sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — Kraven på den enskilda individens förmåga att kritiskt granska och bedöma information från en rad källor ökar i det digitala medieland- skapet. I forskningsantologi synliggörs forskar världens samsyn kring vikten, men även behovet av, att säkerställa en basal medborgerlig kompetens rörande medie- och informations- kunnighet ().41 brukar definieras som de förmågor som gör att en människa kan finna, analysera, kritiskt värdera och själv skapa information i olika medier och kontexter. Professor vid sammanställer i forskningsantologi en rad olika definitioner, som alla kan sägas ingå i samlingsbegreppet medie- och informa- tionskunnighet: förståelse för medie- och kommunikationssamhäl- let (struktur, ekonomi, organisation, plattformar, nätverk, funktion), källkritik (välja, värdera och förstå innehåll, budskap och flöden), etiskt och kritiskt tänkande, använda information, kommunicera med andra, skapa innehåll och uttrycka sig i olika innehålls- och spridningsformer, förstå tekniken (inkl. sökkunskap) och att förstå relevanta lagar och regelverk.42 41 Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demo- krati i förändring (SOU 2016:30). 42 , (2016). Medie- och informationskunnighet, demokrati och yttrandefrihet, i forskningsantologi (SOU 2016:30). omtalar som en allmän medborgerlig kompetens och slår fast att MIK-kunniga medborgare är en av grundförutsätt- ningarna för ett fungerande demokratiskt samhälle. Digitaliseringen utgör en, för medborgarna, mäktig potential – men riskerar också att skapa nya klyftor. När stordataanalys slår igenom som beslutsstöd, när automatisering och artificiell intelligens blir allt mer integrerade inslag i såväl samhällsstrukturer som i enskildas liv, riskerar medbor- gare utan eller med bristande medie- och informationskompetens att halka efter. har redan i delbetänkandet pekat på möjligheter och utmaningar, t.ex. i relation till dagens individualise- rade medieanvändning.43 I kapitel 3 förs ett fördjupande resonemang om just förmågan att exploatera data, som delvis berör verktyg och kunskap. Men det handlar också om tillgång till data och den makt den utgör eller kommer att utgöra.44 lyfter tre faktorer med bety- delse för att medborgare ska kunna hålla sig korrekt informerade genom medieanvändning: möjligheter att ta del av medieutbudet, motivation att göra det och förmåga att förstå och tillgodogöra sig innehållet.45 Även konstaterar nödvändighe- ten i att kunna tillgodogöra sig kunskap för att delta i demokratin – att kunna granska och källkritiskt bedöma och använda information för kunskapsinhämtning.46 Regeringen uttrycker att medborgares förmåga att kritiskt värdera innehåll i medier är av stor vikt för att mediernas demokratistärkande funktion ska kunna tas till vara.47 Det formella utbildningsväsendet och utgör ett nav för MIK-frågorna. Brister i skolelevers undervisning gällande kritiskt tänkande och granskande samt källkritik har konstaterats . Ett exempel är egna rapporter som 2013 visade att en tredjedel () av unga i årskurs 7–9 aldrig fått någon undervisning i källkritik. har andelen elever som uppger 43 SOU 2015:94 s. 14–15. 44 Se avsnitt 3.6.9 45 Svenska framtidsutmaningar (Ds 2013:19), slutrapport av , s. 180. 46 Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5), betänkande av Demokratiutredning. 