sou · H4B353 · 2016-08-31 00:00:00 — I andra stycket, som är nytt, anges att, med undantag från reg- leringen i första stycket, betaltjänstlagens bestämmelser om obehö- riga transaktioner ändå ska vara tillämpliga på transaktioner som genomförs med sådana betalningsinstrument som avses i första stycket punkterna 5 och 6. Enligt tredje stycket, som är nytt, ska den som bedriver sådan verksamhet som avses i första stycket punkten 5 anmäla detta till om det sammanlagda värdet av de betalnings- transaktioner som genomförts i verksamheten överstiger ett belopp motsvarande . Efter att ha mottagit en sådan anmälan ska inspektionen fatta beslut om undantaget är tillämpligt för verksamheten. Av fjärde stycket, som är nytt, framgår att ska registrera en verksamhet som anmälts enligt andra stycket samt underrätta om att en anmälan har gjorts och om det beslut som inspektionen fattat till följd av anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. Denna lag gäller inte betalningstransaktioner som 1.sker med pappersbaserade instrument som checkar, växlar, kuponger, resecheckar, postanvisningar eller utbetalningsavier, 2.består av icke yrkesmässig insamling och leverans av kontanter inom ramen för ideell verksamhet eller välgörenhet, 3.genomförs mellan deltagare i ett system för avveckling av betalning- ar eller värdepapper, 4.genomförs mellan betaltjänstleverantörer, deras ombud eller filialer för egen räkning, 5.uteslutande sker i kontanter direkt från betalaren till betalnings- mottagaren, utan medverkan av någon mellanhand, 6.sker från betalaren till betalningsmottagaren genom en handels- kommissionär, 7.avser förvaltning, inlösen eller försäljning av finansiella instrument, vilka genomförs av de personer som deltar i ett system för avveckling en- ligt 3 samt av värdepappersföretag, kreditinstitut, fondbolag, förvaltnings- bolag, , i fråga om specialfonder, som tillhandahåller investe- ringstjänster samt andra företag som har tillstånd att förvara finansiella instrument, eller 8. genomförs via en leverantör av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster vilken endast fungerar som mellanhand a)för inköp av digitalt innehåll och röstbaserade tjänster, oavsett vilken anordning som används för inköp eller konsumtion av det digitala innehållet och som faktureras på leverantörens faktura, eller b)vilka genomförs från eller via elektronisk utrustning för välgörenhets- ändamål eller för inköp av biljetter och som faktureras på leverantörens faktura, under förutsättning att värdet på den enskilda betalningstransaktion som avses i leden a och b inte överstiger och betalningstransaktionernas sammanlagda värde för en abonnent inte överstiger . Denna lag gäller inte heller transaktioner som genomförs mellan ett moderföretag och dess dotterföretag eller mellan dotterföretag till ett och samma moderföretag, utom när en annan betaltjänstleverantör än ett före- tag i samma grupp medverkar som mellanhand. Den som bedriver sådan verksamhet som avses i första stycket 8 ska an- mäla detta till . ska föra in en beskrivning av en verksamhet som har anmälts enligt tredje stycket i det register som inspektionen ska föra enligt 8 kap. 5 §. Inspektionen ska underrätta Europeiska bankmyndigheten om en verksamhet som har anmälts enligt tredje stycket, och inom ramen för vilket undantag denna verksamhet bedrivs. Paragrafen genomför artikel 3 och artiklarna 37.3, 4 och 5 och anger vissa typer av betalningstransaktioner som inte omfattas av lagens bestämmelser. I första stycket punkten 8 har det gjorts ett tillägg för sådana betalningstransaktioner som görs genom en leverantör av elektro- niska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster om leveran- tören endast fungerar som mellanhand i transaktionen. Ytterligare förutsättningar för att undantaget ska vara tillämpligt är att trans- aktionen ska avse inköp av digitalt innehåll, röstbaserade tjänster eller om transaktionen sker via elektronisk utrustning välgörenhet eller inköp av biljetter samt att värdet i den enskilda transaktionen inte överstiger ett värde motsvarande . I tredje stycket, som är nytt, framgår att den som bedriver sådan verksamhet som avses i första stycket punkten 8 ska anmäla detta till . Av fjärde stycket, som är nytt, följer att en beskrivning av de verksamheter som har anmälts till ska föras in i det register som förs av myndigheten. ska också meddela om de verksamheter som åberopar undantaget. Övervägandena finns i avsnitt 5.3.2. Tillstånd enligt denna lag behövs inte för 1.banker och kreditmarknadsföretag enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, pengar och de företag som har undantagits från tillståndsplikt enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 3.statliga och kommunala