sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — 165 § lagen (2009:128) om . 173 kap. 1 § och 3 § förordningen (2009:130) om . Branschskolor för vissa små yrkesområden undervisningen håller den kvalitet som krävs för att eleven ska bli anställningsbar efter avslutad gymnasieutbildning. Genom sitt kontaktnät kan branschorganisationer dessutom ordna kvalitets- säkrade genom samarbete med sina medlemsföretag, antingen i närheten av branschskolan eller nära elevens hemort. Utredningen tänker sig att branschskolor passar bäst för yrkes- områden som: kräver yrkesutbildning på gymnasial nivå kräver en yrkesutbildning som har svårt att locka ungdomar och som sällan anordnas inom vuxenutbildningen har ett anställningsbehov som omfattar ett mindre antal indivi- der men som är beständigt över tid kräver en relativt dyr yrkesutbildning som kräver specifika loka- ler eller utrustning har en strategisk position i samhället eller i en längre produk- tionskedja Branschskolorna ska även kunna ta emot studerande inom vuxen- utbildningen. För vuxna studerande kommer utbildningen sannolikt bli mer koncentrerad och ges . Branschskolorna kan i egenskap av centrum för yrkeskunnande också erbjuda validering och fortbildning för yrkesverksamma per- soner. Branschskolor ökar samverkan mellan skola och arbetsliv och ger branscherna möjlighet till kvalitetssäkring av yrkesutbildningen De branschorganisationer utredningen har varit i kontakt med upp- ger att alltför många gymnasieskolors yrkesutbildning brister i kvalitet. Vissa huvudmän erbjuder enligt branschorganisationerna inte en utbildning som uppfyller kraven i examensmålen. Detta kan exempelvis bero på bristande kompetens hos yrkeslärarna, ineffek- tivt utnyttjande av undervisningstiden, omotiverade elever som inte är redo för arbetslivets krav, eller brister vad gäller lokaler och ut- rustning. Skolinspektionen har uppmärksammat ett samband mellan bris- tande samverkan mellan bransch och skola och bristande utbild- Branschskolor för vissa små yrkesområden Av myndighetens rapport om yrkesutbildning framgår att de skolor som inte har upparbetat kontaktnät med respektive bransch har svårt att få ut sina elever på arbetsplats- förlagt lärande.19 Lokala programråd saknas ofta eller har en oklar funktion. är skolorna beroende av yrkeslärarnas kapacitet och kontaktnät för att ordna arbetsplatsförlagt lärande. Året därpå genomförde Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av undervisning på yrkesprogrammen.20 Granskningen omfattade 66 gymnasieskolor och visade på oroväckande kvalitetsbrister. Av rapporten framgår att eleverna får kontakt med arbetslivet väldigt sent i utbildningen. Trots att problemen är välbekanta har skolor och huvudmän enligt rapporten inte gjort tillräckligt för att komma tillrätta med situationen. Den största garanten för att yrkesutbildningen på branschskola kommer att hålla god kvalitet är branschorganisationernas eget in- tresse av att eleverna får en så god utbildning som möjligt. Väl utbil- dade elever är mer anställningsbara hos branschens arbetsgivare. Ut- redningen ser branschskolor som ett sätt att knyta arbetslivet närmre gymnasieskolan och att låta branscherna koncentrera sig på den del av utbildningen som de är bäst på – det kvalificerade yrkesinnehållet. Branschskolorna kommer även kunna fungera kvalitetsdrivande för de gymnasieskolor som erbjuder hela den smala yrkesutbild- ningen i egen regi. Som referenspunkt för branschens kvalitets- kriterier kan branschskolan bidra med metodutveckling och upp- dateringar kring teknisk utveckling inom branschen. Branschskolan kan också fungera som en knytpunkt för yrkestävlingar och bran- schens yrkesprov, med mera. Branschskolor kan lyfta fram yrkeskompetenser och öka yrkesutbildningars attraktivitet Genom att skapa branschskolor kan yrkesområden som är re- lativt okända för ungdomar synliggöras. En yrkesutgång mot ett specifikt yrkesområde kan föra en