sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — På frågan om man har en gymnasieexamen var det 173 personer som inte var behöriga att genomföra grundläggande militär utbildning. På frågan om man hade ett godkänt betyg i matematik 1 (a, b eller c), engelska 5 och svenska 1 var det 580 personer som inte var behöriga att genomföra grundlägg- Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten ande militär utbildning. Det var sammanlagt 1 145 individer som inte kvalificerar sig som behöriga till att genomföra grundläggande militär utbildning på grund av sin utbildningsbakgrund. För att sätta siffrorna i en kontext, så var det till , 14 924 unika individer som genomförde rekryttestet på webben. Notera att dessa individer kunde också av andra skäl inte vara aktuella för att genomföra grundläggande militär utbildning genom att de diskvalificerades i annan del av rekryttestet, det kan inte utläsas. Detta innebär att underlaget i vilket man hittar totalförsvarspliktiga att kalla till mönstring utifrån dagens krav minskar. Utöver att underlaget minskar så konkurrerar Försvarsmakten med den civila arbetsmarknaden och utbildningsväsendet. Det har till utredningen förts fram av anställda inom Försvarsmakten att det är svårt med allmängiltiga lösningar avseende hur man ska kunna kombinera en karriär inom Försvarsmakten och civila utbildningar. Förutsättningarna ser olika ut på olika organisationsenheter inom myndigheten, både utifrån den egna verksamheten, men också utifrån närheten till högskola eller den kommunala vuxenutbildningens (komvux) utformning och utbud. För att utredningens förslag ska vara användbara måste de vara flexibla och kunna anpassas till rådande regionala förutsättningar. 15.3Komvux på gymnasial nivå Alla kommuner ska tillhandahålla komvux. Enligt 20 kap. 20 § skollagen (2010:800) är en individ är behörig till komvux det andra kalenderhalvåret denne fyller , är bosatt i , saknar de kunskaper utbildningen syftar till att ge och har möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen. För elever som inte uppnår godkända betyg i matematik 1 (a, b och c), svenska 1 och engelska 5 i gymnasieskolan finns en möjlighet, dock inte nödvändigtvis en rättighet, att läsa dessa i komvux. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss om Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (U2016/0322/GV). I lagrådsremissen föreslås att kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att det ska fin- Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten nas en rätt till komvux tas bort. I stället införs en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå behörighet till högskoleutbildning på grundnivå eller till utbildning inom . Rätten till behörighetsgivande utbildning ska gälla för alla vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. Lagrådsremissen innehåller förslag till ändringar i skollagen och de nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . En stor del unga som saknar gymnasieexamen eller har en gymnasieexamen, men saknar ett godkänt betyg i svenska, matematik 1(a, b eller c) eller engelska. Dessa ämnen är krav för grundläggande behörighet till högskola. Vilka krav som ställs för särskild behörigheten varierar beroende på utbildning. Dessa kommer därmed kunna påbörja studier inom komvux. Genom sin CRM-databas kan Försvarsmakten nå potentiella värnpliktiga, även sådana som inte ännu har uppnått behörighet för värnplikt. Om man har betygsuppgifter från individen tillgängliga skulle Försvarsmakten genom CRM-databasen kunna hänvisa individen till komvux och upplysa om möjligheten att läsa kurser där. Det är svårt för individen att ta tillvara på en rättighet denne inte känner till. Kommunen har en informationsplikt gentemot sina kommunmedborgare, men att Försvarsmakten ytterligare hänvisar till möjligheten skulle kunna göra individen mer motiverad och öppen för att ta till sig informationen. 