myndigheter, när de inte ägnar sig åt myn- dighetsutövning, 4.utländska fysiska och juridiska personer samt myndigheter inom EES, motsvarande dem i 1–3 med undantag av sådana fysiska eller juridiska per- soner som har undantagits från tillståndsplikt enligt nationella bestämmel- ser som genomför och rådets direktiv /2366 EG, 5.Europeiska och nationella centralbanker i andra EES- länder, när de inte agerar i egenskap av monetär eller offentlig myndighet, 6.postgiroinstitut inom EES som enligt nationell lagstiftning har rätt att tillhandahålla betaltjänster, 7.filialer till kreditinstitut från länder utanför EES, och 8.filialer till pengar som är etablerade i länder utanför EES. Paragrafen genomför artikel 11.1 och innehåller en uppräkning av företag och myndigheter som inte behöver ansöka om tillstånd en- ligt betaltjänstlagen för att få tillhandahålla betaltjänster. I punkten 8 har tillagts att filialer till pengar som är etablerade i länder utanför EES får tillhandahålla betaltjänster utan att behöva ansöka om tillstånd enligt lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. En fysisk eller juridisk person får ansöka hos om att undantas från tillståndsplikt enligt 1 §. Inspektionen ska besluta om ett sådant undantag om 1.genomsnittet av de totala betalningstransaktionerna inte överstiger ett belopp motsvarande , 2.den som ska ingå i ett bolags eller en förenings styrelse, vara verk- ställande direktör eller ansvarig för betaltjänstverksamheten inte har dömts för brott som rör penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan eko- nomisk brottslighet, 3.det finns skäl att anta att den planerade verksamheten kommer att drivas enligt tillämpliga delar av denna lag och andra författningar som reg- lerar verksamheten, 4.det för juridiska personer finns skäl att anta att den som har ett kvalificerat innehav i företaget är lämplig att utöva ett väsentligt inflytan- de över ledningen av företaget, och 5.den som ska ingå i ett företags styrelse, vara verkställande direktör, ansvarig för betaltjänstverksamheten eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av företaget eller ansvara för betaltjänstverksamheten och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Vid bedömningen av om villkoret enligt första stycket 1 är uppfyllt, ska hänsyn även tas till de förväntade totala betalningstransaktionerna i företagets affärsplan. Den som tillhandahåller betalningsinitieringstjänster får inte undantas från tillståndsplikt enligt 1 §. Den som tillhandahåller kontoinformationstjänster ska undantas från till- ståndsplikt enligt 1 § om första stycket 2, 3 och 5 är uppfyllda samt om företaget har en ansvarsförsäkring som täcker det geografiska område inom vilket före- taget bedriver sin verksamhet eller en garanti eller liknande utfästelse som täcker den skadeståndsskyldighet som kan uppkomma till följd av verksamheten. Paragrafens första, andra och tredje stycken genomför artikel 32.1, fjärde stycket artikel 5.1 a, b, e–h, j, l, n, p och q och 5.3. Paragrafen anger vilka kriterier som ska vara uppfyllda av betaltjänstleveran- törer som bedriver mindre omfattande verksamhet eller tillhanda- håller kontoinformationstjänster för att ska be- vilja ett undantag från tillståndsplikten. Av tredje stycket, som är nytt, framgår att en leverantör av be- talningsinitieringstjänster, oavsett omfattningen av verksamheten inte får beviljas undantag från tillståndsplikten. I fjärde stycket, som är nytt, anges vilka kriterier som ska vara upp- fyllda för att en leverantör av kontoinformationstjänster ska beviljas undantag från tillståndsplikten. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1 och 6.3.2. ska registrera dem som har beviljats undantag enligt 3 §. En registrerad betaltjänstleverantör ska underrätta om sådana förändringar som påverkar dess möjlighet att uppfylla villkoren för undantag enligt 3 § samt vid ändring i fråga om någon av de personer som anges i 3 § första stycket 4 och 5. Bestämmelser om register finns i 8 kap. 5 §. Paragrafen genomför artikel 32.5. I andra stycket har tillagts att ska underrättas vid förändring av ägarinnehav enligt 4 § första stycket 4 eller vid förändring av styrelsens sammansättning eller andra förändringar i företagets ledning, som t.ex. byte av verkställande direktör. Tillägget innebär endast ett förtydligande av den nuvarande bestämmelsen och medför således ingen förändring av gällande rätt. Övervägandena finns i avsnitt 13.2. Tillstånd att tillhandahålla betaltjänster ska ges, om 1.bolagsordningen eller stadgarna inte strider mot denna lag eller någon annan författning, 2.det finns skäl att anta att den planerade verksamheten kommer att drivas a. med tillräckliga styr- och kontrollformer för verksamheten med betal- tjänster, och b. i enlighet med denna lag och andra författningar som reglerar före- tagets verksamhet, 3.det finns skäl att anta att den som har ett kvalificerat innehav i före- taget är lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget, 4.den som ska ingå i företagets styrelse, vara verkställande direktör eller vara ersättare för någon av dem, är lämplig för en sådan uppgift, och 5.den som är ansvarig för betaltjänstverksamheten eller ersättare för denna person är lämplig för en sådan uppgift och har tillräcklig insikt och erfarenhet. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 39–42 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag(2) eller artiklarna 37–41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) ska bestämmelserna som avser styrelsen i första stycket 4 om lämplighets- prövning tillämpas på tillsynsorganet. Tillstånd att tillhandahålla betalningsinitieringstjänster får endast ges om företaget har en ansvarsförsäkring som täcker det geografiska område inom vilket företaget bedriver sin verksamhet, eller en garanti eller liknande ut- fästelse som täcker den skadeståndsskyldighet som kan uppkomma till följd av verksamheten. Paragrafens första stycke genomför artikel genomför artikel 10 och tredje stycket artikel 5.2. Paragrafen anger vilka krav som ska vara uppfyllda för att få tillstånd att bedriva verksamhet som betalnings- institut. I tredje stycket, som är nytt, anges vilka krav som utöver vad som föreskrivs i första stycket ska vara uppfyllda för att en leverantör av betalningsinitieringstjänster ska få tillstånd att till tillhandahålla sina tjänster. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2. Ett betalningsinstitut ska ha en kapitalbas som mot- svarar minst startkapitalet enligt 1 § eller ett kapitalkrav beräknat enligt 3 eller 4 §. kapitalbas får inte underskrida det högsta av dessa två belopp. Ett betalningsinstitut som bara tillhandahåller betal- ningsinitieringstjänster ska ha en kapitalbas som motsvarar minst startkapitalet enligt 1 §. Vid beräkningen av kapitalbasen tillämpas förordning (EU) nr 575/2013. Kapitalbasens sammansättning ska utgöras av ett primärkapital där är kärnprimärkapital och ett supplementärkapital som är högst en tredjedel av primärkapitalet. Ett betalningsinstitut som tillhör samma grupp som ett annat betal- ningsinstitut, eller ett kreditinstitut, ett värdepappersföretag, ett fondbolag, ett försäkringsföretag, en AIF-förvaltare som förvaltar specialfonder eller ett pengar får inte vid beräkning av kapitalbasen ta med sådana poster som ingår i beräkningen av något av dessa företags kapitalbas. Ett betalningsinstitut som driver annan verksamhet i enlighet med 5 § får inte vid beräkningen av kapitalbasen ta med sådana poster som ingår i beräkningen av kapitalbasen i sådan annan verksamhet. För ett betalningsinstitut som har bytt redovisningsvaluta gäller att kapitalbasen inte får understiga det högsta av de belopp som följer av 6 och 7 §§ lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag. Paragrafens första stycke genomför artikel 8.1 och det andra stycket artikel 4.46. I första stycket anges vilka kapitalkrav som gäller för betalnings- institut. För leverantörer av betalningsinitieringstjänster ska kapital- kravet alltid motsvara startkapitalet om . Enligt andra stycket, som är nytt, framgår det av tillsynsförord- ningen hur kapitalbasen ska beräknas samt att kapitalbasens sam- mansättning ska bestå av ett primärkapital där är kärnprimärkapital och ett supplementärkapital som är lika med eller mindre än en tredjedel av primärkapitalet. Tillsynsförordningen anger alltså vilka beståndsdelar kapitalbasen kan bestå av, medan betal- tjänstlagen anger vilken kvalitet innehållet i kapitalbasen minst ska ha. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2 och 4.3. Utöver att tillhandahålla betaltjänster får ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör tillhandahålla närliggande tjänster och driva annan verksamhet. Det sagda gäller inte en registrerad betaltjänstleverantör som bara tillhandahåller kontoinformationstjänster. får förbjuda ett betalningsinstitut eller en registre- rad betaltjänstleverantör att driva annan verksamhet. Ett sådant beslut får meddelas om verksamheten försämrar eller kan komma att försämra be- talningsinstitutets eller den registrerade betaltjänstleverantörens finansiella sundhet eller möjligheter att utöva tillsyn över insti- tutet eller leverantören. Paragrafens första stycke genomför artikel 18 och 33.1 I första stycket har det tillägget gjorts att leverantörer av konto- informationstjänster inte har rätt att tillhanda närliggande tjänster och driva annan verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör ska vidta särskilda åtgärder för att skydda en betaltjänstanvändares medel som mot- tagits för genomförande av betalningstransaktioner. 