sou · H4B336 · 2016-05-16 00:00:00 — En utlänning som fått ett uppehållstillstånd får också ett uppehållstillståndskort, varför utlänningen måste besöka utlandsmyndigheten för att lämna biometri, dvs. ansiktsbild och fingeravtryck, till kortet. Detta kan sökanden göra medan han eller hon väntar på beslutet eller efter det att arbetstillståndet beviljats. När uppehållstillståndskortet är tillverkat och levererat till utlandsmyndigheten kan sökanden hämta ut det där. I de allra flesta fall är det som fattar beslut i ärenden om arbetstillstånd. har emellertid genom myndighetsföreskrifter delegerat beslutanderätten i vissa arbetstillståndsärenden till utlandsmyndigheterna. När eller – i förekommande fall – utlandsmyndigheten fattat beslut underrättas arbetsgivaren om detta per post. Om arbetsgivaren vill ta del av skälen för beslutet behöver han eller hon en fullmakt från arbetstagaren. Sökanden får i stället ett e-postmeddelande om att ett beslut är fattat. Beslutet får den sökande sedan hämta på utlandsmyndigheten efter tidsbokning. Om den sökande är folkbokförd i när beslutet fattas, får han eller hon i stället beslutet med post till den adressen. Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd Den som inte kan eller vill ansöka om uppehållstillstånd på webben kan i stället ge in sin ansökan på en utlandsmyndighet i hemlandet. Om sökanden är varaktigt bosatt i ett annat land, får ansökan i stället lämnas till en utlandsmyndighet i det landet. kan dessutom efter samråd med föreskriva om kompletterande regler för var en ansökan får lämnas in. För att lämna in en ansökan om uppehållstillstånd krävs att sökanden bokar tid på utlandsmyndigheten för ändamålet. Väntetiden kan variera och upp till någon månad, beroende på söktrycket och förutsättningarna att möta detta. En ansökan om uppehållstillstånd görs på en av ansökningsblanketter. Blanketterna är anpassade efter olika ansökningsskäl. När en sökande fyller i en ansökningsblankett får han eller hon svara på frågor liknande de som ställs vid en webbansökan. Till en ansökan ska den sökande bifoga nödvändiga dokument. Av ansökningsblanketten framgår vilka bilagor som normalt ska bifogas, varvid samma handlingar efterfrågas som vid en webbansökan. Alla dokument ska vara i original. Den som ansöker om uppehållstillstånd på en pappersblankett ska betala ansökningsavgiften på bank i förväg. Vissa utlandsmyndigheter godtar emellertid betalning i samband med att ansökan ges in. När ansökningsavgiften är betald ska sökanden ta med den ifyllda ansökningsblanketten tillsammans med nödvändiga dokument och ett kvitto på betalningen till utlandsmyndigheten för att lämna in ansökan som avtalats. Handläggaren på utlandsmyndigheten kontrollerar att ansökan är fullständigt ifylld och läslig. I samband med att sökanden ger in sin ansökan ska hans eller hennes identitet kontrolleras. Kontrollen går till på samma sätt som vid en webbansökan, se avsnitt 8.2.2. Om sökanden saknar pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling behöver han eller hon även ansöka om ett främlingspass när han eller hon ansöker om uppehållstillstånd. Detta sker genom att sökanden fyller i en ansökningsblankett om främlingspass och lämnar in den på utlandsmyn- Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd digheten tillsammans med sin ansökan om uppehållstillstånd eller . Sökanden kan också komma att få skriva på ett dokument som innebär att han eller hon samtycker till att ett DNA-prov tas. De uppgifter och handlingar som sökanden lämnar vid ansökningstillfället kontrolleras och registreras av en handläggare vid utlandsmyndigheten. Handläggaren kopierar de dokument som tillförts ärendet och registrerar dem i ärendehanteringssystemet. Information från referenspersonen i Sedan sökanden lämnat in sin ansökan får referenspersonen – på samma sätt som vid en webbansökan – fylla i ett formulär med frågor om honom eller henne, sökanden och deras relation, se avsnitt 8.2.2. skickar