sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — 11.9.1 Ett målområde i folkhälsopolitiken ........................... 11.10.1 Socialförsäkringsadministrationens roll i återgång i arbete i sex europeiska länder ................... 11.10.2 Arbetsgivares ansvar och drivkrafter – en Litteraturen sedd i ett strukturellt och 11.11.1 Policy-rekommendationer enligt bästa 11.11.2 Vilka arbetsplatsbaserade insatser är effektiva? 11.11.3 Litteraturgenomgång till stöd för svensk 11.11.4 Brittiska rekommendationer till arbetsgivare och hälso- och sjukvård ..................................................... 11.11.5 Den relativa arbetsförmågan .................................... Överväganden för bättre stöd för återgång i arbete ....... Överlappande problem och avgränsning .............................. Problem i nuvarande struktur ............................................... 12.2.1 Återgång till egen försörjning.................................... Individen i centrum................................................................ Utveckling inom befintlig struktur ...................................... Individen, hälso- och sjukvården, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen är nyckelaktörerna .............................. 12.5.1 Den enskilde ............................................................... 12.5.2 Arbetsfokuserad hälso- och sjukvård ........................ 12.5.3 Arbetsgivare och deras expertstöd ............................ Hälso- och sjukvården bör bidra mer till återgång i Arbetsgivare behöver vägledning och stöd .......................... Arbetsgivarens skyldigheter bör inte förändras .................. Arbetsmarknadens parter är centrala ................................... 12.10Försäkringskassans roll bör förändras för att förstärka Förslag för bättre stöd för återgång i arbete ................. Krav på samverkan införs i hälso- och sjukvårdslagen ........ Krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering införs i hälso- och sjukvårdslagen ................................................... Ekonomiskt stöd för koordineringsfunktioner inom hälso- och sjukvården ............................................................ En stärkt roll för .......................................... 13.4.1 Expertråd för återgång i arbete.................................. 13.4.2 Öppna jämförelser av sjukskrivningar ...................... Förtydligande av arbetsgivarens skyldigheter...................... Bättre stöd från Arbetsförmedlingen ................................... En förtydligad roll för ........................... 13.7.1 Samverkan i sjukförsäkringsärenden......................... 13.7.2 Rehabiliteringsplan och arbetshjälpmedel ................ Investeringar i långsiktig kunskapsuppbyggnad.................. En nationell web-portal för återgång i arbete ...................... Utvecklingsmöjligheter för bättre stöd för återgång i Stöd till arbetsgivarnas insatser för återgång i arbete: fler aktörer och ökad valfrihet..................................................... 14.2 Trepartssamtal för rehabiliteringsöverenskommelser på DEL 4 En mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Bakgrund till en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring .. 661 Uppdraget enligt direktiven .................................................. 15.2.1 Den allmänna arbetsskadeförsäkringen..................... 15.2.2 Kollektivavtalade försäkringar ................................... 15.2.3 Samordning av den allmänna och den 15.2.4 Skadeförebyggande arbete.......................................... Arbetsskadeförsäkringens dubbla roller............................... Överväganden för en mer rättssäker Problem i arbetsskadeförsäkringen....................................... Angelägna förbättringar inom ramen för nuvarande 16.2.1 Bättre kunskapsförsörjning i 16.2.2 Skillnader mellan kvinnor och män i 16.2.3 En mer sammanhållen arbetsskadestatistik............... Huvudmannaskapet för arbetsskadeförsäkringen ............... Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring...... Utredning med uppdrag att ta fram ett bedömningsstöd Inrättandet av ett arbetsmedicinskt råd ............................... Bättre kunskapsförsörjning i arbetsskadeförsäkringen ....... En mer sammanhållen arbetsskadestatistik.......................... DEL 5 En trygg och rättvis arbetslöshetsförsäkring Bakgrund till en trygg och effektiv Uppdraget enligt direktiven.................................................. 18.2.2 Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen ................. 18.2.3 Ersättningsperiodens längd i 18.2.5 Arbetslöshetsförsäkringens administration.............. 18.2.6 Arbetslöshetskassornas () ....... 18.2.7 Finansiering av arbetslöshetsförsäkringen................ 