sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Skälen för kommitténs förslag: När normalarbetstiden kan fast- ställas förenklat och den ersättningsgrundande inkomsten beräknas på e-inkomst ska ramtiden vara det finns tillgängliga e-inkomstuppgifter för. Den ersättningsgrundande inkomsten är de inkomster som ligger till grund för arbetsgivarav- gifter som utgivits . Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag inkomsten som fastställs på detta sätt kommer att anges som förval i ansökningshandlingarna. Det ska även framgå att denna beräkning kan ge ett sämre utfall än en beräkning om personen t.ex. varit frånvarande eller fått lön i efterhand. Dessa situationer besk- rivs mer ingående i avsnitt 7.6.4. 7.6.3Tillgodoräkningsbara förmåner beräknade på e-inkomst Kommitténs förslag: i ramtiden då avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivarav- gifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) som uppgår till av ett prisbasbelopp har utgivits, inkluderas vid beräkning av den ersättningsgrundande inkomsten vissa social- försäkringsförmåner. Skälen för kommitténs förslag: Enligt nuvarande regler är vissa socialförsäkringsförmåner tillgodoräkningsbara. Det gäller för månader då arbete utförts i sådan omfattning att månaden skulle kunna tillgodoräknas i ett arbetsvillkor. Det innebär i normalfallet 80 timmars arbete, och vid prövning enligt det alternativa arbets- villkoret, 50 timmars arbete. När den ersättningsgrundande inkomsten beräknas med e-inkomstuppgifter bör samma förmåner räknas där det utgivits ersättning från arbetsgivare som uppgår till av prisbasbeloppet. skulle det motsvara . De bedöms ungefär motsvara det arbete som krävs för att förmånen ska vara tillgodoräkningsbar med nuvarande regler. 7.6.4Normalarbetstid, ramtid, ersättningsgrundande inkomst och tillgodoräkningsbara förmåner då e-inkomst inte används Kommitténs förslag: För den som inte haft överenskommen arbetstid som ligger till grund för arbetsvillkoret fastställs normalarbetstiden och ramtid enligt det nu gällande regelverket. Den ersättningsgrundande inkomsten är avgifts- pliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbets- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag givaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), som avser arbete som utförts . Tillgodoräkningsbara förmåner fastställs enligt det nu gällande regelverket. Dessa regler ska även användas om en sökande fått ersättning från arbetsgivare som finansierats med särskilt anställningsstöd, fått avgångsvederlag eller har bisyssla. Reglerna kan även tilläm- pas om det finns skäl att anta att de ger ett mer förmånligt utfall för den enskilde. Har arbetsgivaravgifter betalats för förmåner som inte avser specifik arbetstid, inkluderas sådana förmåner som utgivits . Skälen för kommitténs förslag: Nuvarande regler ska tillämpas för dem som inte haft överenskommen arbetstid. I dessa fall beräknas normalarbetstiden på den faktiska arbetstiden. Det finns också personer som har haft en överenskommen arbetstid men som i praktiken arbetat mer. Även i dessa fall ska den faktiska arbetstiden fastställas och ersättningen beräknas med nuvarande regler. Den ersättningsgrundande inkomsten beräknas då på inkomsten från det arbete som utförts . Ramtiden är de tolv måna- der som föregår den månad då anmälan görs. Anmälningsmånaden räknas med i vissa situationer. Underlaget för att fastställa normal- arbetstiden och den ersättningsgrundande inkomsten är arbetsgivar- intyget. Dessa regler ska även tillämpas för personer som haft anställ- ningsavtal med överenskommen arbetstid, om det finns skäl att anta att det ger ett mer förmånligt utfall jämfört med beräkning baserad på e-inkomst. Detta är aktuellt om e-inkomstuppgifter för vissa månader saknas eller är låga. För att det nuvarande regelverket ska ge högre ersättning krävs dessutom att personen kan styrka inkomster med andra uppgifter än e-inkomstuppgifterna. Ett exempel är om en person får lön