sou · H4B372 · 2016-10-17 00:00:00 — håller också informationsträffar för företagare. Information om fö- retagande finns på företagarsajten samt hos myndighe- ter som exempelvis , och . Informationen om företagsrekonstruktion är dock påfallande spar- sam. På Domstolars hemsida finns exempelvis utförlig in- formation om hur man går till väga för att ansöka om konkurs men någon motsvarande information om företagsrekonstruktion finns inte, vilket enligt vår uppfattning vore önskvärt. Detsamma gäller där det finns information om konkurs men inte på mot- svarande sätt om rekonstruktion. Om det från myndigheter görs sär- skilda satsningar på information om företagsrekonstruktion för att stötta näringslivets behov av kompetensförsörjning i detta avseende bör antalet företagsrekonstruktioner öka. Ett inslag i att stödja företagens möjligheter till en andra chans är också rådgivning till företag med finansiella problem. I finns flera aktörer som arbetar med rådgivning till företag som skulle kunna vara effektiva kanaler att nå ut med information om företags- rekonstruktion. Det gäller tillexempel och intresseorganisationer som Företagarna och . Dessa aktörer har kännedom om vilka personer i regionen som är skickliga rekonstruktörer och som företagen i första hand bör vända sig till. I finns redan ett antal regionala initiativ som syftar till att förhindra att livskraftiga företag med finansiella svårigheter i onödan hamnar på obestånd och försätts i konkurs. Ett initiativ som pågått är Företagsakuten i som drivs av . En undersökning visar att över 400 företag har fått hjälp –2013. Av dessa var fortsatt aktiva då undersökningen gjordes.25 Fler regionala initiativ som vid kontakter med företag aktivt infor- merar om bl.a. rekonstruktionsförfarandet bidrar till att fler företag får kännedom och använder sig av förfarandet. Det har även framförts önskemål till oss om inrättande av en En- treprenörsombudsman som talesman i olika frågor. Entreprenör- sombudsmannen skulle i första hand stå för en övergripande bevak- 25 /sv/foretagsakuten? Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? ning av företagarfrågor utifrån gällande lagstiftning och arbeta med bl.a. information och opinionsbildning. Genom att informera, ut- bilda, och ha andra kontakter med myndigheter, företag, enskilda och organisationer skulle företagsklimatet i stort kunna främjas och kunskapen om vilka alternativ till en andra chans som står till buds när ett företag har finansiella svårigheter öka. 3.6.2Sänkta kostnader för företagsrekonstruktion Förutom att öka medvetenheten bland företagen om rekonstruk- tionsförfarandet är det också viktigt att minska kostnaderna för pro- cessen. (2014) har i en rapport framhållit att ett snab- bare insolvensförfarande uppmuntrar till mer utlåning och ökar företagens tillgång till finansiering och att bör överväga att göra insolvensprocessen snabbare. Enligt rapporten är det svenska insolvensförfarandet mer kostsamt än i andra jämförbara OECD- länder.26 Vi föreslår fler reformer för att sänka kostnaderna för före- tagsrekonstruktioner. Koncentration till färre domstolar Förslag: Företagsrekonstruktionerna koncentreras till färre domstolar. En åtgärd som behöver vidtas för att skapa ett snabbare och billigare förfarande för både borgenärer och gäldenärer hör enligt vår mening samman med utformningen av ansökningsförfarandet där en kon- centration av rekonstruktionsärendena till färre domstolar skulle ge en mer effektiv användning av resurser och kompetens. Våra när- mare överväganden finns i Del 2 i avsnitt 6.1. 26 (2014). Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Förslag: Rätten ska pröva rekonstruktörens arvode. Många företag uppfattar företagsrekonstruktionsförfarandet som dyrt. Som förfarandet är utformat saknas kunskap om rekon- struktörens ersättning, vilket är en av de största utgiftsposterna i förfarandet. Det kan vara svårt för ett företag att av- göra om det av rekonstruktören begärda beloppet är en skälig ersätt- ning för uppdraget. I studien från (2014) konstatera- des att den största delen av kostnaderna för företagsrekonstruktion utgörs av advokat- eller rekonstruktörskostnader. För att få fram- för allt fler små och medelstora företag att använda sig av rekon- struktion är det således viktigt att göra förfarandet billigare än . Ett sätt att åstadkomma detta är att införa en obligatorisk domstols- prövning av rekonstruktörens ersättning för det arbete och för de utlägg som uppdraget har krävt. En obligatorisk domstolsprövning av rekonstruktörens ersättning skapar transparens och en sundare priskonkurrens. Prövningen av ersättningen torde också vara en för- utsättning för att rekonstruktören ska kunna utses till förvaltare i en efterföljande konkurs (se nedan). Våra närmare överväganden finns i Del 2 kapitel 8.1. Förslag: Införande av ett separat ackord. Vi är av uppfattningen att det finns ett reellt behov av ett ackordsför- farande för gäldenärer som inte behöver rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Det kan finnas flera orsaker till att ett livs- kraftigt företag hamnar i tillfälliga likviditetsproblem som inte har med affärsidén att göra. Vi föreslår därför ett s.k. separat ackord. Det separata ackordet är avsett att vara en snabb väg till skuldnedsättning för gäldenären i fall då det i övrigt saknas behov av att rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Förfarandet är tänkt att bli billigare, snabbare och vara särskilt attraktivt för små och medelstora företag. Våra närmare överväganden finns i Del 2 avsnitt 8.2. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Rekonstruktörens roll i efterföljande konkurs Bedömning: Rekonstruktören som förvaltare i en efterföljande konkurs. En rekonstruktörs erfarenheter av en företagsrekonstruktion kan vara av stort värde vid en eventuell konkurshantering. Det kan exem- pelvis vara kostnadsbesparande eftersom rekonstruktören redan känner till gäldenärsföretaget och de ekonomiska förutsättningarna och kan därför utreda konkursboet på ett effektivare sätt än en icke tidigare insatt person. Det bör därför finnas möjligheter för en re- konstruktör att bli förvaltare vid en efterföljande konkurs. Vi väljer ändå att inte föreslå några lagförändringar inom detta område. Med beaktande av senare års praxis anser vi att det inte råder någon pre- sumtion för att en rekonstruktör inte kan vara förvaltare i en gälde- närs efterföljande konkurs utan snarare att det finns flera vanligt före- kommande situationer där det är möjligt att förordna rekonstruktören som förvaltare. Våra närmare överväganden finns i del 2 avsnitt 8.1. 3.6.3Bättre förutsättningar för lyckade rekonstruktioner För att intresset för företagsrekonstruktioner ska öka räcker det inte med information om förfarandet och sänkta kostnader. Förutsätt- ningarna för att rekonstruktionerna ska lyckas behöver också för- bättras. Vi föreslår bland annat reformer som gör att rekonstruktö- ren kommer kunna styra processen bättre, att det ska bli lättare att överlåta avtal m.m. Gäldenären och borgenärerna ska även ha möjlig- het att träffa en särskild uppgörelse, ett s.k. utvidgat ackord, om den fortsatta vägen framåt för gäldenärens verksamhet. Förslag: Avsaknad av samtycke från rekonstruktören för en rättshandling som avses i 2 kap. 15 § första stycket medför att denna blir ogiltig. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? När företagsrekonstruktionen inletts uppkommer vissa rättsverk- ningar. Bland annat får gäldenären inte utan rekonstruktörens sam- tycke betala skulder som uppkommit före beslutet om rekonstruk- tion eller ställa säkerhet för sådana skulder, åta sig nya förpliktelser eller överlåta, pantsätta eller upplåta annan rätt till egendom av vä- sentlig betydelse för gäldenärens verksamhet. Kravet på samtycke vid nämnda rättshandlingar är av central be- tydelse för att företagsrekonstruktionen ska kunna genomföras på det sätt som rekonstruktören anser bäst tjänar