2016/17:1, utg.omr. 17, s. 32. att de aldrig har fått undervisning i källkritik emellertid sjunkit: utgör gruppen av landets elever. Lärarnas egna kompetenser på området varierar. Nästan varannan grundskol- lärare uppger att de har ett mycket stort eller ganska stort behov av kompetensutveckling avseende källkritik.48 Enligt en undersökning av existerar stora skillnader rörande i vilken utsträckning inslag av medie- och informationskunnighet förekommer på högskolornas lärarutbild- ningar. Medan ett fåtal utbildningar hade ambitiösa satsningar på området hade andra inga alls.49 I en internationell undersökning framgår att de svenska lärarna i årskurs 8 har fått ytterst begränsad kompetensutveckling om it-användning i undervisning och lärande jämfört med lärare från andra europeiska länder.50 delbetänkande visade att it som pedagogiskt verktyg är ett utvecklingsområde för många lärare samt att tillgången till och användningen av it i olika ämnen varierar över landet.51 Medielandskapets förändring i kombination med det faktum att allt färre använder traditionella nyhetsmedier aktualiserar behovet av kompetens på området källkritik och kritiskt granskande. Demo kratiutredningen föreslår därför att undervisning om kritisk gransk ning och källkritik ska ingå som en prioriterad del i det nationella skolutvecklingsprogrammet, som riktar sig till landets alla skol huvudmän och skolor för att utveckla och stärka (skol)utbildningen. Skolans roll är ovedersäglig för MIK-frågorna. , som expertmyndighet, central – med kompetens kring t.ex. läroplaner och pedagogik. Med syftet att alla barn och elever ska få en mer lik- värdig möjlighet att utveckla digital kompetens har läm- nat förslag till regeringen på nationella it-strategier för skolväsendet().52 I visionen har alla barn och elever utveck- lat adekvat digital kompetens . har även tagit fram 48 (2016) It-anvandning och it-kompetens i skolan, it-uppfoljning 2015. 49 (2014). Medie- och informationskunnighet i : En kartläggning av aktörer. 50 European Schoolnet (2013) Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe’s Schools. 51 En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). Uppdrag till att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). förslag för hur uppdraget att stärka elevers digitala kompetens ska tydliggöras i läroplaner, kursplaner, ämnesplaner och examensmål för grund- och gymnasieskola. I ämnesplanerna för samhällskunskap finns skrivningar om att undervisningen t.ex. ska behandla digitalise- ring och mediers innehåll, samt nyhetsvärdering i samband med frågor om demokrati och politik.53 En iögonenfallande aspekt i sammanhanget är att det, redan före revisionerna av läroplanerna, ställdes betydligt högre krav på MIK- kompetenserna hos eleverna än på lärarna. har föreslagit att examenskraven avseende MIK- kompetens på lärarutbildningarna, såsom de uttrycks i högskoleför- ordningen, bör skärpas.54 Vidare har myndigheten fört fram att ett arbete med att utveckla mätbara mål och standardiserade indikatorer för medie- och informationskunnighet i skolans olika stadier bör inledas. Att utveckla sådana mål och utvärderingsmetoder skulle, enligt myndigheten, kunna bidra till att tydliggöra vilka pedagogiska metoder som är mest framgångsrika. har t.ex. före- slagit nationella digitala prov som mäter skolelevers MIK-förmågor som en väg mot ett mätbart och resultatbaserat arbetssätt kring MIK.55 I av hastiga förändringar på området uppstår behov av att, i takt med teknikutvecklingen, iterativt arbeta med kunskapsmålen. När informationsinhämtning inte längre handlar om att använda ett traditionellt medium utan i allt högre utsträckning börjar med en sökning i en sökmotor behöver kraven också omtolkas och anpassas. Begrepp som källkritik t.ex. bör utvecklas till att omfatta algoritm- kritik. Färdigheter i medieanvändning bör t.ex. även omfatta medve- tenhet om hur varje delning skapar digitala fotspår, men också hur användningen utgör en slags mediediet, som varje medbor- gare behöver balansera. Det ingår, enligt direktiven till , att i arbetet med att forma framtidens mediepolitiska verktyg även väga in bibliote- kens roll som arenor för kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. 53 (2016). Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet – förändringar i läroplaner, kursplaner, ämnesplaner och examensmål. 54 Bygger på uppgifter lämnade av . 