sou · H4B372d2 · 2016-10-17 00:00:00 — Detsamma gäller om det i övrigt finns någon omständighet som medför att förtroendet för hans/hennes opartiskhet kan rubbas. Enligt paragrafens fjärde stycke har en förvaltare en skyldighet att underrätta tillsynsmyndigheten om omständigheter som kan medföra jäv för honom. Bestämmelsen om jäv 7 kap. 1 § tredje stycket KonkL syftar till att ge garantier för att förvaltaren är obunden av personliga intressen i konkursen och skapa skydd för gäldenären och borgenärerna. För bestämmelsens tillämpning är det inte nödvändigt att förtroendet för förvaltaren verkligen är rubbat. Det är tillräckligt att det typiskt sett finns en beaktansvärd risk för det (prop. 1988/89:31 s. 10). I linje med att en individuell bedömning ska göras i frågan om jäv föreligger att vara konkursförvaltare på grund av tidigare upp- drag som rekonstruktör har relativt uttalat att det främst är två förhållanden som kan inverka menligt på förutsättningarna att utföra ett opartiskt och oberoende arbete som konkursförvaltare.10 Det ena förhållandet är att det under re- konstruktionen har utvecklats sådana personliga relationer mellan rekonstruktören och gäldenärens företrädare eller någon annan att det åtminstone kan ge sken av att oberoendet är hotat. Detta torde dock förekomma mera sällan. Det andra förhållandet är att uppdra- get som konkursförvaltare kan komma att innebära granskning av den egna insatsen som rekonstruktör. En konkursförvaltare ska bl.a. undersöka om det har förekommit något sådant förhållande som kan leda till återvinning (jfr 7 kap. 15 § första stycket 2 KonkL) och även i andra hänseenden granska gäldenärens tidigare verksamhet. Denna granskningsskyldighet innebär att en förvaltare, som har varit rekonstruktör, kan behöva granska egna övervägan- den och beslut under rekonstruktionen. Sådan självgranskning är inte förenlig med kravet på opartiskhet och oberoende. Enligt får ett flertal faktorer betydelse vid prövningen om jäv i det enskilda fallet. Att en företagsrekonstrukt- ion har varit omfattande behöver inte alltid utgöra hinder för ett 10 NJA 2014 s. 788, NJA 2014 s. 922. SOU 2016:72 Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion efterföljande förordnande som konkursförvaltare. Om rekon- struktionen har varit framgångsrik som den har avslutats långt före konkursen finns det i regel ingen anledning att befara att sådana åtgärder i samband med rekonstruktionen som rekonstruk- tören har befattat sig med skulle behöva granskas i konkursen. Enligt bör det inte heller föreligga något hinder mot att utse en rekonstruktör till konkursförvaltare om det under den inledande fasen av företagsrekonstruktionen visar sig att det saknas förutsättningar för att genomföra ett ackord och företa- get därför försätts i konkurs utan att det under rekonstruktionen har vidtagits annat än sedvanliga rutinåtgärder. Exempel på sådana åtgärder som i regel inte behöver befaras leda till något efterföl- jande granskningsbehov är kontantinköp för fortsatt drift och åt- gärder inom ramen för lönegarantisystemet. Granskningen av det egna arvodet och kostnader för det arbete som utförts måste enligt överlåtas åt rätten för att undvika jäv med den ordning som gäller . Enligt utredning- ens förslag kommer det emellertid bli obligatoriskt att rätten be- stämmer rekonstruktörens arvode (se avsnitt 8.1.4). Med beak- tande av senare års praxis råder det sammanfattningsvis inte någon presumtion för att en rekonstruktör inte kan vara förvaltare i en näringsidkares efterföljande konkurs utan snarare att det finns flera vanligt förekommande situationer där det är möjligt att förordna rekonstruktören som förvaltare. Det skulle dessutom vara en tids- och kostnadsbesparande åtgärd för såväl borgenärerna, gäldenären och även utifrån ett samhällsperspektiv. Det skulle dock vara lämpligt att överväga en ändring av 7 kap. 2 § andra stycket KonkL om s.k. medförvaltare. gäller att föreligger jäv kan inte en tilltänkt konkursförvaltare