18.2.8 Ekonomiskt bistånd ................................................... utredningar och förslag om försäkringens organisation och administration ........................................... 18.3.1 De första stegen till en arbetslöshetsförsäkring ....... 18.3.2 Frågan om en offentligt finansierad arbetslöshetsförsäkring börjar utredas...................... 18.3.3 och 1935 års förordning om arbetslöshetsförsäkring .................... 18.3.4 Arbetslöshetsförsäkringens utveckling under 18.3.5 Effektiviseringar av arbetslöshetsförsäkringen ........ 18.3.6 Arbetslöshetsförsäkringen blir lag............................. 18.3.7 1970-talets utredningar om allmänna försäkringar... 18.3.8 Förändrad finansiering av 18.3.9 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 1994 ............... 18.3.10 och lag om en allmän och sammanhållen arbetslöshets- Översikt av genomförda reformer rörande 18.4.3 Ersättningsperiodens längd ........................................ 18.4.4 Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ................. Kompletterande avtal och försäkringar ................................ 18.5.1 Villkor och ersättning................................................. 18.5.2 Samordning av kompletterande ersättningar och Överväganden för en trygg och effektiv Problem i arbetslöshetsförsäkringen .................................... Fördelarna med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan uppnås även i en frivillig försäkring ............................... 19.2.1 Arbetslöshetsförsäkringens administration .............. 19.2.2 Behovet av att säkerställa en likformig Vem ska vara försäkrad? Inkomstrelaterad ersättning både i grundförsäkringen och i den frivilliga försäkringen ............................................ 19.5.1 Ersättningsnivåerna i den frivilliga försäkringen och i grundförsäkringen............................................. 19.5.2 Förändrad takkonstruktion i 19.5.3 Arbetslöshetsersättningen bör indexeras.................. Ersättningsperioden kompletteras med en ramtid .............. 19.6.1 100-dagarsregeln återinförs ....................................... 19.6.2 En deltidsbegränsning i veckor ................................. Aktivitetsstödet beror på de arbetsmarknadspolitiska Arbetslöshetsförsäkringens finansiering förändras inte ..... 19.8.1 Medlemsavgifterna bör inte differentieras mer än Kompletterande försäkringar är en viktig del av det ekonomiska skyddet vid arbetslöshet .................................. Förslag för en trygg och effektiv Handläggningsbestämmelser för arbetslöshetskassor......... 20.1.1 Förvaltningslagen bör gälla för 20.1.2 Förhållandet mellan FL och avvikande bestämmelser som styr förfarandet hos Intern styrning och kontroll................................................. Stärkt arbete för likformighet i rättstillämpningen inom Sökområde – 100-dagarsregeln ............................................. Utvecklingsmöjligheter för en trygg och effektiv En modell för en uthållig arbetslöshetsförsäkring............... Administration av arbetslöshetsförsäkringen ...................... 21.2.1 Huvuddragen i en alternativ 21.2.2 Arbetslöshetskassornas uppdrag ............................... 21.2.3 Förtydligade associationsrättsliga bestämmelser DEL 6 Bättre försäkringsskydd för vissa grupper Studerande och trygghetssystemen ............................ 22.1.1 Uppdraget rörande studerande .................................. 22.1.2 Nuvarande regelverk för studerande ......................... 22.1.3 utredningar och förslag ............................... 22.1.4 Genomförda reformer rörande studerande............... 22.2.1 Överväganden – studerande i sjukförsäkringen och återgång i studier ................................................. 22.2.2 Överväganden rörande studerande i 22.3.2 Återgång i studier ....................................................... Försäkringsskydd för företagare och uppdragstagare..... 23.1.2 Nuvarande regelverk................................................... 23.1.4 Genomförda reformer ................................................ Överväganden avseende företagare ...................................... 23.2.2 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen ............ 23.2.3 Kommitténs förslag bidrar till att lösa vissa av problemen som rör företagarnas trygghet ................ 23.2.4 Längre uppbyggnadsskede......................................... 23.2.5 Uppbyggnadsskede oavsett företagsform ................ Förslag avseende företagare .................................................. 23.3.1 Förslag till förbättrade regler vid 23.3.2 Införande av regler vid uppbyggnadsskede för företagare som bedriver företag i aktiebolagsform .. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Konsekvenser av förslagen ......................................... Del 1 Ett rättvisande inkomstunderlag ................................ 