rekonstruktionsin- tresset. Det kan vara bristande kompetens hos ägaren eller ledningen i gäldenärsföretaget som föranlett att företaget har tillfälliga betal- ningssvårigheter. Om ledningen efter att förfarandet inletts fortsät- ter att på egen hand exempelvis ådra sig nya skulder minskar förut- sättningarna för en framgångsrik rekonstruktion avsevärt. Om gäldenären åsidosätter samtyckeskravet blir rättshand- lingen inte ogiltig. Däremot blir avtalsmotparten utan superför- månsrätt i en eventuell efterföljande konkurs. Vad rekonstruktören ytterst har att sätta emot en gäldenär är att begära företagsrekon- struktionens upphörande om samarbetet inte fungerar. I de fall en gäldenär agerar illojalt och bryter mot regeln om samtycke på ett sätt som försvårar rekonstruktionen är det ändå inte vanligt att rekonstruktören begär att förfarandet ska avslutas. Detta inte minst mot bakgrund av att gäldenären är rekonstruktörens upp- dragsgivare och är den som betalar rekonstruktörens ersättning. I de fall där rekonstruktionen har goda förutsättningar att lyckas i övrigt är det också samhällsekonomiskt ineffektivt att låta rekonstruktio- nen helt upphöra till följd av ett illojalt agerande från gäldenären. För att stärka rekonstruktörens roll i förfarandet och förbättra möjligheterna att genomföra företagsrekonstruktioner på ett fram- gångsrikt sätt är det motiverat med en ytterligare inskränkning i gäl- denärens rätt att förfoga över sina tillgångar under förfarandet. Vi förordar att ett uteblivet samtycke från rekonstruktören ska med- föra ogiltighetsverkan för rättshandlingen i fråga om inte motparten var i god tro, dvs. inte kände till eller borde ha känt till att gäldenären var föremål för rekonstruktion och inte hade rätt att företa rätts- handlingen i fråga. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i kapitel 7.1. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Förslag: Rekonstruktörens skadeståndsskyldighet regleras i lag. Enligt gällande rätt kan en skadeståndstalan mot en rekonstruktör väckas enligt allmänna skadeståndsrättsliga principer för skador re- konstruktören orsakar vid fullgörandet av sitt uppdrag. Med beak- tande av att rekonstruktörens roll nu förstärks ytterligare bör det i förtydligande syfte finnas bestämmelser i som reglerar att re- konstruktören ska ersätta skador som han eller hon vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet tillfogar en borgenär i förfarandet eller gäldenären. Våra förslag i denna del innebär en samordning med konkurslagens regler om skadeståndsskyldighet för konkursförvaltare. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i avsnitt 8.1. Förslag: Reglerna om gäldenärens avtal ändras. Vi ska enligt direktiven föreslå hur LFR och KonkL kan samordnas både materiellt och processuellt för att åstadkomma en för de inblan- dade parterna och samhället mer ändamålsenlig ordning. En ökad samordning har den stora fördelen att incitamenten för en gäldenär eller borgenär att välja ett förfarande som enbart gynnar det egna intresset minskar. Mer samordnade regler blir enklare och mer förut- sägbara för samtliga aktörer, som då slipper att överväga olika alter- handlingsvägar. Ett exempel på bristande materiell samordning mellan reglerna i LFR och KonkL är reglerna om gäldenärens avtal. Dessa skillnader kan få till följd att särintressena styr valet av förfarande på bekostnad av det allmänna borgenärsintresset och samhällsintresset, till exem- pel på så sätt att en part som önskar komma ur ett avtal har större möjligheter att göra så i konkurs än i företagsrekonstruktion. Ge- nom att ge företag under rekonstruktion bättre möjligheter att komma ur långa avtal förbättras möjligheterna för en lyckad rekon- struktion. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Problematiken är inte ny och reglerna om gäldenärens avtal vid företagsrekonstruktion och konkurs har varit föremål för översyn dels i slutbetänkande Gäldenärens avtal vid insolvensförfaranden (SOU 2001:80), dels i slutbetänkandet Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag av insolvensut- redning (SOU 2010:2). Vi anser att nuvarande brister kan undvikas eller i vart fall minskas om regleringen utformas i huvudsak enligt de förslag som lämnats tidigare av nämnda utredningar. Det saknas anledning att göra om dessa analyser eller ompröva de slutsatser som de utredningarna har kommit fram till, särskilt mot bakgrund av att förslaget insolvensutredning byggde på slutbetän- kande som hade fått ett brett stöd i remissomgången. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i kapitel 7.2. Förslag: Gäldenären och borgenärerna ska ha möjlighet att träffa en särskild uppgörelse, s.k. utvidgat ackord. Rätten ska efter begäran av gäldenären eller en eller flera borgenärer be- sluta om förhandling om utvidgat ackord. Vid förhandlingen ska borgenärerna rösta om uppgörelsen. I syfte att skapa ett flexibelt system som gör resultaten av företagsre- konstruktionen mer förutsebar, dels underlättar förhandlingar mel- lan gäldenären och dennes borgenärer om den fortsatta vägen framåt för gäldenärens verksamhet föreslår vi att det ska vara möjligt för parterna att träffa en särskild uppgörelse, ett s.k. utvidgat ackord. Där klargörs vad som krävs av gäldenären för att t.ex. borgenärerna skall vara beredda att sätta ner sina fordringar, förlänga betalningsti- den, bevilja nya krediter m.m. Uppgörelsen skall fastställas av dom- stolen och kunna tvingas igenom om en majoritet av borgenärerna är positiva till en sådan uppgörelse. Ett utvidgat ackord är att se som en variant av det offentliga ackordet där lagen om företagsrekonstruk- tion i dess olika delar med undantag för vissa särskilda regler är til - lämplig. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i avsnitt 8.3. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? 3.6.4Åtgärder som syftar till ett högre förtroende för rekonstruktionsprocessen bland borgenärer Att borgenärerna har förtroende för rekonstruktionsprocessen är en förutsättning för fler lyckade företagsrekonstruktioner. Om inte borgenärerna tror att rekonstruktionen kan lyckas kommer de heller inte vara intresserade av ackordsuppgörelser. Kontakter avseende val av rekonstruktör Förslag: Förslaget till rekonstruktör ska föregås av kontakter med borgenärerna m.m. Enligt LFR ska rätten, när den beslutar om företagsrekonstruktion, utse en rekonstruktör. I en ansökan ska det alltid finnas ett förslag till en person som är lämplig som rekonstruktör och har bor- genärernas förtroende. För att rätten i det enskilda fallet ska kunna ta ställning till frågan om lämplighet och förtroende måste den få kännedom om borgenärernas inställning till den person som föresla- gits. Vi förordar en ordning där det av ansökan ska framgå vilka bor- genärer som har kontaktats med anledning av den föreslagna rekon- struktören, hur borgenärerna är berörda samt om de har något att erinra mot att den föreslagna personen utses. Meningen är att gälde- nären och den blivande rekonstruktören alternativt borgenären vid framtagandet av ansökan ska ha förankrat valet av person hos borge- närerna så att inte förtroendefrågan i denna del senare utgör ett hin- der för att genomföra rekonstruktionen på ett framgångsrikt sätt. Enligt LFR får rätten om det finns särskilda skäl att utse fler än en rekonstruktör. I syfte att hålla nere kostnaderna för förfarandet an- ser vi att det bör vara svårare än att utse fler än en rekonstruk- tör. I den mån den utsedde rekonstruktören behöver ytterligare kompetens i vissa frågor är det billigare och mer ändamålsenligt att i stället anlita sakkunnigt biträde. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i avsnitt 8.1. Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? Förslag: Högre beviskrav för företagsrekonstruktion och något mer information i ansökan. En förklaring till att få företag ansöker om företagsrekonstruktion är att såväl borgenärer som gäldenärer saknar förtroende för rekon- struktionsprocessen. Förfarandet har ett dåligt rykte, inte minst eftersom det är vanligt att en rekonstruktion misslyckas och gälde- nären senare försätts i konkurs. En orsak till detta är att kraven på att få inleda ett rekonstruktionsförsök har uppfattats som mycket låga i den praktiska tillämpningen och att gäldenärer utan utsikt att över- leva därför kan beviljas rekonstruktion. Trots att statistiken visar att tre fjärdedelar av de inledda rekonstruktionerna misslyckas är det också relativt sällan som en inledd rekonstruktion stoppas vid borge- närssammanträdet. Det är endast av rekonstruktio- nerna som upphör före eller vid det första borgenärssammanträdet. Det är därför av betydelse hur förfarandet för företagsrekon- struktioner utformas. Hur undviker man att företag med små förut- sättningar att lyckas påbörjar ett sådant förfarande? Om utsiktslösa företagsrekonstruktioner stoppas tidigt förslösas mindre av såväl gäldenärens som borgenärernas medel i onödan. Eftersom det är få ansökningar om rekonstruktion som stoppas av domstolen såväl i inledningsskedet som vid det efterföljande borgenärssammanträdet är det enligt vår mening motiverat dels att ansökan ska innehålla mer information och därmed ge rätten ett bättre bedömningsunderlag för att avgöra huruvida gäldenären är lämplig att genomgå rekon- struktion eller inte, dels att se över de lagliga beviskraven för att få inleda och fortsätta en rekonstruktion. Vi förordar att det i ansökan ska finnas en utförligare beskrivning av gäldenärens verksamhet samt en likviditetsbudget. Likviditets- budgeten ska visa att det finns likvida medel tillgängligt för att betala den löpande driften av verksamheten kontant under, som huvudre- gel, av företagsrekonstruktionen. Budgeten bör förhindra att ansökningar ges in slentrianmässigt och ställer krav på gäldenären att sätta sig in i sin ekonomi och verkligen analysera huruvida det finns kvarstående ekonomiska utsikter att lyckas. Det blir också tydligare för gäldenären om det finns medel att löpande betala skatter och avgifter under rekonstruktionen, vilket minskar Hur kan livskraftiga företag i ekonomisk kris ges en andra chans? risken för att ett skatterättsligt företrädaransvar aktualiseras under förfarandet. För att inte riskera att ansökan blir så tidskrävande att upprätta att den inte hinner ges in , finns i vissa fall möjlighet att komplettera med budgeten efter att ansökan lämnats in. Beviskraven för att bifalla en ansökan om företagsrekonstruktion är lågt ställda. Enligt 2 kap. 6 andra stycket LFR får ett beslut om rekonstruktion inte meddelas, om det saknas skälig anledning att anta att syftet med rekonstruktionen kan uppnås. Vid tillämpningen av regeln måste rätten göra en prognos beträffande utsikterna för att en rekonstruktion kan bli lyckosam och i denna del räcker det enligt förarbetena för att bifalla ansökan att möjligheten att en rekonstruk- tion leder till att verksamheten kan rekonstrueras inte framstår som utesluten (prop. 1995/96:5 s. 180). Genom att tidigare stoppa de företagskonstruktioner som saknar förutsättning att lyckas torde förtroendet för processen öka. Vi för- ordar därför ett något högre beviskrav vid såväl rättens inledande prövning som vid borgenärssammanträdet. Vårt förslag är därför att beslut om företagsrekonstruktion inte får meddelas, om det saknas grundad anledning att anta att syftet med rekonstruktionen kan uppnås. Våra närmare överväganden finns i Del 2 i avsnitten 6.2 och 6.4. Vår samlade bedömning är att de förslag som presenterats ovan vä- sentligt skulle bidra till att förbättra möjligheterna till en andra chans för olika typer av verksamheter. Företal i olika skede av sin verksam- het där ägaren eller entreprenören sannolikt har skiftande ambitio- ner med sitt företagande, är också i behov av olika åtgärder vid insol- vensproblem. 4Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation ”The times they are a-changin’” () liksom världen står inför en rad samhällsutmaningar med av- görande betydelse för den framtida utvecklingen. Dessa har delvis diskuterat tidigare (kapitel 2) men då med ett mer generellt anslag och mot bakgrund av de svenska ramvillkoren. Här kommer vi att ta upp de utmaningar vi anser särskilt angelägna och där också genom sitt entreprenörskap och sin innovationskapacitet har möjlig- het att göra skillnad. Samhällsutmaningar, inom exempelvis hälsa och miljö, har fått en allt större uppmärksamhet inom EU, särskilt i EU:s flaggskeppspro- gram Innovation Union.1 I det pågående ramprogrammet Horisont 2020 har närmare €30 miljarder av totalt €77 miljarder avsatts för samhällsutmaningar. Även i har regeringen styrt forskningsinsatser mot viktiga samhällsfrågor och mer utma- ningsdrivna satsningar (grand challenges) inom bland annat energi, hälsa och utbildningsteknologi.2 1 Detta fokus går åtminstone tillbaka till 2000-talet och utvecklingen av Europeiska forsk- ningsområden (ERA) med fokus på så kallade stora utmaningar (grand challenges). Något av ett avstamp skedde genom den s.k. Lundelldeklarationen som lyfte betydelsen av dagens sam- hällsutmaningar och som lanserades under ordförandeskap i EU 2009. 2 (2016). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation En av de faktorer som har störst påverkan på möjligheterna att hantera de globala utmaningarna är den dramatiska utvecklingen inom kommunikations- och digitaliseringsområdet. Detta skapar förutsättningar för nya lösningar, effektivare rutiner, ökad kvalitet bättre resultat samt minskade kostnader inom t.ex. vård, omsorg och annan offentlig verksamhet samt för nya produkter och tjänster ba- serade på användning av t.ex. big data. De tre områden som vi valt att fokusera på är ––hälsa, vård och omsorg, ––migration och urbanisering ––klimat, miljö och energifrågorna.3 Vi har lagt kompetensförsörjningsfrågorna – som är en av de största utmaningarna – i kapitel 5. Vi är medvetna om att det finns fler sam- hällsutmaningar men vi har valt dessa områden av följande skäl. För det första bedömer vi att har komparativa fördelar inom de- lar av särskilt de hälso- och klimatrelaterade utmaningarna med flera framgångsrika företag och starka klusterformationer. För det andra befinner sig i en närmast akut situation när det gäller migra- tion, urbanisering och kompetensförsörjning där problemen måste lösas. Vi ser framför oss ett växande integrationsproblem, en dysfunktionell bostadsmarknad och ett potentiellt mycket stort kompetensglapp om inget görs. I ett nationellt perspektiv är det högprioriterat att angripa dessa utmaningar omgående. Dessa samhällsutmaningar går dessutom in i varandra: befolk- ningens hälsa och arbetskraftsdeltagande är avgörande för näringsli- vet, klimateffekter påverkar hälsa och migration, migration driver på urbanisering och kompetensförsörjning är en nödvändig ingrediens oavsett vilken samhällsutmaning som vi inriktar oss mot. Samhälls- utmaningar kräver dessutom ofta tvärsektoriella samarbeten mellan olika typer av aktörer, inom exempelvis forskning, näringsliv, offent- lig och ideell sektor. Det handlar ofta om utveckling av nya sociala eller tekniska lösningar, som varken enskilda aktörer eller branscher har förutsättningar att hantera. Därför kan strategiska satsningar, nationella prioriteringar och koordinering av samverkansaktiviteter 3 Dessa liknar de prioriteringar regeringen gjort men är inte identiska (se 2016.09.prop). Dessutom skiljer vi på utmaningar och medel för att bemöta dessa (tekniska framsteg). Samhällsutmaningar måste mötas med entreprenörskap och innovation spela en viktig roll. Det kan också leda till bättre möjligheter för en- treprenörer att utveckla innovationer som inte bara bidrar till lös- ningar på de svenska problemen utan som även kan skapa en gro- grund för globala marknadsframgångar. Vi inleder med hälsa, vård och omsorg följt av migration och ur- banisering. Den största tonvikten kommer dock läggas vid klimat-, miljö- och energifrågor, vilka vi anser särskilt viktiga.