har mandat i riks- dagen och två har ställt upp i val till men inte erhållit mandat i riks- dagen. övervakar även att kandidater fullgör sin skyldighet enligt lagen om kandidaters valfinansiering att redovisa valfinansieringen. Enligt uppgift från är till- synsobjekten, dvs. kandidater som har blivit invalda i olika politiska församlingar m.fl. (se ovan), cirka 19 000. Att övriga kandidater följer lagens bestämmelser om begränsningar i fråga om bidrag utövas det ingen tillsyn över. får enligt båda lagarna vid vite förplikta ett tillsynsobjekt att fullgöra sin skyldighet. ska återkommande lämna en berättelse om sin tillsyn över att lagarna iakttas. Av partilagen framgår även att kan bestäm- ma att utbetalningen av statsunderstöd till ett parti ska upphöra och att understöd eller en del av det som redan betalats ut helt eller delvis ska återkrävas. Detta kan ske i fråga om ett parti som väsent- ligen försummar en skyldighet som hör till det enligt partilagen. Enligt förarbetena (RP 6/2010 rd s. 18) kan partistödet återkrävas t.ex. om man bryter mot bestämmelserna om begränsningar i fråga om bidrag eller om redovisning av kostnaderna för och finansie- ringen av valkampanjer. Det förutsätts att försummelsen är väsentlig. Om den försumlige är en förening som avses i understödsbeslutet kan upphörandet med utbetalning av understöd eller återkravet gälla bara den del av understödet som anvisats föreningen. Före- ningen kan således inte genom sin verksamhet orsaka att man upphör med utbetalningen av eller återkräver hela partistödet. Grecos rekommendationer och utvärderingar anslöt sig till Greco . I en rapport (Greco [2007] 2E) riktade Greco tio rekommendationer till avseende åtgärder för att öka öppenheten i fråga om politiska partiers finansiering. I en uppföljningsrapport (Greco RC-III [2011] 13E) konstaterade att alla tio rekommendationerna hade uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. I gäller lagen om politiska partiers och kandidaters finanser och deras skyldighet att lämna information (162/2006). Av lagen framgår att dess huvudsakliga syfte är att minska risken för motstridiga intressen och säkerställa öppenheten rörande politiska partiers finansiella angelägenheter samt i slutändan öka allmän- hetens förtroende för politisk verksamhet och stärka demokratin. Ett antal ändringar i lagen infördes med syfte att ytter- ligare öka allmänhetens insyn i partiernas finanser. Den statliga revisionsmyndigheten, som utövar tillsyn över lagens efterlevnad, gav 2007 även ut ett regelverk som är tänkt att utgöra en minimi- standard för partiernas och kandidaternas redovisningar enligt nämnda lag. Vilka som omfattas av bestämmelserna Lagen gäller politiska partier och allianser som deltar i val till det isländska parlamentet Althingi eller till en beslutande församling. Lagen gäller även för kandidater som deltar i interna val inom ett parti (primärval) eller i val till en post på nivå samt för kandidater till presidentposten. 3 Redogörelsen baseras på de rapporter från GRECO som nämns i texten. Förbud mot anonyma bidrag m.m. Politiska partier och valkandidater får enligt lagen inte ta emot anonyma bidrag. Vidare finns begränsningar i fråga om bidrag från statliga, kommunala och utländska bidragsgivare. Från enskilda fysiska eller juridiska personer får partier och kandidater inte ta emot bidrag till ett värde överstigande . Bidrag överstigande ska betalas tillbaka till bidragsgivaren eller annars hållas åtskilda från partiets övriga medel. Det är vidare enligt lagen förbjudet för politiska partier att syssla med försäljning av varor eller tjänster i syfte att samla in pengar till partier.