55 Bygger på uppgifter lämnade av och . Bibliotekens potential på området fördes fram i delbetänkandet, inte minst framhölls den närmast unika neutrala sökupplevelsen som all- mänhetens datorer, där många användares beteenden blandas, erbju- der. Vid de två samrådsmöten då haft dialog med företrädare för bibliotekssektorn har det framgått att även de ser detta som en viktig funktion för biblioteken, några oroar sig emel- lertid för en utveckling där vissa bibliotek väljer bort att uppdatera hårdvaran och andra helt tar bort denna tjänst. I Folkbiblioteken i medielandskapet, ett av bidragen i Medieutred ningens forskningsantologi, lyfts bibliotekens roll som nod för medborgarnas tillgång till olika typer av medier och ansvaret för medborgarnas intellektuella tillgång till medier. Folkbiblioteken ser det som sin uppgift att såväl tillhandahålla ett brett och varierat med- ieutbud som att utgöra ett pedagogiskt stöd, inte minst för grupper som annars inte skulle få tillgång till dessa tjänster. De konkreta insatserna är flera: tillgängliggörande av medier med ett kvalitativt, brett och mångsidigt innehåll, vägledning och guidning i medieland- skapet och förstärkning av användarnas MIK-kunskaper. Därutöver utgör biblioteken en mötesplats där, i bästa fall, olika synpunkter, åsik- ter och perspektiv i samhällsfrågor kan brytas. Folkbiblioteken står emellertid i detta arbete inför ett antal utmaningar, t.ex. bristande personalresurser och kompetens.56 Ett exempel på MIK-verksamhet är projektet med MIK- bibliotek.57 I projektet uppmuntras folkbibliotek och skolbibliotek – genom fortbildning av bibliotekarierna och material för biblioteks- rummet – att engagera sig kring . var 351 bibliotek anslutna, varav 104 folkbibliotek. Satsningen syftar till att få besökare att diskutera och fundera över hur nyheter och informa- tion produceras och förmedlas, hur budskap utformas och sprids, framför allt på internet.58 Utredningen för en nationell biblioteksstrategi la fram förslag om ett digitalt kompetenslyft för landets alla med- borgare genom en satsning på bibliotekssektorn. 56 , , , , , , , , (2016). Folkbiblioteken i medielandskapet, i forskningsantologi (SOU 2016:30). 57 Projektet startades av i samarbete med 2014 och kallades vid starten för MIK-centraler. 58 , , , , , , , , (2016). Folkbiblioteken i medielandskapet, i forskningsantologi (SOU 2016:30), s. 527. ningen är bl.a. att öka kompetensen hos den vuxna befolkningen avseende källkritisk granskning av medier, ägarstrukturer och globala sammanhang. Utredningen påtalar att genom att använda den kunskap och kompetens som finns inom biblioteksväsendet har god möjlighet att skapa ett brett digitalt kompetenslyft i befolk- ningen. ska enligt sin instruktion bl.a. verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare i syfte att skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Ett verktyg för myndigheten i detta arbete har varit , exempelvis har utbildningen ”för mig”, som riktar sig till elever, lärare, skol- och folkbibliotek, tagits fram. Myndighetens MIK-arbete är uppbyggt kring en kunskapsbas och en struktur för att arbeta mot olika målgrupper, främst vuxna som arbetar nära barn som t.ex. lärare, fritidsledare, förskolepersonal och bibliotekarier men även sjuksköterskor vid barnavårdscentraler. En annan viktig del i myndighetens verksamhet är samarbeten med andra relevanta och – i frågorna initierade – samhällsaktörer, t.ex. , MSB och Sida, men också med forskarsamhället, SVT och UR. Vid sidan av att producera och sprida material arbetar med att uppmärksamma beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå om vikten av en ökad medie- och informations kunnighet i samhället. Utöver myndigheter och andra statliga organ/initiativ finns det enligt Statens medieråds kartläggning 20 aktörer i det civila samhället som är aktiva inom MIK-området. Detta engagemang kan samlas i olika sakfrågeallianser kring , s.k. ”intressekluster”, synligt i konkreta aktiviteter, projekt, pedagogiska material, mässor och evenemang där flera aktörer samverkar. Exempel på ”intresse kluster” kring är skolans