relativt undanskymd tillvaro inom en bredare nationell inriktning. Den kan därför vara svår att marknadsföra mot elever som ska välja Regeringsuppdrag om yrkesutbildning. Undervisning på yrkesprogram. Branschskolor för vissa små yrkesområden Inom en gymnasieskolas organisation kan också ett mindre yrkesområde hamna i skymundan jämfört med de yrkesområden som samlar en större del av skolans elever. Med en branschskola som kan fokusera specifikt på det mindre yrkesområdet kan utbildningen få en tydligare profil och mark- nadsföras direkt mot elever som ska välja gymnasieutbildning. Den organisation för branschskolor som utredningen föreslår i detta kapitel bygger på att en elev blir antagen till en gymnasieskola på sin hemort som i sin tur kommer överens med en branschskola om att eleven ska få en del av sin undervisning där. Rent formellt är det alltså gymnasieskolan som antar eleven, men branschskolan kan ändå marknadsföra sin utbildning och de yrkeskompetenser den ger direkt mot de elever som ska välja gymnasieskola. Branschskolor kan också användas för att synliggöra yrkesområ- det tidigare i elevens utbildning. Utredningen lägger i kapitel 3 för- slag om att praktisk arbetslivsorientering ska bli obligatoriskt i årskurs 8 och 9. Praon ska kunna genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i under- visningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. En elev i grund- skolan skulle alltså kunna praoa på en branschskola för att få en insyn i yrket i en pedagogiskt anpassad miljö innan gym- nasievalet. Huvudmännen kan erbjuda ett bredare utbildningsutbud och eleverna får mer likvärdiga valmöjligheter För en huvudman för en gymnasieskola kommer branschskolor innebära att det blir ekonomiskt möjligt att erbjuda ett bredare ut- bud av utbildningar med god kvalitet. Lösningen med på branschskola per termin innebär att en elev som vill välja en yrkesutbildning inom ett litet yrkesområde slipper långa dagliga pendlingar till skolan, alternativt att flytta hemifrån . Enligt skollagen ansvarar hemkommunen för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program.21 Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar. Vilka utbildningar som erbjuds och an- 21 16 kap. 42 § skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden talet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hän- syn till ungdomarnas önskemål.22 Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller nationell inriktning ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för ut- bildningen. Huvudmannen ska dessutom i första hand ta emot behöriga sökande som är hemmahörande i en annan kommun som inte erbjuder den sökta nationella programmet eller inriktningen.23 En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbild- ning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning).24 Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kom- mer överens om annat ska den interkommunala ersättningen mot- svara anordnarens självkostnad.25 Elever ska kunna välja gymnasieutbildning efter intresse, men alla elever har i praktiken inte samma möjligheter att välja alla ut- bildningar. Det är ofta en stor utmaning för mindre kommuner att erbjuda ett brett och varierat utbud av gymnasieutbildningar, sär- skilt då elevkullarna minskar. I många kommuner måste elever därför vara beredda att pendla långt eller att flytta för att få tillgång till hela gymnasieskolans utbildningsutbud. Elevernas val påverkas då av hemkommunens geografiska storlek och läge samt av pendlingsmöjligheter.26 Detta kan leda till att vissa elever väljer en annan utbildning än de egentligen vill eftersom den utbildning de skulle vilja studera bara erbjuds i en annan kommun. I fokusgrupper med elever som genomfört framkom att elever som funderar på att söka till skolor i andra kommuner ändrade sig för att pendlingstiden kändes för lång och att det kändes som ett för stort steg att flytta hemifrån.27 Genom samarbete med en branschskola slipper gymnasieskolan själv tillhandahålla den specifika utrustning och lärarkompetens som 2216 kap. 42 § och 15 kap. 30 § skollagen (2010:800). 