25.1.1 Ett förändrat inkomstbegrepp................................... 25.1.2 Införandet av e-inkomst i sjukförsäkringen ............. 25.1.3 Införandet av e-inkomst i Del 2 En långsiktigt hållbar sjukförsäkring ......................... 25.2.1 Ökad standardtrygghet.............................................. 25.2.2 Hälso- och sjukvårdens ansvar för sjukfrånvaron .... 25.2.3 Förstärkt kompetensutveckling hos 25.2.4 uppdrag med det 25.2.5 Utvecklat bedömningsstöd för hälso- och sjukvårdens arbete med tidiga insatser...................... 25.2.6 Rättvisare utformning av karens ............................... Del 3 Bättre stöd för återgång i arbete ................................. 25.3.1 Krav på samverkan införs i hälso- och 25.3.2 Krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering införs i hälso- och sjukvårdslagen ............................. 25.3.3 Ekonomiskt stöd för koordineringsfunktioner i hälso- och sjukvården ................................................. 25.3.4 En stärkt roll för ............................... 25.3.5 Ett förtydligande av arbetsgivarens skyldigheter 25.3.6 En förtydligad roll för ................ 25.3.7 Investeringar i långsiktig kunskapsuppbyggnad ....... 25.3.8 En satsning på en nationell web-portal ..................... 25.4 Del 4 En mer rättssäker arbetsskadeförsäkring ................... 25.5 Del 5 En trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring ......... 25.5.2 Intern styrning och kontroll .................................... 25.5.4 Stärkt arbete för likformighet i 25.5.6 Sökområde – 100-dagarsregeln ................................ 25.5.7 Ny deltidsbegränsning ............................................. 25.6 Del 6 Bättre försäkringsskydd för vissa grupper ............... 25.6.1 Studerandes möjligheter till deltidssjukskrivning .. 25.6.2 Ökad trygghet för försäkrade som avslutar 25.6.3 Förbättrade regler för företagare vid 25.6.4Förbättrade regler under uppstartsskede för företagare som bedriver företag i aktiebolagsform. Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ............................................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om 26.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) ............................................................................ Reservation och särskilda yttranden ................................. Verktyg för att säkerställa en likformig Ett system för tolkningsbesked inom arbetslöshetsförsäkringen – möjliga tekniska Författningsutkast – Införande av ett rättvisande inkomstunderlag i två etapper ................................. Författningsutkast – etapp 1 ................................... Författningsutkast – etapp 2 ................................... Svårighet för en person vid ersättning för den som inte har fyllt och inte kan arbeta heltid på något arbete på arbets- marknaden på grund av sjuk- dom, skada eller funktions- Det är för att inkomstförlusten till följd av karensdagar inte ska bli alltför stor för dem som ofta Aktivitetsstöd är ersättning till en person som deltar i ett arbets- ordnar plats i program. nivå som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivaravgift. arbetsgivaren fyller i, innehåller de uppgifter om arbetad tid och hjälpmedel för att livet ska fungera så bra som möjligt. olika slag, metoder och ny Man ska kunna få hjälp- medel för att kompensera funk- tioner som är nedsatta, men också för att bevara funktioner så länge som möjligt eller förebygga att de försvinner. program som syftar till att förbereda personer för att kunna delta i de olika insatser och pro- där den skadade vistats i eller inköp av utredande insatser som syftar till att förebygga sjukfall och underlätta för anställda att SOU 2015:21Ordlista och förkortningar komma tillbaka i arbete efter en sjukskrivning. utföras av en godkänd företags- Sjukdom som är resultatet av, eller som har försämrats på grund av, arbetet eller arbetsför- regler som basers . hade före arbetslösheten och som han eller hon fortsätter med Ersättning per dag i arbetslös- Används för att ange det antal dagar en person har rätt till Det inkomstunderlag som mot- svarar inkomst per dag vilket är det underlag som ligger till grund för beräkning av dag- används begreppet för en person som både arbetar och är arbets- lös i en och samma vecka. Det nya systemet för individu- ella och månatliga inkomst- De inkomstuppgifter som rap- porteras in i det nya e-inkomst- Används synonymt med digital Används både för försäkrings- för vilket inkluderar lön och ringen ersättningen till de som Anger vilken typ av inkomster används begreppet i det för- även synonymt med inkomst- 12 månaders inkomster. Den procentsats av dags- förtjänsten