sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Den genomsnittliga betygspoängen för elever som slutförde yrkesprogram var 12,9. 2015/16:1, utgiftsområde 16. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan betygsgenomsnitt för de högskoleförberedande programmen var 14,6. Bland ungdomarna i gymnasieskolan har de unga kvinnorna generellt sett högre betygspoäng än de unga männen. var den genomsnittliga betygspoängen för dem som slutförde gymnasieskolan 14,6 för kvinnor och 13,4 för män. Den genom- snittliga betygspoängen var oförändrad för kvinnor respektive män jämfört med föregående år. Detta innebar alltså att det skiljde 1,2 poäng mellan könen för de första två årskullarna som slutfört den reformerade gymnasieskolan Gy11. Den genomsnittliga betygspoängen för elever som slutförde gymnasieskolan var högre bland elever med föräldrar som hade hög utbildningsnivå. Högst genomsnittlig betygspoäng (14,6) hade elever med föräldrar med eftergymnasial utbildning. Därefter följde elever med föräldrar med högst gymnasial utbild- ning (13,3) och lägst genomsnittlig betygspoäng (12,3) hade elever med föräldrar med högst förgymnasial utbildning. Elever med svensk bakgrund hade vidare högre genomsnittlig betygspoäng (14,2) än elever med utländsk bakgrund (13,1). Vid en analys där man tar hänsyn till både kön och utländsk bakgrund framkommer att kvinnor med svensk bakgrund har högst genomsnittlig betygspoäng, 14,8. Kvinnor med utländsk bakgrund och män med svensk bakgrund har samma betygspoäng, 13,6. Lägst poäng, 12,5, har män med utländsk bakgrund. Utredningens ska enligt sina direktiv bl.a. lämna förslag som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning. I det här kapitlet har utredningen tecknat en översiktlig bakgrundsbild av eleverna i gymnasieskolan i syfte att sätta de förslag som utredningen presenterar i sitt sammanhang. Genomgången visar att andelen ungdomar som lämnar grund- skolan utan att vara behöriga till något av gymnasieskolans nation- ella program har ökat . Andelen obehöriga var 2015, vilket var en ökning med . Som ett resultat av att många ungdomar som invandrat till varit i landet och endast gått i hade andelen behöriga sjunkit Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Det finns ett samband mellan elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program och faktorer som kön, föräldrarnas utbildningsbakgrund och om eleven har svensk eller utländsk bakgrund. En betydligt större andel pojkar än flickor är obehöriga till de nationella programmen, även om också behörigheten bland flickor försämrats. Enligt kan av den försämrade gymnasiebehörigheten förklaras av den ökade andel elever som invandrat och ordinarie skolstart, och att dessa elever haft en sämre resultat- utveckling än övriga elever. som en större andel elever som lämnar är obehöriga till de nationella programmen ökar också antalet ungdomar i gymnasieåldern som invandrar till . Dessa ungdomar har inte gått i svensk grundskola och är inte heller behöriga till de nationella programmen. De flesta nyanlända börjar därför sina gymnasiestudier på ett introduktionsprogram, ofta på språkintroduktion. Trots att allt fler elever som går ut saknar behörig- het till gymnasieskolans nationella program börjar de allra flesta ungdomar som lämnar gymnasieskolan. De som är obehöriga börjar på något av introduktionsprogrammen. Mellan av eleverna som lämnar påbörjar inte en utbildning i gymnasieskolan direkt efter grund- skolan och mellan och börjar inte . Av de ungdomar som inte påbörjar en gym- nasieutbildning är en stor andel, ca en fjärdedel, inte längre folkbokförda i och kan antas ha lämnat landet. Därmed ingår de inte längre i gymnasieskolans målgrupp. Den elevminskning som gymnasieskolan upplevt till följd av minskade årskullar förväntas förbytas i en elevökning som ett resultat av större elevkullar och ökad invandring. Invandringen till har medfört en stor ökning av antalet nyanlända elever i gymnasieskolan. har dock antalet asylsökande minskat. /16 gick av eleverna 1 på ett yrkes- program, på ett högskoleförberedande program och på ett introduktionsprogram. Detta innebär att nästan en lika stor andel elever går på introduktionsprogrammen som på yrkesprogrammen. En betydande majoritet av de elever som går på introduktionsprogrammen har utländsk bakgrund. Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan Även om de flesta ungdomar börjar studier i gymnasieskolan efter avslutad grundskola och många som invandrar till i gym- nasieåldern påbörjar studier i gymnasieskolan når en förhållandevis stor andel av eleverna, , inte en gymnasieexamen på tre eller . Genomgången visar att av dem som var nybörjare 2012 fick examen och (nybörjare 2011). Sammantaget får kvinnor i högre utsträckning än män gymnasieexamen . Elever som har föräldrar med hög utbildning får i större omfattning examen jämfört med elever vars föräldrar har låg utbildning. Elever med svensk bakgrund får vidare examen i högre utsträckning än elever med utländsk bakgrund. Vid vilken ålder eleven invandrade och antalet år i före gymnasiestart har stor betydelse för studieframgång i svensk skola. Att elever känner att de studerar på en utbildning som de är intresserade av och där de trivs är viktigt för studiemotivationen. Vissa elever väljer att byta program, och många elever som byter studieväg börjar om på det nya programmets första år. Detta innebär att gymnasietiden förlängs för elever och att hemkommunens kostnader på kort sikt ökar. kan ett programbyte för många elever öka studiemotivationen och göra så att de lyckas fullfölja sin gymnasie- utbildning, vilket i sin tur leder till samhällsekonomiska vinster . Andelen elever som börjar på ett nationellt program och som byter program ligger på . Vad gäller elevernas genomsnittliga betygspoäng visar genom- gången att den varit oförändrad mellan de två första elevkullar som genomgått Gy11, och även i jämförelse med elever som studerat inom ramen för den tidigare gymnasieskolan. Bland ungdomarna i gymnasieskolan har de unga kvinnorna generellt sett högre betygs- poäng än de unga männen och elever med föräldrar som har hög utbildningsnivå har högre betygspoäng än de vars föräldrar har lägre utbildning. Elever med svensk bakgrund har vidare högre genomsnittlig betygspoäng än elever med utländsk bakgrund. Sammanfattningsvis illustrerar uppgifterna i kapitlet att kön och elevernas bakgrund är betydelsefulla faktorer för såväl behörigheten till gymnasieskolans nationella program som för val av utbildning och studieresultat. Iakttagelserna är en viktig utgångspunkt för flera av utredningens förslag som presenteras i kapitel 25. Uppgifterna i kapitlet pekar på betydelsen av att gymnasieskolan arbetar aktivt Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan med sitt uppdrag utifrån varje elevs behov för att målet att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning ska kunna nås. 5Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker och effektiva åtgärder Enligt utredningens direktiv ska utredningen analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Regeringen menar att det behövs en bredd av insatser för att motverka studieavbrott och skapa en attraktiv gymnasieskola för alla. Det är också av stor betydelse att ungdomar som har avbrutit en gymnasieutbildning ges möjlighet och motiveras att återgå till sådan utbildning.1 Som framgår av kapitel 4 börjar nästan alla ungdomar i gymnasie- skolan, antingen direkt efter avslutad grundskola eller ett eller därefter. Många av de personer som invandrat till är också i gymnasieåldern och börjar i gymnasieskolan. Men trots att de flesta ungdomar börjar i gymnasieskolan avbryter en del elever sina studier eller lyckas inte nå målen för utbild- ningen. I det här kapitlet redogör utredningen för hur man ska förstå och tolka begreppet studieavbrott, vad som orsakar studieavbrott och vilka orsaker som kan ligga bakom att elever inte når målen för sin utbildning samt vilka arbetssätt som visat sig vara framgångsrika för att förhindra avbrott och studiemisslyckanden. 