15.3.3Studier vid komvux i kombination med en anställning Utredningen anser att man inte bör sänka de gällande betygskraven. En individ som saknar dessa ämnen kan läsa upp dem på egen hand. Försvarsmakten har och har tidigare haft särskilda satsningar där de låter individer läsa in behörighet som de varit aktiva hos Försvarsmakten. Ett sådant exempel är satsningen Öppen dörr. När individen har uppnått behörighet kan de anmäla intresse för annan utredning, för att sedan mönstra. 2011/12:115 s. 158 anges att en anställning inom Försvarsmakten kan vara första steget in på arbetsmarknaden för Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten en stor del av de kontinuerligt tjänstgörande gruppbefälen, soldater och sjömän. Regeringen anför därför att det är viktigt att inom ramen för syftet med den militära tjänstgöringen kunna ge arbetslivserfarenheter och kunskaper som är användbara och attraktiva på den civila arbetsmarknaden. Det innebär att individer som vanligtvis på den reguljära arbetsmarknaden skulle ha svårt att få ett arbete vid sidan av studierna, det vill säga de som inte har en gymnasieexamen, men har uppnått behörighet för att genomföra värnplikt, skulle ges möjlighet att ta anställning efter värnplikt skulle få ett första arbete på sitt CV. Utredningen anser därför att det är viktigt att Försvarsmakten tar tillvara på dessa individer genom att informera om möjligheten om studier på gymnasial nivå för att nå upp till Försvarsmaktens betygskrav. Efter fullgjord värnplikt kan de som är motiverade att studera vidare på gymnasial nivå för att få en examen kombinera studier med en anställning som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller . En fördel med att kombinera en sådan anställning med komvux är att utbildningen bedrivs året om, det vill säga de har inte sommaruppehåll eller jullov. I stället ska utbildningens upplägg och rum utgå från individens behov. Det innebär att de eleverna inte skulle vara lika låsta vid att kunna fullgöra sin tjänstgöring givna tillfällen. Enligt regeringen har Försvarsmakten i egenskap av arbetsgivare ett särskilt ansvar att tydlig- och synliggöra det civila meritvärdet av tjänstgöring. 2011/12:115 s. 158 framhölls två faktorer för att förbättra det civila meritvärdet. Den första var att Försvarsmaktens anseende som kvalificerad och attraktiv arbetsgivare är av stor betydelse. Det bör vara en merit redan i sig att ha blivit uttagen till och ha tjänstgjort i Försvarsmakten. Utredningen anser att detta är något som Försvarsmakten är och har varit framgångsrik i och har därför inga synpunkter på detta. Det andra var att De erfarenheter som den enskilde fått och de utbildningar som hon eller han genomgått ska vara meriterande. För att detta ska vara möj- Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten ligt krävs att utbildningarna m.m. översätts till intyg eller certifikat som är användbara på den civila arbetsmarknaden. Försvarsmaktens förmåga att bedöma erfarenhet och utbildning till att vara användbara även på den civila arbetsmarknaden är viktig för att myndigheten ska vara en attraktiv arbetsgivare. Det är av stor vikt att de utbildningar och kunskaper som en individ tillgodogör sig under sin anställning får en formell utformning med civilt meritvärde genom validering och i bästa fall ett betyg. Här är samarbete och utväxling med komvux av vikt. Komvux är en stor aktör inom validering och kan i samband med valideringen genomföra en prövning, för de fall då individens kunskaper motsvarar en kurs enligt ämnesplan, som därmed resulterar i betyg för den enskilde. Även Myndigheten för och lokala utbildningsanordnare är viktiga aktörer i detta arbete. framhåller i en rapport (, 2015, s. 16) att väntas ett stort utträde från arbetsmarknaden som ett stort inträde av personer födda förväntas, med betydande matchningsutmaningar mellan de två grupperna. Framför allt kommer det råda en brist på arbetskraft med eftergymnasial utbildning och då främst med inriktning mot vård, teknik och naturvetenskap. Som Tillväxtanalys understryker är det inte med antalet högre utbildade kan konkurrera, utan snarare med en så effektiv användning som möjligt av det tillgängliga kunskapskapitalet – det vill säga matchningen på arbetsmarknaden. 