långt i efterhand och dessutom inte arbetat . Att nuvarande regler då kan bli mer förmånliga beror på att den ersättningsgrundande inkomsten då beräknas på periodiserade inkomster. Då har det inte någon betydelse lönen har betalats ut och inkomster som ännu inte redovisats som e-inkomstuppgift kan beaktas. Ett annat exempel på när beräkning baserad på e-inkomst ger ett sämre utfall än nuvarande regler är om en person haft mycket från- varo. Frånvaro på deltid kommer i viss utsträckning att kunna Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag hanteras när e-inkomstuppgifter används eftersom vissa förmåner är tillgodoräkningsbara. Mer omfattande frånvaro kräver tillämp- ning av regler för överhoppningsbar tid, vilket enbart är möjligt vid en beräkning baserad på nuvarande regler. Dessa exempel bör anges på ansökningshandlingarna och med ledning av detta får den person som har haft överenskommen arbetstid, och som därmed kan få ersättningen beräknad på e- inkomst, själv ta ställning till om ersättningen kan komma att bli högre med en beräkning. Personen bifogar då arbetsgi- varintyg som styrker både faktiskt arbetad tid och inkomst. I annat fall bifogas anställningsavtal och den ersättningsgrundande inkomsten fastställs med hjälp av e-inkomstuppgifterna. Mer utförlig informat- ion som hjälper personen att göra bedömningen bör också tillgäng- liggöras genom olika typer av informationskanaler, t.ex. broschyrer, webbtjänster och telefonsupport. Det finns några få situationer då det nuvarande regelverket ska tillämpas, trots att den förenklade beräkningen baserad på e-inkomst kan ge ett mer förmånligt utfall. Det är när en person fått avgångs- vederlag, haft anställning med särskilt anställningsstöd eller har bisyssla. Enligt nuvarande regler är en person som fått avgångsve- derlag inte berättigad till arbetslöshetsersättning förrän tiden som motsvarar avgångsvederlaget har löpt till ända. Därefter ingår avgångsvederlaget i underlaget för beräkning av den ersättnings- grundande inkomsten. Det är önskvärt att behålla denna ordning. I samband med ansökan om arbetslöshetsersättning ska det därför ställas kontrollfrågor som gör att de personer som fått avgångsve- derlag hänvisas till den beräkningen enligt nuvarande regler som baseras på arbetsgivarintyg. Tid med särskilt anställningsstöd är överhoppningsbar i stället för tillgodoräkningsbar. För att den ordningen ska behållas kan beräkning baserad på e-inkomst inte göras. Vid beräkning baserad på e-inkomst kommer det inte att vara möjligt att skilja ut inkomster från arbetsgivare som fått särskilt anställningsstöd. Denna upplysning kan däremot Arbetsförmedlingen lämna. I dessa fall ska ramtid och ersättningsgrundande inkomst fastställas enligt det nuvarande regelverket. Tid i arbete med särskilt anställnings- stöd är då överhoppningsbar. Inkomsterna från en bisyssla räknas inte med vid beräkningen av normalinkomsten enligt nuvarande regelverk. I gengäld har perso- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag nen under vissa förutsättningar möjlighet att fortsätta med bisyss- lan utan att arbetslöshetsersättningen minskar. För att denna ord- ning ska kunna behållas är det nödvändigt att beräkna den ersätt- ningsgrundande inkomsten för personer med bisyssla på manuellt sätt. Det är alltså inte möjligt att basera ersättningen till sådana personer på e-inkomst. Det gemensamma inkomstbegreppet som beskrivs i avsnitt 7.2 ska gälla oavsett om den ersättningsgrundande inkomsten baseras på e-inkomst eller uppgifter från arbetsgivarintyg. Detta innebär att den del av arbetsgivarintyget som avser inkomst kan förenklas något även när det nuvarande regelverket ska användas. Inkomst från övertid och jourtid kommer inte att behöva särredovisas efter- som den ersättningsgrundande inkomsten ska beräknas på alla inkomster som arbetsgivaren betalat arbetsgivaravgift för. Detta innebär också att en avgiftspliktig förmån från arbetsgivaren som inte går att koppla till en exakt arbetstid ska ingå i den ersättnings- grundande inkomsten även när beräkningen görs manuellt. För att detta ska uppnås ska det befintliga regelverket kompletteras med en bestämmelse som anger att en sådan förmån ska ingå i den ersätt- ningsgrundande inkomsten om den utgivits . 