1 Dir. 2015:31. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … 5.1Förbättrad genomströmning och färre studieavbrott – ett syfte med gymnasiereformen 2011 Ett syfte med gymnasiereformen 2011 (Gy11) var att ge fler elever möjlighet att nå målen för en gymnasieutbildning . Målet med gymnasieutbildningen på de nationella programmen tydlig- gjordes genom att det infördes en möjlighet att få en gymnasie- examen. För att säkerställa att eleverna skulle vara bättre för- beredda för sina gymnasiestudier än tidigare och därigenom minska studieavbrotten höjdes behörighetskraven till gymnasie- skolan. För elever som inte uppnått behörighet till de nationella programmen inrättades fem introduktionsprogram. Det innebar att elever som var behöriga till nationella program som huvudregel inte skulle få antas till introduktionsprogram, viket förekommit i det tidigare systemet med individuella program (IV). I stället skulle skolan underlätta för eleverna att fortsätta på det nationella program de påbörjat och motverka att eleverna skulle avbryta sina studier genom anpassningar och kraftfulla stödinsatser.2 I sin proposition inför beslut om reformen under- strök regeringen att gymnasieskolan skulle vara skyldig att erbjuda särskilt stöd till elever som riskerade att inte nå kunskapsmålen3 och menade att det var bättre att elever med skolproblem gick kvar på ett nationellt program och fick stöd för att nå så långt som möjligt i stället för att de skulle avbryta sina studier . Regeringen underströk att möjligheterna till stöd skulle vara flexibla och syfta till att i möjligaste mån förhindra studieavbrott. I det fall en elev, trots adekvata stödinsatser, hade stora svårigheter att nå målen för en kurs var det viktigt att skolans personal tillsammans med eleven skulle finna ett lämpligt upplägg av de fort- satta studierna. En elev som övervägde att avbryta sina studier på grund av studiesvårigheter skulle alltså i möjligaste mån erbjudas stöd på det program där eleven studerade. En elev som ville byta studieväg måste dock få stöd för att göra det.4 2008/09:199; Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studie- avbrott. Rapport 2015:04, bilaga 2. 3§§ 7–10 skollagen (2010:800). 2008/09:199. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … 5.2Vad innebär en fullföljd gymnasieutbildning och vad är ett studieavbrott? Ett viktigt syfte med Gy11-reformen var alltså att minska studie- avbrotten i gymnasieskolan. Att reducera antalet studieavbrott är också ett prioriterat område inom för tillväxt, 2020.5 Det saknas emellertid en enhetlig definition av begreppet studieavbrott.6 5.2.1Måluppfyllelsen definieras ofta som ”examen ” Inom internationell forskningslitteratur och policy används ofta begreppet early school leaving (ESL) för att beteckna studieavbrott där elever lämnar utbildningssystemet med endast en utbildning som motsvarar lower secondary education eller mindre.7 Vad som ska anses vara ESL varierar dock mellan länder och utbildnings- system, exempelvis utifrån hur omfattande den obligatoriska skol- gången är och graden av skiktning inom utbildningssystemet.8 I den svenska kontexten definierade begreppet studie- avbrott i en registerstudie om ofullständiga gymnasiestudier. Definitionen av studieavbrott i undersökningen var ”att eleven inte fått ett slutbetyg”.9 I propositionen som föregick beslutet om Gy11 ställde sig regeringen dock kritisk till värdet av slutbetyg. Regeringen menade att eftersom slutbetyget kunde innehålla flera icke godkända betyg sade detta föga om kvaliteten på elevens prestationer. Man pekade vidare på att det enda kvalitetsmått som huvudsakligen fanns 5 Europeiska kommissionen: Reducing early school leaving: messages and policy support. EU-länderna har satt upp ett gemensamt mål om att minska de tidiga studie- avbrotten till . Eftersom redan nått denna målsättning enligt EU:s och definition av tidiga studieavbrott har regeringen ställt upp ett nationellt mål för som anger att andelen tidiga studieavbrott ska understiga . 