15.4Regionala kompetensplattformar – en arena för Försvarsmakten? Akademikers centralorganisation () framhöll i sitt remissvar till regeringens proposition 2011/12:115 s. 135 att Försvarsmakten, genom att övergå till ett personalförsörjningssystem med endast frivillig rekrytering, ålades det kanske svåraste rekryteringsuppdraget i modern tid. Vidare ansåg de att Förutom att myndigheten får ett svårt och hårt arbete med krav på utomordentlig kompetens i rekrytering och andra personalfrågor behövs ett nationellt, regionalt och lokalt stöd. menar därför att ett Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten omfattande och gott samarbete med arbetsgivare och högskolor är avgörande. De regionala kompetensplattformarna är ett forum där olika regionala aktörer ska verka för att bland annat utveckla strukturer, processer och olika metoder som ska bidra till en bättre kompetensförsörjning. Utredningen anser att i detta forum borde de olika regementena regionalt vara självklara aktörer för att underlätta rekryteringen till, men sen också karriärväxlingen från Försvarsmakten. Det ligger både i det kommunala intresset såväl som Försvarsmaktens intresse att rekrytera från närområdet, hjälpa nyinflyttade att bli etablerade och att de efter tjänstgöring som gruppbefäl, soldat eller stannar kvar i regionen och fortsätter med andra engagemang vid Försvarsmakten. De regionala kompetensplattformarnas forum användas som ett av flera nätverk att verka inom, då de i många regioner är väl etablerade och fungerande. 15.5Försvarsmaktsråd och regionala samverkansforum Runt om i landet har det etablerats försvarsmaktsråd för regional samverkan mellan Försvarsmakten och förbandskommunerna samt lokala och regionala civila aktörer, där huvudinriktningen är samverkan om kompetensförsörjning med koppling till regional tillväxt och personalförsörjning. Det finns regionala råd i , , , och . Med Försvarsmaktsråd som förebild gjorde regeringen bedömningen (prop. 2011/12:115) att Försvarsmakten skulle överväga att inrätta försvarsmaktsråd på flera orter i landet. Planering pågår för ytterligare råd. Utredningen bedömer att dessa fora har stor betydelse för att finna lokala och regionala samarbeten och utvecklingsmöjligheter och att det är viktigt att goda initiativ tillåts växa fram, testas och etableras. Lokal och regional rekryteringskraft växer där Försvarsmaktens organisationsenheter tillåts utnyttja sin kunskap om lokala förutsättningar. På central nivå finns Centrala , som bland annat samverkar med stora civila arbetsgivare och centrala branschorganisationer kring avsiktsförklaringar och utvecklat samarbete Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten kring personal- och kompetensförsörjning till ömsesidig nytta för Försvarsmakten, civila arbetsgivare och individen. Utredningen vill understryka vikten av det arbete som utförs i dessa regionala och centrala råd. Det råder brist på tekniker och ingenjörer av olika former och bristen ser ut att växa , vilket är och blir tilltagande besvärligt för svenska företag och offentliga verksamheter, till exempel inom IT och VA. Enligt Ingenjörer och Teknikföretagen är det stora behovet inte civilingenjörer utan framför allt högskoleingenjörer samt motsvarande de tidigare gymnasieingenjörerna, se till exempel Svenska Teknik & Designföretagens rapport Utredningen har uppmärksammats på att det kan finnas synergieffekter mellan kategorin kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän och detta samhällsbehov, utifrån att många av soldaterna arbetat praktiskt med olika tekniska system i deras befattningar vilket gör att de ofta har tillägnat sig en grund som civila studenter ofta saknar. Utredningen bedömer att de därmed kan komma att bli mycket eftertraktade