för- ordnas. Har vederbörande redan förordnats ska vederbörande ent- ledigas. Jävssituationen kan dock i vissa situationer lösas genom att rätten utser ytterligare en förvaltare i konkursen – en medförvaltare – med ett begränsat uppdrag i de delar där jävet har betydelse. I 7 kap. 2 § andra stycket KonkL anges att det finns möjlighet att dela förvaltningen, om en förvaltare är jävig men det med hänsyn till förhållandena i konkursen är olämpligt att entlediga honom. I sådana fall får rätten utse någon annan att sköta förvaltningen i den del förvaltaren är jävig. Medförvaltare kan således utses om jävet har betydelse endast i fråga om en begränsad del av förvalt- Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion ningen och det i övrigt är lämpligt t.ex. från kostnadssynpunkt. Om boets förvaltning ska vara delad, ska en förvaltare utses för varje del av förvaltningen. Rätten bestämmer efter vilka grunder delningen ska ske. Det ankommer således på rätten att avgränsa förvaltarnas uppdrag mellan dem inbördes. Som ovan nämnts skulle det vara en mycket kostnadsparande åtgärd att utse rekonstruktören till förvaltare i den efterföljande konkursen eftersom denne känner till gäldenärens verksamhet och de ekonomiska förhållandena i denna.11 För att lösa jävssituationen skulle den omständigheten att den tilltänkta personen i fråga fun- gerat som rekonstruktör inte lägga hinder i vägen för honom att utses till förvaltare i en efterföljande konkurs. För att garantera förvaltarens opartiskhet och oberoende skulle dock en medförval- tare kunna utses. Vederbörande skulle då ha ett begränsat uppdrag och granska den tidigare rekonstruktörens åtgärder under rekon- struktionen. Den jävige förvaltaren skulle däremot få fortsätta sitt uppdrag i övriga delar. 8.1.7Samspelet mellan rekonstruktören och företagsledningen Bedömning: Nya och utvidgade möjligheter för borgenärerna att genomdriva olika typer av aktiebolagsrättsliga åtgärder bör utredas på nytt. I företagsrekonstruktion kan företagets ledning och ägare vara des- amma före, under och efter rekonstruktionen. Om den löpande förvaltningen under rekonstruktionen bedrivs i nära samarbete mellan rekonstruktören och gäldenären samt med ömsesidigt för- troende ökar förutsättningarna för att syftet med rekonstruktionen kan uppnås. Det är emellertid inte alltid som det finns ett förtroende och att samarbetet mellan rekonstruktören och företagaren, eller företa- gets ledning om det är frågan om en juridisk person, löper på utan konflikter. Utgångspunkten är att gäldenären även under företags- rekonstruktionen har kvar rådigheten över sina tillgångar men med 11 Se SOU 1992:113 s. 430. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion begränsningen att gäldenären ska följa rekonstruktörens råd och anvisningar angående förvaltningen av gäldenärens egendom. När gäldenären och rekonstruktören inte kan komma överens har re- konstruktören ytterst att ta upp frågan om rekonstruktionens upp- hörande till övervägande. Utredningen anser emellertid att detta i praktiken sällan är ett realistiskt handlingsalternativ för en rekon- struktör i de fall gäldenären agerar illojalt och bryter mot regeln om samtycke på ett sätt som försvårar rekon- struktionen (se avsnitt 7.1.2). För att stärka rekonstruktörens roll föreslås en inskränkning i gäldenärens rådighet på så sätt att en rättshandling som gäldenären vidtar utan att iaktta kravet på sam- tycke enligt 2 kap. 15 § första stycket LFR drabbas av civilrättslig ogiltighet, om inte motparten kände till eller borde ha känt till att gäldenären inte hade rätt att företa rättshandlingen. Utgångspunkten är som nämnts att ägaren kvarblir i företaget under företagsrekonstruktionen. Orsaken till att företaget hamnat i ekonomisk kris är dock inte sällan brister i ägarens eller ledning- ens kompetens och lämplighet. För att undanröja dessa ofta väsent- liga hinder för att genomföra rekonstruktionen på ett framgångs- rikt sätt har framförts synpunkter på att det på olika sätt