digitalisering – där framför allt de två lärarförbunden är aktiva, men även organisationer som kommuner och landsting (SKL) och Datorn i utbildningen (DiU). Ett annat ”intressekluster” handlar om begreppet , litteracitet i bred bemärkelse, medier och medborgarskap. Inom detta fält har främst Nordicom varit drivande, men även aktörer som bl.a. och filmpedagogerna vid . med än så länge relativt begränsade samarbetsytor handlar om i relation till risker på nätet där t.ex. organisationer som , Friends och Nätvandrarna är aktiva.59 () och dess med- lemmar har drivit satsningen Tidningen i skolan, som 20 000 lärare använt sig av. bytte verksamheten namn till Mediekompass. Mediekompass har en bred målgrupp från för- skola till vuxenutbildning, men är främst inriktad på att stärka unga medborgares medieanvändning. Verksamheten har erbjudit konkreta verktyg för undervisning om och med medier. Framtiden är emeller tid oklar med hänvisning till finansieringssituationen.60 MIK-utvecklingen spänner över flera områden. Någon formell sam- ordning, utöver den arbetsgrupp som skapats mellan Kultur- och Utbildningsdepartmenten, existerar emellertid inte. För att en insats ska få nödvändigt genomslag och nå medborgare i alla åldrar krävs en nationell samordning. I statsförvaltningen återfinns MIK-frågorna under flera departement och myndigheter. är sex departement verksamma på områ- det: Försvars-, Justitie-, Kultur-, Närings-, Social- och Utbildnings departementen. arbetar minst tolv myndigheter och andra statliga organ med MIK-relaterade frågor: , Barn- och elevombudet, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för till- gängliga medier, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och . Inte heller på myndighetsnivå finns det någon formaliserad samordning. Denna brist på samordning kon- stateras i Statens medieråds kartläggning. Koordinationen mellan olika aktörer och politikområden beskrivs som svag eller obefintlig. Påfallande ofta är de samarbeten som finns projektorienterade och 59 (2014). Medie- och informationskunnighet i . En kartläggning av aktörer. 60 Bygger på uppgifter lämnade av Tidningsutgivarna . saknar långsiktighet, resultatindikatorer och mätbara mål. Som en följd av denna brist på samordning är resurserna inte jämnt förde- lade, vare sig geografiskt eller tematiskt.61 har initiativ tagits t.ex. från forskarsamhället för att få till stånd en samsyn och politiska beslut gällande MIK-frågorna.62 2016 arrangerade Svenska i samarbete med professuren i yttrandefrihet vid och ett möte om med deltagande av kultur- och demokratiministern, utbildningsministerns statssekreterare, samt berörda myndigheter och aktörer. Mötet var en uppföljning av det samordningsmöte som hölls 2013 vid vilket begreppet fick ett genomslag. Syftet vid dessa båda möten var att samla berörda aktörer och stärka det nationella samarbetet kring frågorna.63 I syfte att stärka MIK-inslagen i lärarutbildningen arrangerades välbesökta konvent för lärarhögskolorna 2014 och 2015.64 På regio- nal nivå kan MIK-arbete nämnas som exempel. Regionens Möte med strävar efter verksam- hetsöverskridande erfarenhetsutbyte och samlar deltagare som aktivt främjar användandet av rörliga bilder i skola/undervisning. Precis som folkskolereformen 1842 bl.a. lyfte skrivkunnigheten menar att en nationell MIK-reform behövs för att utveckla medborgarnas medvetenhet och förståelse för medieteknik, medielogik och hur deras egen medieanvändning i livets mikropauser har potentialen att påverka såväl de själva som andra. Detta är omist- liga kunskaper i en era då allt och alla kan betecknas som medier. 61 (2014). Medie- och informationskunnighet i . En kartläggning av aktörer. 62 2013 introducerade Nordicom nationellt med publikationen Medie- och informations kunnighet i nätverkssamhället. Skolan och demokratin. (red.) 63 Svenska (2016). Medie- och informationskunniga medborgare – en nödvändig- het i den digitala kulturen. (U2012:01/KOMM2016/01550, U2012:01/KOMM2016/01560). 