2316 kap. 43, 44 §§ skollagen (2010:800). 2416 kap. 50 § skollagen (2010:800). 2516 kap. 51 § skollagen (2010:800). Det svåra valet – elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Det svåra valet – elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Branschskolor för vissa små yrkesområden krävs för den särskilda yrkesutbildningen. Huvudmannen kommer därmed kunna erbjuda yrkesutbildningar inom små yrkesområden även om skolan själv inte har ett tillräckligt stort elevunderlag för att det ska vara ekonomiskt hållbart att anordna hela utbildningen i egen regi. Det här kommer vara en fördel för många mindre kom- muner som eftersträvar att behålla sina elever i kommunen för att kunna fortsätta driva sina respektive gymnasieskolor.28 Om eleven får sin utbildning i hemkommunen ökar också chansen att eleven stannar i kommunen även efter avslutad gymnasieutbildning, något som har betydelse för mindre kommuner med stor utflyttning. har uppmärksammat att konkurrensen om elever mel- lan skolor kan utgöra ett hinder för regional samverkan om gym- nasieskolan.29 Samverkan med en branschskola innebär att gym- nasieskolorna inte riskerar att bli av med elever till andra gymnasie- skolor i regionen. Eleverna kan få tillgång till ett bredare utbud utan att behöva byta gymnasieskola. Detta kan öka de lokala gymnasie- skolornas intresse av att samverka med andra skolor i området. Införandet av branschskolor kommer innebära att fler huvudmän kan erbjuda ett bredare utbud av yrkesutbildningar av god kvalitet, och att eleverna därmed får en mer likvärdig möjlighet att välja ut- bildningar mot små yrkesområden. Branschskolor kan bli ett sätt för regioner att profilera sig och göra den egna regionen attraktiv för företag, investerare, studerande, arbetskraft och besökare. Branschskolornas roll som kunskapscen- ter kan också skapa nya möjligheter för teknikutveckling och inno- vationer. Universitets- och högskoleutbildningar betraktas , med rätta, som väsentliga för utveckling av näringsliv och arbetstillfällen. Men även kvalificerade yrkesutbildningar, såväl gymnasiala som eftergymnasiala, kan ha stor betydelse som kreativa tillväxtmotorer för utvecklingen av det regionala näringslivet och skapande av nya arbetstillfällen. Möjligheten att samla kompetens i form av kvalifice- 28Se exempelvis lokala gymnasiemarknad i . Det svåra valet – elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet. Branschskolor för vissa små yrkesområden rat yrkeskunnande i regionen förbättrar förutsättningarna att attra- hera företag, kompetens och kapital för nya investeringar. Regeringens nationella strategi för regional tillväxt och attrak- tionskraft lyfter fram de gymnasiala yrkesprogrammens betydelse för den regionala kompetensförsörjningen.30 De gymnasiala yrkes- utbildningarna, de utbildningar som ingår i och arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar har enligt strategin särskilt stor betydelse för kompetensförsörjningen i många regioner då de på olika sätt utgår från näringslivets behov av arbetskraft. I den globala kunskapsekonomin är tillgång till kunskap och kompetens i bred bemärkelse en stark konkurrensfördel för regio- ner. Kompetensförsörjning är därför en av regeringens fyra priori- teringar för det regionala tillväxtarbetet fram till 2020.31 Utred- ningen förutspår att branschskolor kan få stor betydelse för kom- petensförsörjningen inom de regioner där de etableras genom att fungera som kunskapscenter och som en brygga mellan utbild- ningssystemet och arbetslivets behov av kompetens. 