7.6.5Tak på den ersättningsgrundande inkomsten Kommitténs förslag: Regeringen fastställer den högsta ersätt- ningsgrundande inkomsten. Skälen för kommitténs förslag: Dagpenningen i arbetslöshetsför- säkringen beräknas som en procentuell andel av dagsförtjänsten. Taket bestäms av regeringen och är definierat som ett högsta belopp för dagpenningen. I sjukförsäkringen definieras taket som en högsta nivå på den sjukpenninggrundande inkomsten. Takkon- struktionen i arbetslöshetsförsäkringen får till följd att den som har en ersättningsgrundande inkomst och därmed en dagsförtjänst över en viss nivå får samma dagpenning, oavsett vilken procentsats ersättningen beräknas på. När ersättningen beräknas på e-inkomst skapas ett inkomstun- derlag som är gemensamt för arbetslöshetsförsäkringen och soci- alförsäkringsersättningarna. När e-inkomstuppgifter börjar använ- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag das ska takkonstruktionen i arbetslöshetsförsäkringen anpassas till takkonstruktionen i sjukförsäkringen. Ersättningsnivån i socialför- säkringarna minskar inte . En sådan för- ändring föreslås inte heller av kommittén. Vilken betydelse den gemensamma takkonstruktionen får i arbetslöshetsförsäkringen är beroende av om ersättningsnivån är avtagande när förändringen införs. Är ersättningsnivån den samma i hela ersättningsperioden har förändringen inte någon betydelse för ersättningens storlek. Är ersättningsnivåerna avtagande kom- mer alla ersättningstagare att få lägre ersättning när ersättnings- nivån sänks. Taket för den ersättningsgrundande inkomsten ska avse hela ramtiden, inte enskilda månader i ramtiden. Kommitténs förslag: Dagsförtjänsten ska vara 1/260 av den ersättningsgrundande inkomsten. Skälen för kommitténs förslag: Arbetslöshetsersättning betalas ut . Enligt nuvarande regler är dags- förtjänsten 1/5 av veckoinkomsten eller 1/22 av månadsinkomsten. Enligt förslaget i avsnitt 7.2 ingår alla inkomster som ligger till grund för inbetalning av socialavgifter i beräkningen av den ersätt- ningsgrundande inkomsten. I förhållande till nuvarande regler innebär det i första hand att även lön för arbete som inte är normalt förekommande räknas med. För att förtydliga att alla inkomster ska räknas med, bör dagsförtjänsten vara 1/260 av den ersättnings- grundande inkomsten. 7.6.7Ersättningsgrundande inkomst för företagare Kommitténs förslag: För företagare som haft anställning med överenskommen arbetstid i eget aktiebolag ska den ersättnings- grundande inkomsten beräknas på e-inkomstuppgifter, på samma sätt som för andra anställda, om det är mer förmånligt. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag För en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet från det att verksamheten startade får den ersättningsgrundande inkomsten grundas på företagarens tidi- gare anställning. När den ersättningsgrundande inkomsten grundas på tidigare anställning ska prövning av om kvalifikat- ionsvillkoret uppfyllts avse tid i anställningen. Skälen för kommitténs förslag: Det finns ett antal bestämmelser som anger om en person är att betrakta som företagare och vad som i så fall krävs för att personen ska definieras som arbetslös enligt arbetslöshetsförsäkringens regelverk. Dessa bestämmelser är gemensamma för företagare, oavsett i vilken juridisk form företaget bedrivs. Dessa bestämmelser ska inte ändras. För företagare som är anställda i ett av honom eller henne hel- eller delägt aktiebolag betalar aktiebolaget in arbetsgivaravgifter. Därmed kommer e-inkomstuppgifter att finnas tillgängliga för dessa företagare. Bestämmelserna om beräkning av ersättning till företagare ska därför kompletteras med en bestämmelse som anger att