på arbetsmarknaden, om de utbildar sig till exempel högskoleingenjörer till del under eller efter anställningen i Försvarsmakten, se även kapitel 12. Det torde finnas goda möjligheter till ömsesidig nytta i projekt- och examensarbeten som kan ske på företag eller inom Försvarsmakten, liksom utformning av specialanpassade utbildningar som tas fram – där hänsyn tas till att individerna har yrkeslivserfarenhet – i samarbete mellan till exempel Försvarshögskolan och lämpliga lärosäten. Avseende gymnasieingenjörer kan gymnasieskolor anordna och erbjuda ett fjärde år på teknikprogrammet. Det fjärde året syftar till att ge elever en utbildning som ger mycket stora möjligheter att få ett jobb direkt. Det fjärde året ger också praktiska kunskaper som gör det lättare att klara en högskole- eller civilingenjörsutbildning. Detta ska genomföras i tätt samarbete med arbetslivet och det fjärde året ska innehålla minst 10 veckors arbetsplatsförlagt lärande. Ett krav för gymnasieskolorna ska få anordna ett fjärde år är att ett lokalt programråd är kopplat Ett fortsatt arbete för att främja frivilligheten till utbildningen för att säkerställa att utbildningen är relevant och leder till anställningsbarhet. Utredningen anser att det är av vikt att Försvarsmakten genom deltagande i lokala nätverk utöver Försvarsmaktsråd regionalt förankrar sina behov och vilka möjligheter de som arbetsgivare erbjuder. Utredningen bedömer sammantaget området tillräckligt intressant för att föra fram det som möjliga utvecklingsområden och respektive utbildningsanordnare som viktiga samarbetspartners för Försvarsmaktens fortsatta arbete. 16 En jämställd försvarsmakt öppnades samtliga yrkeskategorier inom Försvarsmakten för kvinnor. Först gavs kvinnor samma formella rättigheter som män att utöva militärt arbete. antogs lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Kvinnor fick därmed möjlighet att, efter särskild antagningsprövning, genomföra totalförsvarsutbildning längre än , även utan att eftersträva en anställning inom Försvarsmakten. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal (prop. 2009/10:160) föreslog regeringen att försvarets personalförsörjning i första hand ska vila på frivillighet och inte längre huvudsakligen på en totalförsvarsplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kräva att regeringen med hänsyn till att det behövs för försvarsberedskap först har beslutat om detta. Regeringen föreslog vidare att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning ska omfatta såväl kvinnor som män. Kvinnor är underrepresenterade inom det militära försvaret. I Försvarsmaktens årsredovisning framgår det till exempel att fördelningen mellan män och kvinnor är i kategorin kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän – vilket innebär oförändrad fördelning jämfört . Enligt Försvarsmaktens jämställdhetsplan är målet att av de som genomför grundläggande militär utbildning ska vara kvinnor. uppgick andelen kvinnor av de som genomfört utbildningen till , en minskning . Myndigheten anser att andelen kvinnor i de militära personalgrupperna är långt från den som Försvarsmakten eftersträvar (Försvarsmakten, 2016 s. 87). Utredningens direktiv anger att det är angeläget att åstadkomma en jämnare könsfördelning i personalförsörjningen. Utredningens uppgift är därför att beakta frågan om att fler kvinnor behöver rekryteras och stanna kvar inom det militära försvaret i sitt arbete och i de förslag som lämnas. Utredningens förslag att aktivera skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt, innebär att skyldigheten träffar såväl män som kvinnor. Försvarsmaktens personalförsörjningssystem är på så sätt könsneutralt. Det förhållandet att kvinnor och män som medborgare omfattas av lika villkor vad beträffar skyldigheter och rättigheter i relationen till det militära försvaret, bedömer utredningen som ett mycket viktigt principiellt steg som bör ha stor inverkan på vilket sätt som normer och värderingar