som används för att procentuella ersättning som finns SOU 2015:21Ordlista och förkortningar vid olika tidpunker i sjukdoms- form av påvisbar avvikelse eller Olycksfall som inträffar vid färd till eller från arbetet. Beräkning baserad på e-inkomst- Förenklad beräkning av SGI med de föreslagna reglerna som baseras på e-inkomst. Hälso- och sjukvård till anställda som ett företag tillhandahåller. Används delvis synonymt med ersättning och avser både för- ning som inte är lön men som En vägledning för läkare och för principer för sjukskrivning och ning av arbetsförmåga för olika Anger det preliminära inkomst- e-inkomst och presenteras som huvudalternativ för den som ansöker om ersättning. att individen träffar Arbetsför- i ett eller flera möten, där även arbetsgivare och kommunen kan arbete ur ett medicinskt och Antalet veckor från den första vecka en person har redovisat dess att den första utbetalningen som inte uppfyller ett medlems- villkor, baseras på arbetstid inte När grundförsäkringen görs om till att baseras på inkomst Tid då den arbetssökande inte står till arbetsmarknadens för- fogande på grund av, t.ex. sjuk- dom eller vård av barn. Inkomster som har betalats ut, används synonymt med faktiska Den tid som personen har arbetat före arbetslösheten. SOU 2015:21Ordlista och förkortningar representanter för myndigheter, leda införandet av e-inkomst- Anger det summerade underlag Här är det 12 månaders inkomster som utgör inkomst- Förslag till nytt kvalifikations- som baseras på e-inkomst- behöver avstå från arbete eller inte kan vara arbetssökande på grund av sjukdom. att man inte får någon ersätt- Blankett, papper eller elektron- iskt, där arbetssökande vecka för vecka fyller i arbetad tid, arbetslös tid och hindertid. En kombinatör är en person som har både inkomster från närings- verksamhet och från anställning i behöver inte ha utförts parallellt. Konsultativt stöd ges till arbets- givare för att de ska kunna full- göra sitt rehabiliteringsansvar. ligger till grund för beslut om slutlig skatt för ett beskatt- Villkor som måste uppfyllas för att en person ska ha rätt till e-inkomstuppgifter inte används. Det förslag om insamling av som lämnades av Månads- Ett statistiskt mått på antalet dagar med sjuk- eller reha- sjukpenning, sjuk- eller aktivitets- ersättning som ersätts från social- antalet försäkrade i åldern 16 till genom att bastalet 36 396 multi- det allmänna prisläget i juni året SOU 2015:21Ordlista och förkortningar avser och prisläget . beloppet avrundas till närmaste inkomster beaktas när inkomst- arbetsförmågan vid 90 respektive En funktion hos landstingen för Koordinatorn kan vara råd- partner till andra aktörer. kassan som en person kan få när han eller hon deltar i arbets- bär att handläggaren gör en kartläggning av den försäkrades person kan få om han eller hon kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktions- nedsättning och är 30–. Sjuklön är den lön som en arbets- givare ska betala till anställda som inte kan arbeta på grund av sjuklönen av lönen. Sjukpenning är pengar en person kan få om han eller hon inte kan arbeta för att han eller hon är Den anställda kan få sjuk- om han eller hon är sjuk när sjuklöneperioden är slut, det vill och Landsting för att stimulera landstingen till att ge sjukskriv- hälso- och sjukvården och för incitament till hälso- och sjuk- Antalet nettodagar från sjuk- försäkrade minus antal personer med hel sjuk- eller aktivitets- Det är alltså så länge SOU 2015:21Ordlista och förkortningar arbetsför ålder haft sjuk- eller att en persons arbetsgivare kan få ersättning för sina sjuklöne- kostnader om personen riskerar att ha långa sjukperioder eller riskerar att vara sjuk ofta. som är sjuk ofta kan även slippa Den högsta inkomst som ger rätt till ersättning i social- ningar räknas med i inkomst- "17/10" En variant av kombinatör i avser personer som arbetat deltid och drivit företag på deltid och sedan blir av med deltidsarbetet och fortsätter med deltids- företaget Lagen (1997:238) om arbetslös- Lagen (1997:238) om arbetslös- (1997:835) om Förvaltningslagen (1986:223) SOU 2015:21Ordlista och förkortningar Lagen (1997:239) om arbetslös- Lagen (1997:239) om arbetslös- Lagen (1991:1047) om sjuklön Förvaltningslagen (1971:30) Mer trygghet och bättre försäkring Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår i sitt slutbetänkande en rad förbättringar i sjukförsäkringen inklusive stödet för återgång i arbete, i arbetsskadeförsäkringen och i arbets- löshetsförsäkringen. Syftet är att värna förtroendet för socialför- säkringarna och göra försäkringarna långsiktigt hållbara.1 Betänkan- det innehåller ett 50-tal förslag till angelägna förbättringar i nuva- rande försäkringar samt förslag till inriktning av det fortsatta reformarbetet. Slutbetänkandet är resultatet