e-inkomstuppgifterna kan användas om det är mer förmånligt för företagaren. Nuvarande regler för beräkning av ersättnings- grundande inkomst för företagare ska användas för företagare som inte redovisar e-inkomst. Nuvarande regler ska även användas för företagare som redovisar e-inkomst om det är mer förmånlig för företagaren. När företagarens ersättningsgrundande inkomst beräknas på e- inkomst förutsätts, på samma sätt som för anställda, att normalar- betstiden kan fastställas förenklat och styrkas med en handling som visar arbetstiden i aktiebolaget. Ramtid och ersättningsgrundande inkomst beräknas då i enlighet med beskrivningen i avsnitt 7.6.2. Socialförsäkringsförmåner kommer att vara tillgodoräkningsbara när den ersättningsgrundande inkomsten beräknas på e-inkomst enligt vad som beskrivs i avsnitt 7.6.3. Den bestämmelse om sammanläggning av förmåner som finns i bestämmelsen som behandlar ersättning till företagare ska tas bort då den inte är praktiskt tillämplig. Bestämmelsen innebär att vissa socialförsäkringsförmåner som avser månader då personen arbetat i viss omfattning får räknas med när normalarbetstid och dagsför- tjänst fastställs. Eftersom inkomsten som ligger till grund för före- tagarens ersättning inte beräknas på samma tidsperiod som arbets- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag tiden beräknas på, utan på inkomster från tidigare beskattningsår, är bestämmelsen inte tillämplig vid bestämmande av ersättningens storlek. Teoretiskt skulle bestämmelsen kunna användas vid beräk- ning av företagarens normalarbetstid. Det är dock mycket ovanligt att företagare har något annat än högsta möjliga normalarbetstid. Bestämmelsen har därför inte någon praktisk betydelse. Utöver detta föreslås att begreppet ”dagsförtjänst” byts ut mot ”ersättningsgrundande inkomst” i de paragrafer som avser beräk- ning av ersättningens storlek till företagare. Denna ändring är en följdändring av den nya takkonstruktion som beskrivs i 7.6.5 och som ska gälla även för företagare. Även bestämmelsen om beräk- ning av dagsförtjänst enligt avsnitt 7.6.6 ska gälla företagare. Detta innebär inte någon förändring i sak utan överensstämmer med nuvarande sätt att beräkna företagares dagsförtjänst. Möjligheten att få ersättningen beräknad på tidigare inkomster under ett uppbyggnadsskede ska förlängas från 24 . Denna förändring gäller företagare oavsett bolagsform. Under uppbyggnadsskedet ska ersättningen kunna baseras på tidigare anställning. Inkomster från den tidigare anställningen kan grundas på e-inkomst. Om det är mer förmånligt kan ersättningen grundas på inkomstuppgifter från arbetsgivarintyg enligt nuvarande regler. Tills dess att det finns e-inkomstuppgifter bakåt i tiden kan inkomsten under uppbyggnadsskede enbart fastställas med nuva- rande regler. 7.7Förslag i arbetslöshetsförsäkringen – Etapp 2 I etapp två kompletteras de förslag som lämnats i etapp ett med förslag som innebär att normalarbetstiden tas bort. Då behöver uppgifter om arbetad tid inte samlas och det blir möjligt att beräkna ersättningen med e-inkomstuppgifter för alla försäkrade. De förändringar som avser taket för den ersättningsgrundande inkomsten och beräkningen av dagsförtjänsten som lämnas i etapp ett gäller även i etapp två. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag 7.7.1Inkomst som huvudsaklig kvalifikationsgrund Kommitténs förslag: Ett inkomstvillkor ska införas som huvudvillkor. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har enligt ett sådant villkor en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde haft avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivarav- gifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), och som uppgår till exempelvis av ett prisbasbelopp. Om inkomstvillkoret inte uppfylls, kan kvalifi- kationsvillkoret uppfyllas med arbetsvillkoret. Kvalifikations- villkoret kan också prövas mot arbetsvillkoret och den ramtid som följer av det, om det finns anledning att anta att det ger en högre ersättning. Skälen för kommitténs förslag: Arbetsvillkoret uppfylls med arbetad tid som styrks med arbetsgivarintyg som arbetsgivaren fyller i på den försäkrades begäran. Arbetsgivaren behöver inte lämna uppgifter om arbetad tid för andra ändamål och det är där- med inte självklart att dessa uppgifter finns lätt tillgängliga. Det blir därmed en extra börda för arbetsgivaren att lämna dessa upp- gifter. Arbetsgivarintygen är ofta ofullständiga och i behov av komplettering. I de fall den tidigare arbetsgivaren är ett företag som har gått i konkurs kan det dessutom vara svårt för den försäk- rade att få in arbetsgivarintyget. Sammantaget leder detta till att den som blivit arbetslös kan få vänta på arbetslöshetsersättningen samt att det finns risk för att ersättningen baseras på felaktiga uppgifter. Kommittén anser att ett inkomstvillkor som baseras på e-inkomst ska införas. Detta kommer att öka kvaliteten i handläggningen av ersättningsärenden, korta handläggningstiderna hos arbetslöshets- kassorna och förenkla den administrativa hanteringen för ännu fler arbetsgivare än i etapp ett. För att uppfylla inkomstvillkoret ska det krävas att den försäk- rade har fått inkomst under minst sex av de som ingår i ramtiden. Kommittén tar inte ställning till hur högt krav på inkomster som ska ställas, men gör bedömningen att månadsin- komster på av prisbasbeloppet motsvarar arbetsvillkoret på så sätt att huvuddelen av de som uppfyller detta villkor även Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag skulle uppfylla inkomstvillkoret. Baserat prisbasbelopp innebär av prisbasbeloppet . Eftersom e-inkomstuppgifterna kommer att redovisas enligt kontantprincipen ska även inkomstvillkoret baseras på denna prin- cip. Villkoret kommer därmed att uppfyllas om den försäkrade lön som utgivits i minst sex av de som ingår i ramtiden. En person som uppfyller ett arbetsvillkor men inte ett inkomst- villkor ska kunna få sin ersättning prövad enligt nuvarande regler. Då ska arbetsvillkoret som baseras uppfyllas och det är tidpunkten då arbetet utförts som är avgörande för om arbets- villkoret uppfylls. Den inkomst som ersättningen beräknas på är lönen för den arbetade tid som ingår i ramtiden. Ramtiden fastställs som arbetsvillkoret prövas. Arbetsvillkoret kommer att kunna uppfyllas av personer som har haft mycket låga inkomster samt personer som har fått eller väntar på att få lön som ännu inte rapporterats in som e-inkomst. En person som ansöker om arbetslöshetsersättning men inte uppfyller inkomstvillkoret ska informeras om att han eller hon kan få rätt till ersättning enligt nuvarande regler om arbete och inkomster kan styrkas med arbetsgivarintyg från den före detta arbetsgivaren. 7.7.2Regler för att fastställa faktiskt arbetad tid tas bort Kommitténs förslag: De regler som rör normalarbetstid ska tas bort och ersättas med regler som ger liknande försäkringsutfall men baseras på inkomstuppgifter. Skälen för kommitténs förslag: För att anpassa arbetslöshetsför- säkringen till att i så stor utsträckning som möjligt baseras på e- inkomstuppgifter, ska de regler som avser normalarbetstiden tas bort. De regler som baseras ersätts med reg- ler som bygger på inkomstuppgifter. Däremot behålls möjligheten att använda arbetad tid för att fastställa ett arbetsvillkor i de fall inkomstvillkoret inte uppfylls vilket beskrivs i avsnitt 7.7.1. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag 7.7.3Ersättningsgrundande inkomst vid beräkning baserad på e-inkomst Kommitténs förslag: Den ersättningsgrundande inkomsten är summan av avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) som utgivits samt, under vissa förut- sättningar, socialförsäkringsersättningar. Ramtiden är det finns tillgängliga e-inkomstuppgifter för. Skälen för kommitténs förslag: Beräkningen av den ersättnings- grundande inkomsten ska i första hand baseras på e-inkomst för alla som ansöker om arbetslöshetsersättning. E-inkomstuppgif- terna ska presenteras som förval