successivt utvecklas inom området. Hur de kvinnor som kommer i kontakt med Försvarsmakten, som ett resultat av modellkonstruktionen, upplever bemötande, utrustning och utbildning med mera är naturligtvis avgörande för effekt och resultat när det gäller till exempel hur många kvinnor som söker anställning i Försvarsmakten. Utredningens övergripande perspektiv, som förstärkts genom samtal med anställda kvinnor i Försvarsmakten och gender/jämställdhetssakkunniga i myndigheten, är att det kan vara kontraproduktivt att föreslå särskilda åtgärder, modifierade krav eller andra mellan könen särskiljande förslag som i sig förstärker skillnader i stället för att utgå från individuella olikheter som Försvarsmakten som arbetsgivare har att hantera på det sätt som kännetecknar en modern och inkluderande arbetsplats. Utredningens förslag om att ta bort den paragraf, 4 kap. 7 §, i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga, som innebär att en kvinnlig totalförsvarspliktig under grundutbildning som är längre än har rätt till särskild beklädnadsersättning till underkläder, kan sägas illustrera detta synsätt, se kapitel 17. Utredningen anser att detta inte bör särregleras, ur säkerhetssynpunkt men också utifrån signalvärde: Plikten är könsneutral och därmed ska det finnas en beredskap för att utrusta alla kvinnor och män med erforderlig materiel. Materiel i stort är en viktig fråga för hur individer uppfattar sin egen och andras möjlighet att verka i Försvarsmakten. Materiel ska vara säker, ändamålsenlig och effektiv. En effekt av att individer inte kan använda materielen, är att de uppfattas sämre som militär personal, när det i stället är förutsättningar för att kunna agera som brister. Militär materiel är i stor utsträckning grundad på antropometiska mått från värnpliktstiden vilket innebär att det är få kvinnor i underlagen och att materiel därmed anpassas utifrån en mans fysiologiska egenskaper och attribut. Brister i anpassad utrustning – både för kvinnor och män – hämmar potentiell militär förmåga och effekt. Utredningen har erfarit att det pågår ett arbete för att mått med mera ska kunna tas på individen i samband med mönstring för att direkt kunna överföras till , vilket därigenom minskar risken för brist på lämplig personlig utrustning i samband med utbildningsstart. Mot bakgrund av ovanstående resonemang om vikten av att undvika särskiljande förslag, har utredningen utformat incitament, se kapitel 12, som är allmänna och inte riktar sig specifikt till någon särskild grupp i Försvarsmakten, mer än vad gäller anställningsform. Däremot anser utredningen, i likhet med myndigheten och regeringen, att det är viktigt att andelen kvinnor i militära befattningar i Försvarsmakten ökar, helt enkelt eftersom kompetensen behövs. Utredningens ambition har därför varit att utformningen av incitamenten ska verka särskilt attraherande för gruppen kvinnor. Så som redovisas i kapitlet mäter CSN studiemedlets rekryterande effekter och studien ger vid hand att kvinnor är genomsnittligt mer intresserade av studiemedel som rekryteringsverktyg än män. 16.4Möjligheten att nå fler kvinnor Utredningens personalförsörjningsmodell innebär en ökad möjlighet att nå och förhoppningvis attrahera kvinnor till anställning i Försvarsmakten, genom mönstrings- och värnpliktsinstrumentet. Utifrån beredskapsunderlaget 2014 framgår att det fanns 43 596 personaler som är godkända och kan kallas till mönstring. Om hänsyn till motivation och intresse tas finns det enligt Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 22 273 individer som kan kallas till mönstring varav 14 867 män och 7 406 kvinnor. I dessa siffror ryms stor potential och i och med att intresserade ska ges möjlighet att samtycka till information från Försvarsmakten i samband med ifyllandet av beredskapsunderlaget bör resultaten sammantaget förbättras vad gäller rekryteringskraft gentemot kvinnor. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kan inte med hänsyn till diskrimineringslagstiftningen gynna en viss grupp på bekostnad av en annan, till exempel kalla fler kvinnor än män till mönstring utifrån bestämda kvoter. Urvalet vid inskrivning sker genom att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har att välja ut de för uppgifterna bäst lämpade. 16.4.1Samma krav – adekvata tester Genom att studera resultatet från Totalförsvarets rekryteringsmyndighets antagningsprövningar urskiljs följande: var det 2 138, 1 740 män och 398 kvinnor, som inte uppnådde godkänt resultat på sin antagningsprövning. I det följande redovisas varje delprov och bortfallet vid varje delprov. Följande delprov genomförde alla antagningsprövande med godkänt resultat: befälslämplighet, färgseende, längd och tjänstbarhet. Vid arbetsprovet var det 123 personer, 85 män och 38 kvinnor, som inte uppnådde ett godkänt resultat. Vid hörseltestet var det 45 personer, 39 män och 6 kvinnor, som inte uppnådde ett godkänt resultat. Vid det så kallade iprovet (begåvningstest) var det 485 personer, 407 män och 78 kvinnor, som inte uppnådde godkänt resultat. Vid muskeltestet (Isokaitest) var det 35 personer, alla kvinnor, som inte uppnådde godkänt resultat. Vid delprovet psykologisk färdighet var det 1 163 personer, 994 män och 169 kvinnor, som inte uppnådde godkänt resultat. Vid syntestet var det 124 personer, varav 91 män och 33 kvinnor som inte uppnådde ett godkänt resultat. Vid den sammantagna läkarbedömningen var det 163 personer, 124 män och 39 kvinnor som inte uppnådde godkänt resultat. Resultatet ger vid hand att muskeltestet framstår klart avskiljande för kvinnor. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har till utredningen framfört att Isokai-testet är en tillförlitlig och ickediskriminerande metod för att mäta en individs muskelstyrka (, H, et al. Frågan är därför om kraven bör sänkas? Det är emellertid utredningens uppfattning att kraven vid mönstringen inte ska sänkas, inte heller diffrentieras mellan kvinnor och män. Utredningen delar i denna del bedömningen att varken den enskilde, Försvarsmakten eller samhället i stort vinner på att personer, kvinnor eller män, antas och anställs i Försvarsmakten om de inte uppfyller de fysiska krav som ställs på respektive befattning och att en sådan sådan ordning skulle kunna innebära att både den enskildes och dennes kollegors fysiska hälsa och säkerhet riskeras. Att en metod mäter korrekt är en sak, men är resultatet adekvat och relevant? Utredningen förutsätter att tester utvecklas i takt med att ny kunskap och erfarenhet erövras, för att säkerställa att de mest adekvata metoderna används. Att utveckla metoder som redovisarjämförbara resultat mellan kvinnor och män är inte samma sak som att sänka krav utan att säkerställa att varje individ får en rättvis prövning utifrån relevanta kriterium. Ytterligare en aspekt är att säkerställa att man mäter rätt förmågor utifrån befattningskrav. Utredningen anser att myndigheterna regelbundet bör göra sådana översyner. 17Överväganden vid framtagandet av förordningsändringar hänförliga till totalförsvarsplikten 17.1Förordning (2015:613) om militär grundutbildning Utredningens förslag: Möjligheten att genomföra frivillig militär grundutbildning ska upphöra efter utgången av . Förordningen (2015:613) om militär grundutbildning ska från och med då endast tillämpas om regeringen beslutat att så får ske med hänsyn till att försvarsberedskap tillåter det. Plikten som ett medel, inte ett mål Om regeringen beslutar i enlighet med utredningens förslag, att skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt ska tilllämpas och att all grundutbildning därmed ska ske under plikt, bör också nu gällande möjlighet för Försvarsmakten att anta till och genomföra frivillig militär grundutbildning upphöra. Motivet för att återigen genomföra utbildning under plikt är att försvarsberedskap så kräver. Det militära försvaret ska kunna växa om politiska beslut så kräver utifrån till exempel ett försämrat omvärldsläge.