1.hållas avskilda från betalningsinstitutets eller den registrerade betal- tjänstleverantörens egna tillgångar och medel som innehas för annans räk- ning än betaltjänstanvändares, eller 2.omfattas av en försäkring eller garanti som ger samma skydd för betaltjänstanvändaren som om medlen hålls åtskilda enligt 1. Medel för genomförande av transaktioner enligt första stycket 1, som fortfarande innehas av betalningsinstitutet eller den registrerade betaltjänst- leverantören vid slutet av bankdagen efter den dag då medlen mottogs, ska deponeras på ett särskilt konto hos en svensk bank, ett svenskt kredit- marknadsföretag eller utländskt bank- eller kreditföretag eller investeras i likvida tillgångar med låg risk. Första och andra styckena gäller även i de fall då ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör tar emot medel där en andel ska användas för framtida betalningstransaktioner och återstoden för andra tjänster än betaltjänster. Om det inte går att fastställa hur stor andel av användares medel som kommer att användas till betalningstransaktioner- na, får ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör, om det är möjligt att på grundval av historiska uppgifter och efter tillstånd av , göra en uppskattning av denna andel. Paragrafen genomför artikel 10 och anger vilka åtgärder som ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör är skyl- dig att vidta för att skydda medel som mottagits för att genomföra en betalningstransaktion. Den nuvarande regleringen föreskriver att denna skyldighet endast gäller för mottagna medel som över- stiger ett belopp motsvarande . Den beloppsgränsen har tagits bort. Övervägandena finns i avsnitt 13.3. Ett betalningsinstitut ska ha minst en revisor som utses av stämman. Bara den som är auktoriserad eller godkänd revisor får vara revisor. Minst en revisor som stämman utsett ska vara auktoriserad revisor. Regleringen i paragrafens andra stycke om att europakooperativ ska upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncern- redovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämp- liga på betalningsinstitut som drivs i ekonomisk förening, har utgått. Det är en följd av att lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag är tillämplig på betalningsinstitut. Övervägandena finns i avsnitt 13.18. Ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör som är en juridisk person ska ha sitt huvudkontor i . En fysisk person som är registrerad betaltjänstleverantör ska ha sin hemvist i . Kraven på huvudkontor och hemvist i enligt första stycket gäller inte för en registrerad betaltjänstleverantör som bara tillhandahåller konto- informationstjänster. Paragrafen genomför artikel 11.2 och 33.1. I paragrafens andra stycke, som är nytt, anges att leverantörer av kontoinformationstjänster är undantagna från kravet i paragrafens första stycke om huvudkontor och hemvist i . Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Bestämmelser om skyldighet för fysiska eller juridiska personer som till- handahåller betaltjänster att medverka till att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism finns i lagen (2009:62) om åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism. Bestämmelserna gäller inte för leveran- törer av endast kontoinformationtjänster. Paragrafen anger att bestämmelserna i lagen om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism är tillämpliga även vid till- handahållande av betaltjänster. Leverantörer av endast kontoinfor- mationstjänster är undantagna från artikel 5 k) som anger att en ansökan om att få bli betalningsinstitut bl.a. ska innehålla en be- skrivning av hur sökanden avser att uppfylla skyldigheten enligt tillämpliga gemenskapsregler att förhindra penningtvätt och finan- siering av terrorism. Eftersom leverantörer av kontoinformations- tjänster är undantagna från denna artikel och då de inte hanterar betalningstransaktioner i sin betaltjänstverksamhet bör de undantas från bestämmelserna i lagen om åtgärder mot penningtvätt och terrorism. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Om ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör vill till- handahålla betaltjänster genom ombud, ska ombudet anmälas för registrering hos . En sådan anmälan behöver inte göras av en regi- strerad betaltjänstleverantör som bara tillhandahåller kontoinformations- tjänster. 