borde vara möjligt att tvinga fram ägarförändringar i gäldenärsföretaget.12 Ett sådant regelverk skulle emellertid bli relativt komplicerat och kräva noggranna överväganden i förhållande till bestämmelserna om egendomsskydd i regeringsformen och den europeiska konvent- ionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna, , samt ABL. Det finns inte inom ramen för detta uppdrag tillräckliga tidsmässiga resurser att göra sådana överväganden men det är önskvärt att frågan utreds i ett annat sammanhang. En lagstiftningslösning som är värd att undersöka närmare i sådant sammanhang finns i den danska rättsordningen. Enligt 12 a § konkurs- loven13 kan rätten besluta om att rekonstruktören ska överta ledning- en i gäldenärsbolaget om detta är ett aktiebolag. Även om gäldenärs- bolaget samtyckt till förfarandet finns en möjlighet för rekon- struktören, eller borgenärer med av de röst- 12Se t.ex. SOU 2010:2 Del 1 s. 311 ff. 13Konkursloven nr 298 af med ändringar nr 217, nr 429 samt nr 1637. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion berättigade fordringarna, att under förfarandet framställa en begäran till rätten om att rekonstruktören ska överta ledningen av verksam- heten. Reglerna om övertagande av ledningen i gäldenärsbolaget tar sikte på situationer där rekonstruktören och gäldenären inte är eniga om hur verksamheten ska bedrivas, gäldenären motsätter sig det rekonstruktionsförslag som rekonstruktören utarbetar, gäldenären inte har samarbetat lojalt och motarbetar rekonstruktionsarbetet eller ledningen avgår och en ny ledning inte tillsätts tillräckligt fort. Om det är fara för att gäldenären förfogar över sina tillgångar till skada för borgenärerna, finns också en möjlighet att besluta om interimistiskt övertagande av ledningen i gäldenärsbolaget, 12 b §. Regeln tar dock sikte på pressade situationer där det exempelvis inte varit möjligt att nå ledningen. Vid ett interimistiskt lednings- övertagande ska rekonstruktören begränsa beslutsfattandet till frå- gor som inte kan skjutas upp.14 En modell där rätten kan besluta om att rekonstruktören ska överta ledningen i gäldenärsbolag, om t.ex. gäldenären förfogar över sina tillgångar till skada för borgenärerna eller ägarna till gäl- denärsföretaget lägger hinder för en framgångsrik rekonstruktion borde utredas närmare i svensk rätt. 8.2.1Behovet av ett enklare förfarande Förslag: En näringsidkare som har betalningssvårigheter ska kunna inleda ett separat ackordsförfarande utan att lägga fram en rekonstruktionsplan, ett s.k. separat ackord. Det separata ackordet ska vara en snabb väg till skuldnedsättning för gäldenä- ren i fall då det i övrigt saknas behov av att rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Det separata ackordet ska endast avse frågor om betalning och nedskrivning av uppkomna fordringar. Reglerna om separat ackord följer befintliga regler i lagen om företagsrekonstruktion och särskilt reglerna om offentligt ack- 14 Se även , E., Nordisk/baltisk rekonstruktionsrätt – En jämförande rapport, 2013, s. 76 ff. och där gjorda hänvisningar. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion ord under företagsrekonstruktion enligt 3 kap. i lagen med vissa undantag. Vid en beviljad ansökan om separat ackord utgår inte löne- garanti. Fram fanns genom bestämmelserna i ackordslagen en möjlighet till fastställande av offentligt ackord utom konkurs. När LFR infördes överfördes ackordslagens regler i princip oförändrade till 3 kap. LFR. Möjligheten till ackord utom konkurs togs däremot bort från svensk lagstiftning. Lagrådet ifrågasatte i sitt yttrande över förslaget om man inte får räkna med att det finns näringsid- kare, vilka kan ha behov av ett ackordsförfarande, utan att samti- digt behöva rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Regeringen anförde emellertid att detta torde avse mycket få gäldenärer och att om det finns ett ackordsbehov torde det regelmässigt också finnas ett rekonstruktionsbehov (prop. 1995/96:5 s. 115). Avsaknaden