6Skolinspektionen: Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. Rapport 2015:04, bilaga 2. 7Europeiska kommissionen: Reducing early school leaving: messages and policy support. 8I är exempelvis samtliga nationella gymnasieutbildningar treåriga och därmed relativt likriktade i ett internationellt perspektiv. I andra länder finns ofta en differentiering mellan lower secondary education och upper secondary education. 9Skolverket: Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier. 2008 och Skolinspektionen: Kvalitetsgranskning av studieavbrott i gymnasie- skolan. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … för att mäta måluppfyllelsen i gymnasieskolan var i vilken omfattning eleverna nådde grundläggande behörighet för högskolestudier. Detta var dock ett mått som främst var relevant för de studieförberedande programmen. I den nationella statistiken saknades därigenom upp- gifter om i vilken utsträckning eleverna på de yrkesförberedande programmen på motsvarande sätt nått de utbildningsmål som var relevanta för dessa utbildningar. Regeringen föreslog mot denna bakgrund att två typer av gym- nasieexamen skulle införas, en yrkesexamen och en högskole- förberedande examen, och menade att det därmed skulle finnas två kvalitetsmått som gjorde det möjligt att kontinuerligt följa kvalitets- utvecklingen såväl på yrkesprogram som på högskoleförberedande program. Den tid som en elev förväntades behöva för att få en gymnasieexamen var , vilket utgick från upplägget av de nationella programmen.10 Genom beslut om förslaget infördes möjligheten att få en examen från gymnasieskolan i skollagen.11 Det mått som i huvudsak numera använder för att mäta genomströmningen i gymnasieskolan, examen , utgår från denna definition av måluppfyllelse.12 Definitionen av vad som ska betraktas som en fullföljd gymnasieutbildning har därmed blivit mer strikt genom införandet av gymnasieexamen, även om det i vissa sammanhang förekommer att även elever som fått ett studiebevis, för vilket kraven är betydligt lägre, räknas in i den officiella statistiken över elever som slutfört en gymnasieutbildning.13 En svårighet vad gäller att mäta måluppfyllelsen i gymnasie- skolan utgörs av hur man ska bedöma och följa upp målupp- fyllelsen för elever på introduktionsprogrammen. Många elever som börjar sin tid i gymnasieskolan på ett introduktionsprogram hinner inte bli behöriga till ett nationellt program och få en examen . Målet för vissa utbildningar är dessutom inte en gym- 2008/09:199. 1116 kap. 26 § skollagen. 12En del elever behöver för att få en examen och ibland anges därför mål- uppfyllelsen som examen . 13Andelen elever som slutfört utbildningen – dvs. andelen elever som avslutat gymnasieskolan med examensbevis eller studiebevis som omfattar minst 2 500 gymnasie- poäng – används bl.a. som indikator i regeringens budgetproposition . 2015/16:1, utgiftsområde 16. Även om en elev som får ett studiebevis måste vara betygssatt i kurser som omfattar minst 2 500 poäng behöver dessa betyg inte vara godkända, dvs. eleven behöver inte ha nått målen för de betygssatta kurserna. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … nasieexamen utan att förbereda eleven för arbetslivet eller fortsatta studier. Eftersom introduktionsprogrammen inte har någon nationellt fastställd längd utan ska följa elevens individuella studieplan går det inte alltid att utifrån statistiken avgöra om en elev som lämnat utbildningen verkligen avbrutit studierna eller om eleven har genomfört utbildningen och nått målen enligt sin individuella studieplan.14 Eftersom måttet på genomströmning är examen ingår dessa elever i kategorin som inte har fullföljt sina studier, trots att eleven alltså kan ha nått målen enligt sin individuella studieplan. 