ett brev till referenspersonen i vilket han eller hon uppmanas att gå in på webbplats och fylla i ett formulär som ska skrivas ut och skickas till tillsammans med erforderliga dokument. Behovet av personlig inställelse på en utlandsmyndighet Sedan en utlänning lämnat in sin ansökan ska han eller hon boka på en utlandsmyndighet för utredning, t.ex. en intervju. För att den sökande inte ska behöva besöka utlandsmyndigheten en extra gång görs emellertid utredningen om möjligt redan då ansökan ges in. På samma sätt som vid en webbansökan ska utlandsmyndigheten upprätta ett protokoll över den utredning som myndigheten gör. Av protokollet ska det framgå vem som har gjort utredningen, vilket språk som har använts och om tolk använts. Om en handläggare på utlandsmyndigheten har synpunkter på ett ärende, t.ex. avseende de svar som sökanden lämnar under sin intervju eller äktheten av vissa dokument, redovisas dessa normalt i protokollet. När utredningen är färdigställd kompletteras ärendet med utredningen och skickas till för vidare handläggning och beslut. Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd På samma sätt som vid en webbansökan kan sökanden behöva lämna biometri för uppehållstillståndskort vid ett personligt besök på utlandsmyndigheten, se avsnitt 8.2.2. Om uppehållstillstånd beviljas hämtas uppehållstillståndskortet på utlandsmyndigheten av sökanden personligen, via ombud eller ställföreträdare. Om personen inte behöver en visering för att resa till reser han eller hon in i landet utan ett uppehållstillståndskort, och lämnar underlag för sitt uppehållstillståndskort hos först sedan han eller hon kommit till . ska i vissa ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning ge sökanden och anknytningspersonen tillfälle att få en DNA-analys utförd. Förfarandet vid provtagningen har beskrivits i avsnitt 8.2.2. När eller – i förekommande fall – utlandsmyndigheten fattat beslut i ärendet kontaktar utlandsmyndigheten sökanden och uppmanar honom eller henne att hämta beslutet på utlandsmyndigheten. Om sökanden har lämnat fullmakt till referenspersonen i att företräda honom eller henne skickas beslutet i stället till referenspersonen. Ansökan och arbetsgivarens anställningserbjudande Den som inte kan eller vill ansöka om arbetstillstånd på webben kan i stället ansöka om arbetstillstånd genom att fylla i en särskilt anpassad ansökningsblankett med frågeformulär och lämna den till en utlandsmyndighet. Som huvudregel ska sökanden lämna sin ansökan och de bifogade dokumenten till en utlandsmyndighet i hemlandet eller, om sökanden är varaktigt bosatt i ett annat land, till en Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd utlandsmyndighet i det landet (se 5 kap. 8 § UtlF). krävs det att sökanden bokar tid på utlandsmyndigheten för att få lämna in sin ansökan. Väntetiden för att få lämna in en ansökan om arbetstillstånd varierar mellan olika utlandsmyndigheter och beror bl.a. på söktrycket. Den som ansöker om arbetstillstånd på en ansökningsblankett ska betala ansökningsavgiften på bank i förväg. Vissa utlandsmyndigheter godtar emellertid betalning i samband med att ansökan ges in. När ansökningsavgiften är betald ska sökanden ta med den ifyllda ansökningsblanketten tillsammans med nödvändiga dokument och ett kvitto på betalningen till utlandsmyndigheten för att lämna in ansökan. Av blanketten framgår vilka bilagor som normalt ska bifogas. kontrollerar normalt att uppgifterna i ansökan och frågeformuläret är fullständigt ifyllda och att sökanden har undertecknat ansökan. Det är viktigt att sökanden bifogar de till ansökan relevanta bilagorna, varvid anställningserbjudandet är av särskild betydelse. Anställningserbjudandet lämnas av arbetsgivaren på en särskild blankett. Till anställningserbjudandet ska bl.a. ett eventuellt yttrande från berörd facklig organisation fogas. De uppgifter som sökanden lämnat registreras av handläggare vid utlandsmyndigheten. Handläggare vid utlandsmyndigheten skannar