av en möjlighet att få till stånd ett offentligt ackord utom ramen för företagsrekonstruktion har av Insolvens- utredning uppfattats som en brist i svensk insolvensrättslig lag- stiftning.15 Förslaget på att återinföra en sådan möjlighet ledde emellertid inte till någon lagstiftning. Förslaget lämnades i huvudsak utan erinran av remissinstanserna och tillstyrktes även av flera instanser som bl.a. framhöll vissa gäldenärers behov av att få sin ekonomi sanerad utan att det finns ett behov av rekonstrukt- ion av själva verksamheten.16 Utredningen är av uppfattningen att det finns ett reellt behov av ett ackordsförfarande för gäldenärer som inte behöver rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Det kan finnas flera orsaker till att ett livskraftigt företag med betalningssvårigheter hamnar i tillfälliga likviditetsproblem som inte har med affärsidén att göra. Många överenskommelser om skuldavskrivningar träffas genom frivilliga underhandsuppgörelser mellan gäldenären och någon eller några borgenärer, bl.a. eftersom många parter vill und- vika ett offentligt förfarande. Sådana frivilliga lösningar är betydel- sefulla inom näringslivet, särskilt i pågående affärsrelationer, och är 15SOU 2010:2 Del 1 s. 92 ff. 16Se remissvar från REKON, IFFR, Stiftelsen och i . Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion givetvis att föredra framför sådana som måste fastställas av dom- stol. För att underlätta för parterna att komma överens på frivillig väg kan en reglering om ett tvingande ackord utom konkurs eller företagsrekonstruktion ha en indirekt betydelse. För en minoritet av borgenärer torde det vara meningslöst att sätta sig emot ett för- slag som kan förutsättas bli antaget genom ett tvingande ackord, varför borgenärerna i stället frivilligt accepterar den föreslagna uppgörelsen. Om det finns möjlighet till ett ackord utom konkurs eller re- konstruktion torde det inte heller bli lika vanligt att de frivilliga förhandlingarna stjälps av borgenärer som inte är nöjda med gälde- närens ackordsförslag. Om dessa borgenärer skulle ansöka om konkurs för gäldenären, kan gäldenären som motåtgärd ansöka om ett tvingande ackord med exekutiva begränsningar som följd. För att underlätta frivilliga skuldnedskrivningar samt för att även gäldenärer utan rekonstruktionsbehov ska ha möjlighet till tvingande ackord bör en möjlighet till ett sådant ackord som inte förutsätter att företagsrekonstruktion inleds återinföras i svensk rätt. Ett sådant ackord bör i enlighet med vad Insolvensut- redning föreslog kallas för separat ackord. Det separata ackordet är avsett att vara en snabb väg till skuld- nedsättning för gäldenären i fall då det i övrigt saknas behov av att rekonstruera den verksamhet som bedrivs. Det separata ackordet ska endast avse frågor om betalning och nedskrivning av uppkomna fordringar. Ackordet behöver inte gå ut på att fordringarna reduce- ras till beloppet utan kan också bestå i enbart fordringsanstånd eller i en reglering av det sätt på vilket fordringarna ska betalas, jfr 3 kap. 2 § 3 st. LFR. Skulle gäldenären eller rekonstruktören anse att även andra villkor bör tas upp får i stället en ansökan om företagsrekon- struktion ges in. Eftersom gäldenären endast har behov av en skuldavskrivning och inte har något rekonstruktionsbehov utgår inte lönegaranti till de anställda vid en beviljad ansökan om separat ackord. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion 8.2.2Ansökan om separat ackord Förslag: En ansökan om separat ackord får göras av gäldenären. Ansökan ska göras skriftligen och vara egenhändigt underteck- nad av sökanden eller sökanden ombud. I ansökan ska sökanden styrka de omständigheter som gör rät- ten behörig, om de inte är kända. En ansökan om separat ackord och en ansökan om företagsrekon- struktion ska i princip vara lika till sin form varför reglerna om separat ackord utformas efter befintliga regler i lagen om företags- rekonstruktion så långt det är möjligt. Det finns dock ett behov för