5.2.2Många som inte fått examen har inte lämnat gymnasieskolan Definitionen av vad som är att betrakta som en fullföljd gymnasie- utbildning är nära kopplad till begreppet studieavbrott. Som ett resultat av att måttet på måluppfyllelse i gymnasieskolan ofta defini- eras som examen drar många, också i den allmänna diskussionen om gymnasieskolan, slutsatsen att nästan en tredjedel av eleverna i gymnasieskolan som inte får en examen på tre, eller möj- ligen , ”hoppar av” sina studier och lämnar gymnasieskolan. Som framgår av beskrivningen nedan behöver dock begreppet studieavbrott och vad som ska förstås med det problematiseras. har gjort en distinktion mellan tidiga studieavbrott och sena studieavbrott.15 Enligt denna distinktion gör en elev som avbryter sina studier redan första eller andra året i gymnasieskolan ett tidigt studieavbrott medan elever som avbryter sina studier tredje året gör ett sent avbrott. I den senare kategorin återfinns dock såväl elever som det tredje året helt lämnar gymnasieskolan, som elever som går kvar hela det tredje året. På de nationella programmen innebär det att många går hela utbildningens längd utan att nå tillräckliga studieresultat för att få en gymnasieexamen. Många av dessa elever upplever inte själva att de skulle ha gjort ett 14Skolverket: Redovisning av genomförandeplan av uppdraget att genomföra verksamhets- nära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasie- skolan givet i regleringsbrevet 2016. Dnr U2015/05478/UF. 15Skolverket: Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier. 2008 och Skolinspektionen: Kvalitetsgranskning av studieavbrott i gymnasieskolan. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … De av varje årskull som inte får en examen på tre eller utgörs alltså både av ungdomar som helt lämnat gymnasieskolan och elever som går kvar i skolan utan att ha nått de uppställda kraven för en gymnasieexamen. I diskussionen om studie- avbrott och genomströmning i gymnasieskolan görs dock samman- fattningsvis ofta ingen distinktion mellan dessa grupper av elever. 5.2.3När i utbildningen gör eleverna aktiva studieavbrott? En del elever lämnar gymnasieskolan men återkommer något eller och det kan vara svårt att avgöra om elever som inte finns registrerade i gymnasieskolan påföljande år har gjort ett till- fälligt studieuppehåll eller om de lämnat utbildningen definitivt. Genom att undersöka i vilken mån elever inte finns registrerade vare sig ett eller efter det att de senast gick i gymnasieskolan kan man dock uppskatta andelen som gjort definitiva studieavbrott. En del elever lämnar gymnasieskolan redan efter sitt första år. Som framgår av tabell 5.1. nedan hade (drygt 2 500 elever) av samtliga nybörjarelever i gymnasieskolan gjort ett avbrott efter bara gymnasiestudier och var inte längre registrerade på någon gymnasieutbildning varken två eller efter att de påbörjat sin utbildning. Motsvarande andel för nybörjareleverna var (knappt 2 000 elever) och för nybörjareleverna 2013 (knappt 1 700 elever).16 16 officiella statistik 160923. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … Som framgår ovan definierar tidiga studieavbrott i gymnasieskolan som elever som avbryter sina studier redan det första eller andra året. Av alla nybörjarelever var totalt registrerade i gymnasieskolan endast ett eller . Det finns dock betydande skillnader vad gäller frekvensen på tidiga studieavbrott mellan elever som börjar sin tid i gymnasieskolan på ett nationellt program respektive ett introduktionsprogram. Om man enbart studerar elever som var nybörjare i gymnasieskolan och började på ett nationellt program (ca 90 000 elever) ser man att hade gjort tidiga studieavbrott och lämnat gymnasieskolan efter ett eller . Andelen elever som började sina gymnasiestudier på ett intro- duktionsprogram (drygt 13 000 elever) och som endast var registrer- ade