7.2.2Branscher som ser branschskolor som en möjlig lösning för kompetensförsörjningen Utredningen har utvecklat förslaget om branschskolor i dialog med ett tjugotal olika branschorganisationer. Utredningen har fått in skriftliga intresseanmälningar från branschorganisationer som är intresserade av att delta i en försöksverksamhet. Dessa organisatio- ner har gemensamt att de representerar branscher som har stora kompetensförsörjningsproblem och att de ser en branschskola som ett möjligt sätt att bidra till en lösning på dessa problem. Tre ytterligare branscher som redan tagit egna initiativ som lik- nar utredningens förslag om branschskolor har också uttryckt in- tresse för att delta i försöksverksamheten. En nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft –2020, s. 29. 2015/16:1, utgiftsområde 19, avsnitt 2.6.3 Prioriteringar för den regionala tillväxt- politiken. Branschskolor för vissa små yrkesområden Rekryteringsbehovet inom murning och putsning är stort. Stora pensionsavgångar väntas, som återväxten via gymnasie- skolan haltar. Kompetensbristen förväntas även bli stor till följd av en generell tillväxt i branschen då både fasadputs och tegelfasader har ökat i omfattning . menar att på många håll, kanske till och med de flesta, saknas yrkeslärare med rätt kompetens för murning och putsning. Gymnasieskolornas bygg- och anläggningsprogram har en lärarkår som kan utbilda i de generella grunderna för blivande yrkesarbetare, men de saknar ofta rätt kompetens för yrken som lig- ger vid sidan om de dominerande träarbeten, snickare och målare. Även för gymnasial lärlingsutbildning behövs det enligt orga- nisationen ett mer utförligt stöd till de handledare som finns på . Vissa delar av utbildningen kan också vara svåra att genomföra på en arbetsplats. Här kan branschskolan fylla en viktig funktion. och putsentreprenörerna ser därför en möjlighet att komplettera gymnasieskolornas befintliga utbud med yrkesinriktade kurser som genomförs på en eller flera platser i landet inom ramen för en branschskola. Branschorganisa- tionen ser också möjligheter att genomföra valideringar på uppdrag av Arbetsförmedlingen, lärarutbildningar, och kursverksamhet för branschutveckling. Behovet av låssmeder är stort och kompetenskraven ökar i takt med att låssystemen blir allt mer kopplade till elektroniska installa- tioner. Detta i kombination med att de mer traditionella kunska- perna fortfarande kommer att efterfrågas gör att kompetenskraven ändras och att kompletterande utbildningar behövs även för redan anställda. Behov finns alltså dels av grundutbildning, dels av kom- pletterande utbildning. 32Enligt skrivelse till utredningen från Murnings- och putsentreprenörerna (SPEF) . 33Enligt skrivelse till utredningen från Industriarbetsgivarna . Branschskolor för vissa små yrkesområden Arbetsgivarorganisationen Industriarbetsgivarnas medlemsföre- tag inom låssmedsyrket är i stort behov av mer utbildning riktad mot området och tror att en branschskola kan vara en lösning. Kompetensbehovet inom sågverksområdet är allt mer inriktat mot automation. Bristen på kompetens inom automationsområdet är stor och konkurrensen om den kompetens som finns hårdnar i och med att fler och fler arbetsplatser automatiseras. Arbetsgivarorganisationen Industriarbetsgivarna efterfrågar en möjlighet att ta emot personer i olika åldrar för grundutbildning eller påbyggande komplettering inom sågverksområdet och ser en försöksverksamhet med branschskolor som en möjlig väg. Branschen har vissa tidigare erfarenheter av liknande modeller, bland annat hade man för sågverksskolor där man utbildade blivande arbetskraft. Rekryteringsbehovet av golvläggare och plattsättare är stort, sam- tidigt som för få utbildas. Ett ökat byggande och en upprustning av främst miljonprogrammen, i kombination med att många golvläg- gare börjar närma sig pensionsålder, gör att behovet av nyutbildade golvläggare är stort. För att täcka upp kunskapsbortfallet när erfarna montörer går i pension är det enligt branschen viktigt att skapa en kunskapshöjning i gymnasieskolan. Branschen anordnar egen utbildning som främst vänder sig till redan yrkesverksamma golvläggare och plattsättare. Inom bransch- en förs det diskussioner om ett ökat behov av stöd för att kunna höja kompetensen inom golvläggning och plattsättning redan i gymnasieskolan. Där ser branschen att branschskolor skulle fylla en viktig funktion. Det handlar bland annat om att göra yrket syn- ligt för ungdomar. 