i ansökningshandlingarna. Ramti- den ska vara tolv sammanhängande månader och den ersättnings- grundande inkomsten ska baseras på avgiftspliktiga inkomster som utgivits . Tillvägagångssättet motsvarar det i etapp ett, vilket beskrivs i avsnitt 7.6.2. Eftersom normalarbetstiden inte behöver fastställas i etapp två är skillnaden att e-inkomstuppgif- terna även kan användas för personer som inte haft överenskomna arbetstider. Socialförsäkringsförmåner ska vara tillgodoräkningsbara i måna- der som innehåller inkomster som motsvarar den inkomst som krävs för att uppfylla inkomstvillkoret. Även detta är samma prin- cip som i etapp ett, vilket beskrivs i avsnitt 7.6.3. Skillnaden är att det i etapp ett inte finns någon koppling till inkomstvillkoret eftersom begreppet införs först i etapp två. 7.7.4Ersättningsgrundande inkomst när e-inkomst inte används Kommitténs förslag: För den som inte uppfyllt ett inkomstvill- kor fastställs ramtid enligt det nu gällande regelverket. Den ersättningsgrundande inkomsten är avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), som avser arbete som utförts . Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag doräkningsbara under samma förutsättningar som enligt nuva- rande regelverk. Dessa regler ska även användas om en sökande fått ersättning från arbetsgivare som finansierats med särskilt anställningsstöd, fått avgångsvederlag eller har bisyssla. Reglerna kan även tillämpas om det finns anledning att anta att det ger ett mer förmånligt utfall för den enskilde. Har arbetsgivaravgifter betalats för förmåner som inte avser specifik arbetstid inkluderas sådana förmåner som utgivits under ram- tiden. Skälen för kommitténs förslag: Beräkning av ersättningsgrun- dande inkomst baserad på e-inkomst kommer att kunna effektivi- sera handläggningen av ett stort antal ärenden. Det finns dock situ- ationer då uppgifterna är mindre lämpliga att använda. För att inte förändra arbetslöshetsförsäkringens funktion ska delar av det befint- liga regelverket finnas kvar och användas när det ger ett mer förmånligt utfall för den försäkrade. Om inkomstvillkoret inte uppfylls, ska prövningen göras i för- hållande till det nuvarande arbetsvillkoret vilket beskrivs i avsnitt 7.7.1.En beräkning, baserad på nuvarande regler, kan också göras om det finns anledning att anta att det kan ge högre ersättning. Då ska arbetsvillkoret prövas och ramtiden fastställs utifrån denna prövning. Det underlag som används är arbetsgivar- intyget precis som . Eftersom e-inkomstuppgifterna används som förval är det känt för den försäkrade vilka inkomster som finns tillgängliga när ersättningen baseras på dessa uppgifter. Det som krävs för att en beräkning med nuvarande regler ska kunna ge högre ersättning är att e-inkomstuppgifter saknas eller är låga och att de kan ersättas med andra inkomstuppgifter. Ett exempel på en sådan situation är om lönen för det senaste arbetet ännu inte har registrerats som e-inkomst. Ett annat exempel är om personen varit frånvarande och reglerna om överhoppningsbar tid som finns det nuvarande regelverket är tillämpliga. Principen är den samma som i beskrivningen i avsnitt 7.6.4. För den som inte haft överenskom- men arbetstid kan ersättningen i etapp ett enbart beräknas med nuvarande regler. För den som haft överenskommen arbetstid kan det mest förmånliga beräkningssättet användas. I etapp två gäller Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag motsvarande för dem som inte uppfyller inkomstvillkoret. Då kan enbart inkomstunderlaget beräknas manuellt med nuvarande regler. För dem som uppfyller både inkomstvillkoret och arbetsvillkoret kan det mest förmånliga beräkningssättet användas. För en person som uppfyller inkomstvillkoret kommer det i första hand vara upp till honom eller henne att, utifrån information i ansökningshandlingarna, avgöra om ersättningen kan bli mer för- månlig med en beräkning baserad på nuvarande regler. Detta överensstämmer med beskrivningen i avsnitt 7.6.4.