64 Konventen arrangerades av i samarbete med och högskolor. den bristande kompetens som identifierats inte åtgärdas kan detta inte bara hämma utvecklingen utan även utgöra ett allvarligt hot mot demokratin. Ur demokratiperspektiv och för som kunskapsnation är det av yttersta vikt att alla medborgare inkluderas, att fördjupad för- ståelse för och färdigheter i digital teknik, medier och information inte bara kommer vissa grupper till del. Utredningens delbetänkande blottla stora skillnader i medieanvändning i olika åldersgrupper. Behovet av insatser berör följaktligen såväl skolväsendet som vuxen- utbildningen och folkbildningen. Regeringen har formulerat målsättningen att ska vara bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möjligheter.65 För att nå detta mål menar att det krävs en omfattande och långsiktig satsning på , riktad till samtliga medborgare. Hemdatorreformen förde till toppnationerna i världen vad gäller brett datoranvändande. En tidig bredbandsutbyggnad stärkte position som uppkopplad och it-kunnig nation. En massiv satsning på , skapar förutsättningar för att ska kunna ta nästa kliv i utvecklingen – och fortsätta ligga i internationell framkant. Detta arbete bör kunna genomföras såväl genom utvidgade insat- ser som intensifiering och effektivisering av det befintliga arbetet med . Det digitala kompetenslyft – via en satsning på biblioteken och fortbildning av bibliotekarier – som Utredningen för en nationell biblioteksstrategi föreslog, är en möjlig väg. Men i arbetet med att utforma satsningen bör även skolans, skolbibliotekens och inte minst studieförbundens potential vägas in. En satsning torde även kunna samordnas med det mediala civilförsvaret (se avsnitt 8.2). Medieföretagens representanter skulle i sammanhanget kunna spela en aktiv roll. Publicisterna har lång erfarenhet och gedigen kompetens, t.ex. när det gäller publicistisk konsekvens eller källkri- tik i en digital nyhetskontext. Ett aktivt arbete med att sprida denna kunskap till medborgarna, som alla kan sägas utgöra potentiella publicister i det digitala medielandskapet, skulle kunna skapa en positiv utveckling vad gäller medborgarnas kunskapsnivå på området och utgöra ett mervärde för medieföretagen, som därige- nom skulle kunna få en ny möjlighet att stärka sin användarrelation. 65 It i människans tjänst – en digital agenda för (2011). (2011/342/ITP). 8.5Skärpta straff för hot mot journalister beskrev i delbetänkandet hur hot och andra brott riktade mot medieföreträdare ökar och hur dessa brott är en del av ett generellt hårdnande klimat gentemot medier och journalister. Närmare hälften av de 123 tillfrågade medieföretagen hade haft med- arbetare som utsatts för hot och menar att hotbilden förstärkts de senaste fem åren.66 Hoten får även en faktisk effekt på mediefriheten, enligt undersökningen. av den hotade pressen uppger att medarbetare tvekat inför publiceringar och vid jobbutlägg. Många medier har tvingats förstärka sin säkerhet som en följd av detta och polisanmäler regelmässigt sådana brott.67 Men det går inte att få fram hur många anmälningar som görs, än mindre hur många som går till åtal eller leder till fällande domar då anmälningar till Brå inte rapporteras in utifrån branschtillhörighet. En till ytan motstridig utveckling framträder i de undersökningar som Journalistpanelen genomfört åren 2013 och 2016.68 I dessa undersökningar är andelen journalister som hotats oförändrat () och andelen som utsatts för nedsättande kommentarer i mediernas egna plattformar har minskat (från till ) mellan de båda åren. Anledningen till trenden verkar emellertid inte vara att hoten minskat i antal, utan att arenorna där hoten framförs delvis försvunnit. Många medier har stängt ner sina kommentarsfält och allt fler journalister byter eller blockerar sina e-postadresser. av journalisterna undviker dessutom att underteckna vissa artiklar , något som inte förekom 2013. De kränkande kommentarerna verkar i stället delvis ha flyttat över till sociala medier. 