34Enligt skrivelse till utredningen från Industriarbetsgivarna . 35Enligt skrivelse till utredningen från Golvbranschen . Branschskolor för vissa små yrkesområden SOU 2015:97 Trädgårdsbranschen har ett stort behov av utbildad arbetskraft. arbetar drygt 40 000 personer heltid med odling, skötsel och anläggning inom trädgårdbranschen och ett stort generations- skifte väntas . Trots de många arbetstillfällena söker få elever till naturbruksprogrammets inriktning trädgård och allt färre skolor bedriver därmed trädgårdsutbildning. Totalt i lan- det studerade endast 79 elever i årskurs 3 inriktningen trädgård läs- /14.37 Branschen menar också att skolorna har svårt att hålla den kvali- tet på utbildningen som motsvarar branschens behov. Branschen tror att en branschskola skulle attrahera fler att söka inriktningen trädgård som ett led i att vända en negativ utveckling. Energibranschens rekryteringsbehov av ingenjörer och tekniker med energi- eller elkraftskompetens räknas i tusentals lediga tjäns- ter . Till det tillkommer att branschen sedan tio- talet år tillbaka investerar massivt. Branschens rekryteringsbehov är ett strategiskt samhällsproblem, men utbildningar till branschens yrken är kostsamma att anordna, något som begränsar huvudmän att erbjuda utbildningen . Gymnasieutbildning som leder till yrken inom elkraft och vat- tenkraft erbjuds endast på ett fåtal orter i landet, trots att de utbildningar som ges leder direkt till jobb. Endast tjugofem elever från gymnasieskolans el- och energiprogram med inriktning el- distribution avlade branschens yrkesexamensprov . Samtliga fick jobb. tror att utredning- ens förslag om branschskolor kan bidra till en lösning på energi- branschens omfattande rekryteringsbehov. 36Enligt skrivelse till utredningen från . 37Skolverkets statistik för /14. 38Enligt skrivelse till utredningen från . Branschskolor för vissa små yrkesområden Branschorganisationen Teknikföretagen ser en möjlighet i att inom ramen för samverkansmodellen Teknikcollege hitta kvalificerade gymnasieskolor som är beredda att ta på sig ett uppdrag som branschskola. Den yrkesroll som främst diskuterats är drift- och underhållsteknik med inriktning mot industriell tillverkning. 7.2.3Branscher som tagit egna initiativ som liknar branschskolor Vissa branschorganisationer har redan tagit egna initiativ för att bistå det offentliga utbildningssystemet med kvalitativ utbildning inom små yrkesområden. PVF Teknikcentrum och ME-skolan tar emot elever på entreprenad enligt skollagens bestämmelser om ut- bildning på entreprenad.40 Säkerhetsgymnasiet skickar i stället sina lärare till de gymnasieskolor som själva inte har rätt lärarresurser. Dessa branscher har också ett stort intresse av att ingå i en för- söksverksamhet med branschskolor för att kunna få ett större elev- underlag och en mer hållbar finansiering. PVF Teknikcentrum är plåtslageribranschens egen skola och cent- rum för kompetensutveckling. ägs gemensamt av och . Bolaget i sin tur utgör huvudman för . På skolan genomförs kompletterande utbildningar för gymnasie- elever som studerar inriktningen plåtslageri inom bygg- och anlägg- ningsprogrammet. Eleverna kommer från skolor i hela landet som saknar den nödvändiga utrustningen eller lärarkompetensen för att själva anordna undervisningen. Kostnaden för den gymnasieskola som skickar en elev till PVF Teknikcentrum uppgår till för hela utbildningen. I detta ingår boende och mat under skoltid. 39Enligt skrivelse till utredningen från Teknikföretagen . 