särskilda regler för en ansökan om separat ackord, vilka syftar till att förenkla och göra det såväl tidsmässigt och kostnadsmässigt effektivare (se strax nedan om ansökans innehåll). En ansökan om separat ackord ska endast kunna göras av gälde- nären. Ansökan ska vara skriftlig och vara egenhändigt underteck- nad av gäldenären eller denne ombud. Ansökan ska inlämnas till den tingsrätt som ska vara behörig att handlägga sådana ärenden. Gäldenären ska ange och styrka de omständigheter som gör rät- ten behörig, om det inte är allmänt känt att gäldenären har sitt hemvist inom tingsrättens domsaga. I båda dessa avseenden mots- varar en ansökan om separat ackord bestämmelsen i 2 kap. 1 § LFR (och föreslagna 2 kap. 1 a § och 4 kap. 1 a §) avseende en ansökan om företagsrekonstruktion, med undantag att ansökan endast får göras av gäldenären. Här utformas bestämmelsen i likhet med vad som gällde enligt ackordslag.17 Som framkommit i avsnitt 6.3 har bestämmelsen om att en borgenär har möjlighet att ansöka om företagsrekonstruktion ifrågasatts. Det bör vara gäldenären som tar initiativ till att förfarandet inleds. Med hänsyn till att gäl- denären är den som har bäst insikt om den ekonomiska situationen och bör vara den som agerar i denna situation kan endast gäldenä- ren ansöka om separat ackord. 17 Se , G. & Gregow, T., Ackordslagen m.m. 1972 s. 24. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion Förslag: Ansökningshandlingen ska innehålla en översikt över gäldenärens tillgångar och skulder som upprättas av den före- slagna rekonstruktören tidigast ansökan gjordes. Till ansökan ska bifogas årsredovisning eller årsbokslut avseende det senaste avslutade räkenskapsåret för näringsverksamheten. Om det har upprättats en revisionsberättelse ska även denna bifogas. I ansökan ska det finnas en redogörelse för orsakerna till betal- ningssvårigheterna. Till ansökan ska bifogas ett ackordsförslag som anger hur mycket gäldenären bjuder i betalning och när betalning ska ske samt om säkerhet ställs för ackordet och vad det i så fall be- står av. Vidare ska ansökan innehålla ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om dennes lämplighet för uppdraget. An- sökan ska även innehålla ett motiverat yttrande från rekonstruktö- ren om huruvida han eller hon anser att ackordsförslaget bör antas av borgenärerna och uppgift om den utdelning som kan påräknas borgenärerna i en konkurs. I 2 kap. 3 § LFR anges i fyra punkter vad en ansökan som görs av en gäldenär ska innehålla för att inleda en företagsrekonstruktion. Utredningen har i avsnitt 6.1 föreslagit vissa ändringar i ansökans innehåll. Några av dessa krav gäller även för en ansökan om separat ackord. Kraven som ställs upp på ansökans innehåll har också sin förebild i vad som gäller vid en begäran om ackordsförhandling enligt 3 kap. 10 och 11 § LFR. Ansökan behöver således inte inne- hålla någon preliminär plan som visar hur en rekonstruktion i sak ska gå till. Gäldenärens begäran om ett separat ackord ska dock som ovan nämnts vara skriftlig och ges in till tingsrätten, jfr 2 kap. 1 § och föreslagna 2 kap. 1 a § och 4 kap. 1 a § LFR. Ansökan ska innehålla en översikt över tillgångar och skulder - dvs. en boupp- teckning (jfr 3 kap. 10 § 2 st. och 3 kap. 14 § LFR) som upprättats av den föreslagna rekonstruktören tidigast ansö- kan om begäran om separat ackord. Till ansökan ska även bifogas en årsredovisning eller ett årsbokslut avseende det senaste avslu- tade räkenskapsåret för näringsverksamheten. Om det har upprät- tats en revisionsberättelse ska även denna bifogas. I ansökan ska det även finnas en redogörelse för orsakerna till betalningssvårigheter- na. Vidare ska till ansökan bifogas ett ackordsförslag som anger hur Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion mycket gäldenären bjuder i betalning och när betalning ska ske. Vidare ska det anges om säkerhet ställs för ackordets fullgörande och vad den i så fall består av, jfr 3 kap. 10 § LFR. Till ansökan ska även lämnas