1.ombudets namn, adress och personnummer eller motsvarande samt ombudets unika identifikationskod eller identifikationsnummer om sådana uppgifter finns, 2.om ombudet är en juridisk person, dessutom namn, personnummer eller motsvarande samt adress för var och en som ingår i ombudets styrelse eller är dess verkställande direktör, 3.uppgifter som visar att de personer som avses i 2 är lämpliga för en sådan uppgift eller, om ombudet är en fysisk person, att han eller hon är lämplig att tillhandahålla betaltjänster, 4.ombudets interna regler för hur ombudet ska leva upp till de krav som anges i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och 5.uppgift om vilka betaltjänster som ombudet har mandat att tillhanda- Om anmälan uppfyller kraven i andra stycket ska registrera ombudet i det register som inspektionen för enligt 8 kap. 5 §. ska från det att anmälan togs emot meddela betalningsinstitutet eller den registrerade betaltjänstleverantören om sådan registrering har gjorts. Innan registrering har gjorts får ombudet inte tillhandahålla betaltjänster. Paragrafen genomför artiklarna 19.1, 19.2 och 33.1. I första stycket anges att betaltjänstleverantörer som vill tillhanda- hålla tjänster genom ombud ska anmäla ombudet till Finansinspek- tionen. Det har tillagts att denna skyldighet inte gäller för den som endast levererar kontoinformationstjänster. Övrigt har gjorts en ändring av språklig karaktär. I andra stycket föreskrivs vilka uppgifter en anmälan enligt första stycket ska innehålla. Enligt 1 p. ska uppgifterna även avse ombudets unika identifikationskod eller identifikationsnummer om sådana upp- gifter finns. Enligt den nya 5 p. ska anmälan också innehålla uppgift om vilka betaltjänstler som ombudet har mandat att tillhandahålla. Övriga ändringar är av språklig karaktär. Enligt tredje stycket ska registrera ombudet om kraven i andra stycket är uppfyllda. I stycket har införts en ny bestämmelse om att från det att anmälan togs emot ska meddela betaltjänstleverantören om regi- strering har gjorts. Innan ombudet har registrerats får det inte till- handahålla betaltjänster. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3 och 12.2.2. Om ett betalningsinstitut vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud i ett annat land inom EES, ska betalningsinstitutet underrätta Finansinspek- tionen om detta. 1.en plan för den avsedda verksamheten med uppgift om ombudets organisation och de tjänster som ombudet avser att tillhandahålla, 2.uppgifter om ombudets namn och adress samt dess ansvariga led- 3.de övriga uppgifter som framgår av 17 § andra stycket 1–5, och 4.uppgift om den dag då verksamheten via ombudet ska påbörjas i det andra landet. Innan beslutar att registrera ombudet enligt 8 kap. 5 §, ska inspektionen underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet. Underrättelsen ska innehålla de uppgifter som avses i andra stycket. ska vägra att registrera ombud eller återkalla en utförd registrering, om inspektionen har skälig anledning att anta att penningtvätt eller finansiering av terrorism äger rum eller har ägt rum eller försök att genomföra sådana brott har förekommit i anknytning till ombudet, eller om anlitandet av ombudet kan öka risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. ska vid denna bedömning beakta den infor- mation som inspektionen har tagit emot från den behöriga myndigheten i det andra landet. Om vägrar att registrera ett ombud enligt tredje stycket och den behöriga myndigheten i det andra landet inte har samma uppfattning i frågan om det finns risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism på grund av att ombudet anlitas ska underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet om beslutet att vägra registrera ombudet. ska efter att ha tagit en under- rättelse enligt andra stycket fatta beslut om registrering och underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet och betalningsinstitutet om beslutet. Ombudet får inte tillhandahålla betaltjänster i det andra landet innan regi- strering har ägt rum. Paragrafen genomför artiklarna 19.5, 28.1, 28.2 och 28.3. Enligt första stycket ska ett betalningsinstitut som vill tillhanda- hålla betaltjänster genom ombud i annat land inom EES underrätta om detta. I andra stycket framgår vilka uppgifter som ska lämnas i en sådan underrättelse som avses i första stycket. I stycket har tillkommit två punkter, 3–4 p, av vilka följer att en underrättelse även ska innehålla de uppgifter som följer av 3 kap. 17 § p. 1–5 samt en uppgift om den dag då verksamheten via ombudet ska påbörjas i det andra landet. Av tredje stycket följer att ska underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet innan ombudet regi- streras och under vilka förutsättningar inspektionen ska vägra re- gistrering. Genom tillägget i sista meningen i tredje stycket före- skrivs att vid bedömningen av om ombudet ska registreras ska beakta information som inspektionen mottagit från den behöriga myndigheten i det andra landet. Övriga ändringar är endast av språklig karaktär.