4023 kap. skollagen (2010:800). Branschskolor för vissa små yrkesområden Målet för elevens tid i är att få betyg för samtliga inriktningskurser och fördjupningskurser, totalt 1 200 gymnasie- poäng. Det ska uppnås under de tre perioder omfattande totalt som eleven är på skolan. Det handlar till största delen om undervisning i svårare moment som ställer stora krav på kvalitet i utförandet. Om eleven redan lärt sig momentet på sitt arbetsplats- förlagda lärande valideras i stället elevens kunskaper. Det innebär i realiteten att PVF Teknikcentrum och växelverkar. lär till största delen ut enklare moment samt står för färdighetsträning medan PVF Teknikcentrum lär ut svårare mo- ment och kvalitetssäkrar utbildningen. ME-skolan är ett dotterbolag till (). Skolan startades som centrum för kompetensutveckling för anställ- da inom branschen, men tillbaka har branschen även ett pilotförsök med gymnasieutbildning i samarbete med kommun. ME-skolan ger maskinförarutbildning till gymnasie- elever från Upplands-Brogymnasiet som valt inriktningen anlägg- ningsfordon inom bygg- och anläggningsprogrammet. ME-skolan undervisar eleverna i alla yrkesämnen och för detta betalar Upp- lands-Brogymnasiet per elev och år. Utbildningen är uppdelad i två delar, där Upplands-Brogymna- siet och ME-skolan ansvarar för var sin del. De gymnasiegemen- samma ämnena läser eleven i gymnasieskolans lokaler i . Undervisning i den yrkesinriktade delen av utbildningen är förlagd till ME-skolan i industri- område i . Under utbildningen till maskinförare lär eleven sig att hantera olika typer av anläggningsmaskiner, såsom grävmaski- ner och hjullastare. Lärarna på ME-skolan gör bedömningar av elevernas resultat och lämnar betygsunderlag till skolan som rent formellt utfärdar betygen. för nu diskussioner med ytterligare fyra gymnasieskolor i landet om att genomföra motsvarande upplägg där. Branschskolor för vissa små yrkesområden Bevakningsbranschens () har drivit den egna skolan Säkerhetsgymnasiet . Skolan er- bjuder en särskild variant av el- och energiprogrammet med yrkes- utgången väktare. Väktarutbildning finns också inom barn- och fritidsprogram- mets inriktning socialt arbete. BYA samarbetar med samtliga gym- nasieskolor och utbildningsanordnare inom vuxenutbildning som erbjuder väktarutbildning, sammanlagt ett tjugotal skolor runtom i landet. BYA skickar kursledare, som i vissa fall även är lärare på Säkerhetsgymnasiet, som utbildar eleverna i kursen Bevakning och säkerhet som ingår i yrkesutgången väktare. Vid mindre undervis- ningsgrupper deltar eleverna i stället i BYA:s ordinarie kursutbud och går utbildningen tillsammans med vuxna väktarelever. Utöver undervisning bistår BYA även med material, APL-kon- takter, utbildning av handledare samt handledning av gymnasie- arbetet. Vid behov hjälper BYA också skolorna med medbedöm- ning vid betygssättning. 7.3Utredningens förslag om en försöksverksamhet med branschskolor 7.3.1Branschskolor införs som försöksverksamhet Utredningens förslag: I syfte att säkerställa att det inom gym- nasieskolan ges yrkesutbildning av hög kvalitet inom vissa yrkesområden som är små införs branschskolor som försöks- verksamhet. Branschskolan ska anordna utbildning inom yrkes- ämnen. Gymnasiearbetet kan också genomföras vid en bransch- skola. Försöksverksamheten ska omfatta som mest tio bransch- skolor, pågå i fem läsår och sedan utvärderas. får i uppdrag att organisera ett ansökningsförfarande för bransch- skolor och att tillsammans med andra berörda myndigheter ut- värdera försöksverksamheten. Branschskolor för vissa små yrkesområden Utredningen föreslår att försöksverksamheten ska omfatta totalt tio stycken branschskolor inom olika yrkesområden. Ansökan om att få delta i försöksverksamheten bör göras hos . Utredningen bedömer att är den myndighet som är bäst lämpad att hantera ansökningar om att starta bransch- skola. Inom har kompetens byggts upp kring gymnasial yrkesutbildning och myndigheten samarbetar regelbundet med arbetsmarknadens branschorganisationer genom de nationella pro- gramråden.