eller fotograferar de dokument som tillförts ärendet och registrerar dem. Handlingarna skickas därefter till med kurir. Någon ytterligare utredning krävs normalt inte. Behovet av personlig inställelse på en utlandsmyndighet Vid en ansökan om arbetstillstånd fordras således normalt inte någon utredning som kräver personlig inställelse av sökanden vid utlandsmyndigheten. På samma sätt som vid en webbansökan måste sökanden emellertid besöka utlandsmyndigheten för att lämna biometri för uppehållstillståndskortet, om arbetstillståndet avser en period som är , se avsnitt 8.2.3. Sökanden kan välja att lämna biometrin på utlandsmyndigheten medan han eller hon väntar på beslut eller efter det att arbetstillståndet beviljats. När uppehållstillståndskortet är tillverkat och levererat till utlandsmyndigheten kan sökanden hämta kortet där. Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd När eller – i förekommande fall – utlandsmyndigheten fattat beslut i ärendet kontaktar utlandsmyndigheten sökanden som får boka tid på utlandsmyndigheten för att ta emot beslutet. Sökandens arbetsgivare får ett meddelande om att ett beslut fattats. En utlänning som får uppehållstillstånd i får ett uppehållstillståndskort som bevis på att han eller hon har tillstånd att vistas i . I kortet finns såsom beskrivits i avsnitt 4.8 ett datachip som innehåller innehavarens fingeravtryck och ansiktsfoto. Alla som ska få ett uppehållstillståndskort ska fotograferas. Barn behöver inte lämna fingeravtryck. De som av fysiska skäl inte kan, till exempel på grund av permanenta skador på fingrarna, behöver inte heller lämna fingeravtryck. Fingeravtrycken och ansiktsfotot lagras bara på kortets chip. Det kostar ingenting att få ett uppehållstillståndskort utöver ansökningsavgiften för uppehållstillståndet. En utlänning som har fått uppehålls- och arbetstillstånd i måste som huvudregel lämna de biometriska uppgifterna som ska infogas i kortet vid en utlandsmyndighet före inresan till . Det gäller på sätt som beskrivits ovan i detta kapitel även om personen t.ex. ansökt elektroniskt och tillståndsärendet som sådant inte i övrigt kräver ett personligt besök på en utlandsmyndighet. Om uppehållstillstånd beviljats den sökande produceras kortet i och skickas därefter med diplomatpost till utlandsmyndigheten. Det medför inte sällan att ytterligare en resa till utlandsmyndigheten kan krävas för att hämta ut kortet och att resan till först kan ske efter beslutet om uppehållstillstånd. I vissa fall kan dock den utlandsmyndighet som tagit emot uppehållstillståndskortet skicka det vidare till den som har beviljats uppehållstillstånd eller till ett honorärkonsulat närmare hans eller hennes hemort. Den som inte behöver en visering för att resa till behöver inte heller något uppehållstillståndskort vid inresan i landet och kan i stället lämna de biometriska uppgifter som ska infogas i uppe- Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd hållstillståndskortet hos efter det att han eller hon kommit till . Den som ansöker om uppehålls- och arbetstillstånd efter inresan i måste också besöka för att bli fotograferad och lämna sina fingeravtryck till uppehållstillståndskortet. Det gäller även den som ska förlänga sitt tillstånd eller om han eller hon behöver ett nytt uppehållstillståndskort. En utlänning som inte har något pass och som inte heller har möjlighet att få ett kan ansöka om ett främlingspass hos . Om utlänningen inte befinner sig i kan han eller hon i stället ansöka om ett främlingspass på en utlandsmyndighet i det land som han eller hon uppehåller sig i. Ett främlingspass kan också vara provisoriskt. För att lämna in en ansökan om ett främlingspass krävs att sökanden bokar hos eller på den aktuella utlandsmyndigheten för ändamålet. En ansökan om främlingspass görs på en blankett från . Det går således inte att ansöka om ett främlingspass på webben. I ansökan får sökanden bl.a. svara på frågor om sin identitet, om han eller hon tidigare haft ett pass och varför han eller hon saknar möjlighet att få ett pass utfärdat i sitt hemland eller i ett land där han eller hon tidigare varit bosatt. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden. Kravet på underskrift gäller dock inte personer som inte är skrivkunniga eller som av annan anledning inte kan skriva sitt namn. Tillsammans med ansökan ska sökanden även ge in eventuellt tidigare utfärdat främlingspass hemlandspass eller andra handlingar som styrker sökandens identitet såsom exempelvis identitetskort, födelsebevis eller militärbok medgivande från föräldrarna eller vårdnadshavarna om ansökan avser ett barn kopia på polisanmälan där det står att sökanden har förlorat sitt främlingspass (om utlänningen ansöker om ett nytt främlingspass på grund av förlust av ett tidigare främlingspass). Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd Om sökanden har ett hemlandspass eller ett äldre främlingspass ska han eller hon ge in detta vid ansökningstillfället. Den sökande kan dock få behålla passet om han eller hon har ett behov av det och det föreligger särskilda skäl. De flesta som ansöker om ett främlingspass måste betala en ansökningsavgift (se vidare i avsnitt 6.6). Ansökningsavgiften betalas i samband med att ansökan ges in. Handläggningen av ansökan påbörjas inte förrän sökanden har betalat avgiften. Ett främlingspass är – på samma sätt som ett vanligt pass – försett med ett avläsbart datachip som innehåller biometrisk information om innehavaren i form av fingeravtryck och ansiktsbild. och utlandsmyndigheterna fotograferar därför sökanden och tar hans eller hennes fingeravtryck i samband med att ansökan om främlingspass ges in. Sökandens foto, fingeravtryck och personuppgifter lagras sedan i ett datachip i främlingspasset. Barn och personer som av fysiska skäl är permanent förhindrade att lämna fingeravtryck är undantagna från skyldigheten att låta eller utlandsmyndigheterna ta fingeravtryck. Den som är tillfälligt förhindrad att lämna fingeravtryck kan i stället få ett provisoriskt främlingspass utfärdat. Sedan ansökan är komplett utreder och fattar beslut i ärendet. När har fattat sitt beslut skickas en underrättelse om beslutet till sökanden. Om beslutet innebär att den sökande har rätt till ett främlingspass får han eller hon ett besked om när och var han eller hon kan hämta passet. Passet ska hämtas av den sökande personligen. För att hämta passet krävs att den sökande bokar hos eller vid den aktuella utlandsmyndigheten. Handläggningstiden för en ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd påverkas bland annat av hur många ansökningar har att handlägga. Handläggningstiden påverkas också av om ansökan behöver kompletteras i något avseende. En komplettering kan innebära att sökanden behöver intervjuas eller lämna in dokument Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd av något slag. Handläggningstiden kan också påverkas av om det sker något nytt inom lagstiftningen. På grund av det stora antal personer som sökt asyl i under framför allt är handläggningstider av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd som lämnas in via webben eller på en utlandsmyndighet längre än normalt. Detta eftersom har prioriterat mottagandet av asylsökande. 8.6.2Handläggningstider vid ansökan om uppehållstillstånd Av 4 kap. 21 a § UtlF följer att ett ärende om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska, om det inte finns särskilda skäl, avgöras senast från det att ansökan lämnades in. På grund av den stora ökningen av antalet asylsökande klarar emellertid inte alltid av att avgöra anknytningsärendena inom den lagstadgade fristen. Av statistik framgår att den beräknade handläggningstiden vid en förstagångsansökan är upp i av fallen, mellan i av fallen och mellan i av fallen. Handläggningstiden räknas från den dag sökanden lämnade in sin ansökan till eller till en utlandsmyndighet. Till ovanstående handläggningstider kan det tillkomma väntetid för att den