ett eller var betydligt större på introduktionsprogrammen än bland elever på de nationella programmen. av eleverna på introduktionsprogrammen var registrerade i gymnasie- skolan ett eller två år.17 Vad gäller sena studieavbrott och ofullständiga studier hade (motsvarande ca 18 000 elever) av eleverna som började på ett nationellt program 2012 inte tagit examen eller fått ett studie- bevis som omfattar ett helt nationellt program (2 500 poäng) . En stor majoritet av dessa elever, motsvarande knappt 16 000 elever, hade varit registrerade i gymnasieskolan i tre eller och gick alltså kvar i gymnasieskolan men utan att nå målen för utbildningen. Även elever som var nybörjare i gymnasie- skolan 2012 och som började på ett introduktionsprogram fanns i stor omfattning, , registrerade i gymnasieskolan i tre eller fyra år.18 har många personer i gymnasieåldern . Många av dessa ungdomar börjar i gymnasieskolan, i första hand på introduktionsprogrammet språkintroduktion. (För en redogörelse för bestämmelserna om rätten till utbildning för asylsökande ungdomar och nyanlända elever, se kapitel 9 Rätten till utbildning i gymnasieskolan.) En förhållandevis stor andel av de nyanlända eleverna är endast registrerade ett eller i gym- nasieskolan. För de nyanlända elever som var nybörjare i gymnasie- 17Statistik framtagen av på förfrågan av . 18Statistik framtagen av på förfrågan av . Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … skolan 2011 var kvar i gymnasieskolan , var kvar och var kvar.19 har undersökt om elever som började på språk- introduktion 2011 befann sig i gymnasieskolan eller hade lämnat den efter att de påbörjade programmet. Sambandet mellan hur gamla ungdomarna var när de påbörjade sina gymnasiestudier och vad de gjorde är tydligt. Ju äldre eleverna var när de började, desto ovanligare var det att de var kvar i gymnasie- skolan . Av dem som var eller äldre när de började på språkintroduktion var i princip ingen kvar . Av dem som var när de började gick på ett nationellt program och på ett introduktionsprogram medan inte längre var kvar i gymnasieskolan . Av dem som var när de började på språk- introduktion gick på ett nationellt program, gick på ett introduktionsprogram medan inte längre gick i gymnasieskolan senare.20 Av undersökningen framgår också att av alla elever som började på språk- introduktion 2011 hade övergått till studier på komvux. 5.3Orsaker till studieavbrott och ofullständiga studier Det finns olika förklaringar både inom och utanför utbildnings- systemet till vad som leder till att elever avbryter sina studier och lämnar gymnasieskolan eller går kvar utan att nå utbildningens mål. Såväl övergripande strukturella orsaker och elevernas individuella förutsättningar som orsaker som härrör från gymnasieskolans arbetssätt lyfts i olika sammanhang fram som förklaringar. De övergripande strukturella förklaringarna kan variera . Konjunkturläge och arbetsmarknadens utveckling kan påverka om ungdomar fortsätter att studera eller avbryter studierna för att arbeta. Även övergripande strukturella förändringar av gymnasie- 19Beräkningar gjorda av en forskare vid på utredningens uppdrag. : Nyanlända i gymnasieskolan. diarium, dnr U2015:01/2015/8. 20Skolverket: Språkintroduktion. Studieavbrott och ofullständiga studier – orsaker … skolan påverkar frekvensen på studieavbrotten. Studieavbrotten ökade t.ex. markant vid införandet av det målrelaterade betygs- systemet samt vid införandet av programgymnasiet.21 Vad gäller den enskilda elevens förutsättningar finns en social selektion vad gäller elever med ofullständiga gymnasiestudier. Individuella riskfaktorer hos eleverna kan t.ex. vara funktions- nedsättningar eller att komma från utsatta socioekonomiska för- hållanden.22 Enligt och , som gemensamt tagit fram en vägledning för elevhälsans arbete, finns elevgrupper i skolan med särskilda inlärningssvårigheter vilka löper extra stor risk att inte nå kunskapsmålen.