av jämkningar och kompromisser för att uppnå en bred politisk samsyn om hur socialförsäkringarna kan förbättras och hur inriktningen av det fortsatta reformarbetet ska utformas, dvs. en minsta gemensamma nämnare. Kommitténs förslag stöds av en majoritet i kommittén. Kommitténs bedömning anger den fortsatta inriktningen av reformarbetet som kommitténs majoritet ställer sig bakom, utan att ta ställning till alla detaljer. Samsyn, samarbete och överenskommelser bör ligga till grund för de fortsatta reformerna inom detta område. Betänkandet bygger på samråd med parterna på arbetsmark- naden och diskussioner med ansvariga myndigheter och institut- ioner, experter och forskare. Högsta prioritet är att utveckla och förbättra åtgärderna för sjukskrivna som har svårt att återgå i arbete. Det är en stor mänsk- lig och samhällelig förlust när sjuka slås ut från arbetslivet, trots att de inget hellre vill än att arbeta. Tilliten till försäkringarna under- grävs om allt fler människor permanent slutar att arbeta och där- 1Av praktiska skäl använder kommittén benämningen socialförsäkringar för sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna, även om arbetslöshetsförsäkringen inte är obligatorisk och även är en del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. med slutar att bidra till finansieringen. Förslag läggs om att hälso- och sjukvården ska ha ett ansvar för återgång i arbete och ges för- stärkta och permanenta resurser för detta arbete. Det behövs ökat stöd till arbetsgivarnas insatser för återgång i arbete. Uppföljning och utvärdering måste förbättras. Det är också mycket viktigt att stärka standardtryggheten i socialförsäkringarna. Tilliten till socialförsäkringarna kan bevaras endast om medborgarna får en tillräcklig ersättning. Inkomstbort- fallsprincipen måste därför värnas. Försäkringen ska utformas så att de flesta sjukskrivna och arbetslösa erhåller en inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom och arbetslöshet. Socialförsäkringarna bör bli rättvisare och träffsäkrare. Samban- det behöver bli tydligare mellan arbete, inkomst, avgift och ersätt- ning. Slutbetänkandet innehåller i grunden omarbetade, förenklade och detaljerade förslag om en övergång till att ersättningen fortsätt- ningsvis ska beräknas på elektroniska inkomstuppgifter, insamlade av . Övergången föreslås ske i två etapper med en mellanliggande kontrollstation. I stället för tidigare komplicerade förslag till månadsuppgifter föreslås nu att arbetsgivare ska rapportera e-inkomst för anställda enligt kontantprincipen, företrädesvis genom digital överföring från lönesystem. Ersättningarna i socialförsäkringarna ska efter hand i normala fall baseras på de genomsnittliga inkoms- terna före försäkringsfallet. Huvuddelen av de olika undantag och särregler som finns i nuvarande socialförsäk- ringar för beräkning av inkomstunderlaget ska fortsätta att gälla. Inom sjukförsäkringen läggs ett antal förslag för att stärka för- säkringens förmåga att ge ekonomisk trygghet och stödja en åter- gång i arbete. Försäkringsskyddet förbättras för studerande och företagare. Nuvarande karensregel ersätts med ett karensavdrag. För att underlätta en återgång i arbete ska det i vissa fall bli möjligt att ta ut sjukpenning mer flexibelt jämfört med nuvarande förmåns- nivåer. För att sjukförsäkringen långsiktigt ska kunna behålla stabila ersättningsregler måste sjukfrånvaron hållas på en någorlunda jämn och rimlig nivå. Det föreslås en bred uppgörelse där nuvarande mål att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en lång- siktigt stabil och låg nivå preciseras. Förslaget innebär att sjukfrån- varon i , dvs. antalet sjukpenningdagar och antalet dagar med sjuk- och aktivitetsersättning per försäkrad, inte väsentligt ska överstiga sjukfrånvaron i jämförbara län- der i . Det ska vara tydligt vilka myndigheter och andra huvudmän som ansvarar för att målen nås. Regering och riksdag har det yttersta ansvaret för lagstiftningen. Det ska också på förhand ha överenskommits vilka åtgärder som ska genomföras om sjuk- talet åter ökar oförklarligt. Inom arbetsskadeförsäkringen läggs ett antal förslag till ange- lägna förbättringar för att förbättra likformighet, transparens och rättvisa i försäkringarna. Förslagen omfattar bl.a. ett nytt bedöm- ningsstöd för prövning av arbetsskadeärenden, inrättande av ett arbetsmedicinskt råd och satsningar på statistik och forskning. En väl utformad arbetslöshetsförsäkring bidrar både till ekono- misk trygghet och förbättrar också arbetsmarknadens funktions- sätt. Tilliten till arbetslöshetsförsäkringen kan behållas endast om täckningsgraden ökar, standardtryggheten stärks och de allra flesta som förvärvsarbetar bidrar till försäkringens finansiering genom både arbetsgivaravgifter och medlemskap i arbetslöshetskassor.