sökande ska få lämna in sin ansökan på en utlandsmyndighet. Väntetiden kan variera till någon månad, beroende på en rad omständigheter. Längre väntetider förekommer framför allt vid utlandsmyndigheter i regionen runt där antalet ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning har ökat kraftigt . Personer från som vill ansöka om uppehållstillstånd i hänvisas till utlandsmyndigheterna i , , , , och . Statslösa palestinier från kan också ansöka om uppehållstillstånd vid honorärkonsulatet i . Ärendemängden har på flera av ovanstående utlandsmyndigheter nått en nivå som varken lokaler eller andra resurser varit anpassade för, vilket självklart påverkar väntetiderna. På flera av platserna har man emellertid lyckats utverka bygglov för att utöka lokalerna. Utlandsmyndigheterna har också tillförts resurser i form av ytterligare personal. Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd 8.6.3Handläggningstider vid ansökan om arbetstillstånd Av 4 kap. 21 b § UtlF följer att ett ärende om arbetstillstånd ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Om det finns särskilda skäl eller om ansökan behöver kompletteras får tiden förlängas. Sökanden ska i så fall underrättas om förlängningen. beräknar att handläggningstiden för en ansökan om arbetstillstånd som uppfyller kraven för ett snabbt beslut uppgår (av alla förstagångsansökningar). En ansökan som uppfyller kraven för ett snabbt beslut är en ansökan som inte behöver kompletteras eller utredas mer. Om ansökan behöver kompletteras i något avseende blir handläggningstiden längre, cirka (av alla förstagångsansökningar). Anledningen till att en ansökan kan behöva kompletteras kan vara att den kräver ytterligare dokument eller annan information. I de fall som ansökan behöver utredas mer beräknas handläggningstiden överstiga (av alla förstagångsansökningar). En ansökan som behöver utredas mer kan vara en ansökan som bland annat kräver utredning av oklara uppgifter i ansökan ytterligare utredning av till exempel identitet eller anställningsförhållanden kontakt med andra myndigheter. 8.6.4Handläggningstider vid utfärdande av uppehållstillståndskort En utlänning som beviljas uppehållstillstånd i får som huvudregel ett uppehållstillståndskort som bevis på att han eller hon har tillstånd att vistas i . Som vi redogjort för ska det i uppehållstillståndskorten finnas ett datachip som innehåller innehavarens fingeravtryck och ansiktsfoto. Biometrin tas upp i samband med att utlänningen ansöker om ett uppehållstillstånd eller . Sedan en utlänning beviljats uppehållstillstånd och han eller hon fotograferats och lämnat sina fingeravtryck skickar en beställning av ett uppehållstillståndskort till Handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd tillverkaren av kortet. Enligt beräkning tar det från det att uppehållstillståndskortet beställts till dess att det tas emot av utlandsmyndigheten. 8.6.5Handläggningstider vid ansökan om främlingspass Vid en ansökan om främlingspass som uppfyller kraven för ett snabbt beslut beräknar att ett beslut kan fattas (av alla ansökningar). En ansökan som uppfyller kraven för ett snabbt beslut är en ansökan som inte behöver kompletteras eller utredas mer. Om ansökan behöver kompletteras i något avseende beräknas handläggningstiden i stället bli (av alla ansökningar). En ansökan som behöver kompletteras är en ansökan som bland annat kräver ytterligare dokument eller annan information. Handläggningstiden räknas från den dag som sökanden lämnade in sin ansökan till eller en utlandsmyndighet. 