2013 angav att de tagit emot hot- fulla kommentarer på t.ex. Facebook eller Twitter. 2016 var motsva- rande andel . En oroväckande utveckling är att hoten får konsekvenser i form av professionell självcensur, mindre öppen dia- log och kontakt med medborgarna. 2016 rapporterar hälften av 66 Utgivarna (2015:1) Hot mot mediehus och medarbetare. 67 Utgivarna (2015:2). Rapport: Därför hotas medier och medarbetare. 68 JMG:s Journalistpanel är en webbpanel med svenska journalister. Syftet med panelen är att belysa hur journalister ser på sig själva, samhället, sin yrkesroll och medieutvecklingen. journalisterna att de blivit rädda efter att ha mottagit hot varav funderar på att lämna yrket. Motsvarande siffra för dem som fått kränkande kommentarer är 11 procent.69 En undersökning från nyhetsmediernas internationella paraply- organ Wan-Ifra visar att två av tre journalister hos de undersökta nyhetsmedieföretagen världen över hade utsatts för olika typer av trakasserier på nätet.70 pekade i delbetänkandet på att det är statens ansvar att värna det goda samtalsklimatet och beivra hot och kränk- ningar mot medborgarna, samt att staten bör se extra allvarligt på hot och kränkningar av journalister då dessa agerar i demokratins tjänst.71 slog också Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten fast att olaga hot och andra integritetskränkande brott som riktar sig mot redaktörer, journalister, debattörer och andra opinionsbildare kan utgöra ett hot mot yttrandefriheten. Utredningen ansåg att det kunde finnas skäl att överväga ett för- stärkt straffrättsligt skydd mot brott som sker i syfte att hindra någon från att utöva sin yttrandefrihet eller angripa någon som har utövat den rättigheten. En sådan lagändring låg dock vid sidan av utredningens direktiv och utredningen ansåg att det uppkom flera principiella frågor som behövde analyseras som gäller hur ett sådant förstärkt straffrättsligt skydd skulle kunna utformas och avgränsas. Utredningen kom fram till att frågan behövde behandlas vidare i något annat sammanhang om den skulle övervägas närmare.72 Regeringen har uppmärksammat frågan vid ett flertal tillfällen . bjöd kultur- och demokratiminister in representanter från olika medieföretag och branschorganisationer för ett samtal om hot och hat mot journalister och redaktioner. I samband med detta framkom att regeringen kom- 69 TU och . Ny undersökning: Var tredje journalist hotad eller trakasserad, press- medelande . 70 Do Comments Matter? Global Online Commenting Study 2016, Wan-Ifra/, . 71 SOU 2015:94 s. 293. 72 Integritet och straffskydd (SOU 2016:7), s. 564 ff. mer att ta fram en handlingsplan för att ”värna det demokratiska samtalet mot hot och hat”. Denna handlingsplan ska presenteras under 2017.73 har , i samarbete med en mängd aktörer inom yttrandefrihetsområdet, bedrivit kampanj mot straffrihet för hot och våld mot journalister.74 En bärande poäng med det globala påver- kansarbetet är att de rättsvårdande myndigheterna bär ett tungt ansvar när det gäller vilka signaler som sänds ut och ansvaret för den kultur av straffrihet som skapas när förövarna inte lagförs. anser att det är angeläget att det svenska rätts väsendet prioriterar denna typ av brott så att förövarna åtalas och lagförs. Utredningen anser vidare att det bör tillsättas en utredning i syfte att i särskild ordning se över möjligheterna för att stärka det straffrättsliga skyddet för journalister och eventuellt även övriga demokratibärande roller, som t.ex. politiker. En utredning av hur ett sådant förstärkt straffrättsligt skydd skulle kunna utformas och avgränsas kan göras med utgångspunkt i slutsatserna dragna av Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. Signalvärdet i att lagföra dessa brottslingar kan inte underskattas. I lyfts de möjligheter men också utma- ningar som medborgarna ställs inför i det digitaliserade medieland- skapet.