ett förslag på rekonstruktör samt behövliga uppgifter om dennes lämplighet för uppdraget. I likhet med vad som gäller för förordnande av rekonstruktör i en företagsrekonstruktionsan- sökan måste det framgå av ansökan om den föreslagna rekonstruk- tören har borgenärernas förtroende. Av förslaget till rekonstruktör ska det därför i en ansökan om separat ackord i likhet med vad som gäller för en ansökan om företagsrekonstruktion framgå vilka bor- genärer som har kontaktas med anledning av förslaget, hur de är be- rörda samt om de har någon erinran mot att den föreslagna personen utses till rekonstruktör. Slutligen ska till ansökan lämnas ett motiverat rekonstruktörsyttrande, där den föreslagna rekonstruktören ger till känna vad han/hon anser i frågan om ackordsförslaget bör antas av borgenärerna och där det framgår den utdelning som borgenärerna skulle kunna påräkna sig i en konkurs. I likhet med vad som gäller vid ett sedvanligt offentligt ackord kan det inte bli fråga om annat än en ungefärlig uppskattning om sådan eventuell utdelning.18 Rekonstruktörsyttrandet ska vara tämligen detaljerat. Det ska framgå varför gäldenären ska beviljas ett separat ackord. Det är inte rimligt att gäldenären beviljas ett separat ackord om vederbörande har misskött sin näringsverksamhet eller drivit den på ett illojalt sätt gentemot borgenärerna. Det finns också skäl att se allvarligt på misskötsamhet i pågående verksamhet beträffande t.ex. bokfö- ringsskyldighet eller andra åligganden gentemot myndigheter. Om- ständigheter som visar att gäldenären har drivit verksamheten på ett särskilt riskfyllt eller vårdslöst sätt eller att det har förekommit transaktioner som utifrån återvinningssynpunkt kan ifrågasättas är också omständigheter som talar emot att gäldenären ska beviljas ett separat ackord. Detsamma gäller om t.ex. gäldenärsföretaget givit lån till närstående i strid med 21 kap. 1 § aktiebolagslagen. Rekon- struktörens ska därför i sitt rekonstruktionsyttrande upplysa hur gäldenären drivit sin verksamhet och ange varför gäldenären ska beviljas ett separat ackord.19 18Hellners, T. & , M., Lagen om företagsrekonstruktion. 2 uppl., 2013 s. 197. 19Jfr SOU 2014:44 s. 203, prop. 2015/2016:125 s. 120 ff. Genomförande och avslutande av företagsrekonstruktion Det krävs däremot inte någon förhandsanslutning av ett visst antal borgenärer till ackordsförslaget. I ett sedvanligt offentlig ack- ord krävs enligt 3 kap. 11 § 3 LFR att rekonstruktören i samband med en begäran om ackordsförhandling ska ge in ett rekonstruk- törsintyg avseende viss förhandsanslutning till ackordsförslaget. Det krävs att två femtedelar av de i bouppteckningen upptagna borgenärerna vilkas fordringar skulle omfattas av ackordet och som tillsammans innehar minst två femtedelar av dessa fordringars sammanlagda belopp har förklarat sig anse ackordet antagbart. I kommentaren till lagen sägs att för att rekonstruktören ska kunna fullgöra detta krav krävs att han eller hon har haft tämligen ingå- ende kontakter med borgenärerna innan en begäran om ackords- förhandling ges in.20 Enligt utredningens mening måste en hel del arbete läggas ned av rekonstruktören och gäldenären inför en ansö- kan om separat ackord för att klarlägga gäldenärens finanser och framtidsutsikter. I detta arbete borde förhandlingar med enskilda borgenärer komma till stånd eller ha pågått . Gäldenären be- höver emellertid snabbt skydd mot att borgenärerna vidtar verk- ställighetsåtgärder eller ansöker om att försätta gäldenären i kon- kurs, varför ett beslut om separat ackord inte bör försvåras eller fördröjas. Med anledning härav föreslås inte viss förhandsanslut- ning till ackordsförslaget. Mot detta kan anföras att förhandsan- slutning inte borde medföra så stor tidsutdräkt eller merarbete för gäldenären och den föreslagna rekonstruktören. Gäldenären måste ju ändå ta kontakt med borgenärerna angående förslaget till rekon- struktör. En konkursansökan av en borgenär kan dessutom ta innan rätten kan besluta om den.