9Samarbete och utläggning av förvaltningsuppgifter Med visering avses ett tillstånd att resa in i och vistas i under en viss (se närmare i kapitel 7). När det gäller Schengenviseringarna låter medlemsstaterna som huvudregel de egna beskickningarna i utlandet ta emot ansökningar och fatta beslut om viseringar. Viseringskodexen tillåter också att medlemsstaterna samarbetar med andra medlemsländer i viseringsärenden, t.ex. genom avtal om representation eller gemensamma beskickningar. Medlemsstaterna kan enligt viseringskodexen dessutom under vissa förutsättningar lägga ut mottagandet av viseringsansökningar till ett kommersiellt företag, en internationell organisation eller en honorärkonsul. har, liksom flertalet andra Schengenstater, valt att dels ingå avtal med andra medlemsstater om representation, dels utnyttja möjligheten att lägga ut vissa uppgifter i viseringsärenden till privata företag, s.k. tjänsteleverantörer. I detta kapitel lämnas en övergripande redogörelse för det svenska samarbetet med andra Schengenstater och utläggningen av förvaltningsuppgifter på en extern tjänsteleverantör i viseringsärenden. 9.2Samarbetet med andra Schengenstater Enligt artikel 8 i viseringskodexen får Schengenstaterna komma överens om en ömsesidig överföring av behörighet till en annan medlemsstat och ingå ett s.k. avtal om representation. Härigenom kan en medlemsstat som saknar en egen beskickning i ett visst Samarbete och utläggning av förvaltningsuppgifter i viseringsärenden område ingå överenskommelser om representation med en annan medlemsstat som har en beskickning i det området. Det förekommer även att en medlemsstat upplåter uppgiften till en annan medlemsstat i länder där man har en egen beskickning. I 3 kap. 6 § tredje stycket UtlL anges att det är regeringen eller – efter regeringens bestämmande – som får ingå överenskommelser med en Schengenstat om att den statens behöriga myndigheter får besluta om Schengenviseringar. Bestämmelsen trädde i kraft . har valt att ingå ett flertal sådana avtal om representation med andra Schengenstater. Som en följd av detta representerar andra Schengenstater vid cirka 20 utlandsmyndigheter. På motsvarande sätt representeras av ett annat Schengenland i cirka 90 länder. 9.3Utläggning av förvaltningsuppgifter på en extern tjänsteleverantör 9.3.1Viseringskodexens bestämmelser om utläggning I enlighet med viseringskodexen får en medlemsstat vid ordnandet av viseringstjänster samarbeta med en extern tjänsteleverantör när det är särskilt nödvändigt på grund av det stora antalet sökande eller för att säkerställa visteringstjänsternas geografiska täckning. Enligt artikel 40.3 i viseringskodexen är ett samarbete med en extern tjänsteleverantör en sista utväg, när samarbetet med de övriga Schengenstaterna visar sig olämpligt för medlemsstaten i fråga. Just nu pågår inom EU ett arbete med att reformera viseringskodexen, och kommissionen har lagt fram ett förslag till reform. Med hänsyn till medlemsstaternas kraftigt ökade samarbete med en eller flera externa tjänsteleverantörer har man i reformarbetet också valt att se över utformningen av artikel 40.3. I artikel 43.6 i viseringskodexen finns en förteckning över de uppgifter som får läggas ut på en extern tjänsteleverantör. De uppgifter som anges är a)tillhandahållande av allmän information om viseringskrav och ansökningsformulär b)information till den sökande om de styrkande handlingar som krävs på grundval av en checklista Samarbete och utläggning av förvaltningsuppgifter i viseringsärenden c)insamling av uppgifter och mottagande av ansökningar, inbegripet upptagande av biometriska kännetecken, och överföring av ansökan till beskickningen d)uppbörd av viseringsavgiften e)hantering av tidsbeställning för personlig inställelse vid beskickningen eller hos den externa tjänsteleverantören f)insamling av resehandlingarna, inbegripet i förekommande fall ett beslut om avslag, från beskickningen och återlämnande av dessa till de sökande. Samarbetet med en extern tjänsteleverantör baseras på ett avtal mellan medlemsstaten och den externa tjänsteleverantören. De minimikrav som ställs på avtalet finns angivna i bilaga X till viseringskodexen och avser skydd för uppgifter, krav som ställs på tjänsteleverantörens personal samt övervakningen av tjänsteleverantören. Medlemsstaterna är enligt artikel 43.8 i viseringskodexen skyldiga att övervaka att ovan nämnda krav uppfylls.