sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen har regeringen aviserat att återkomma med förslag om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux (prop. 2015/16:1, utgiftsområde 16, avsnitt 9.4.1). Hur rätten kommer att se ut är vid utredningens skrivande ännu inte känt. 883 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 896 kap. 1 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Branschskolor för vissa små yrkesområden söks hos Skolinspektionen. Tillstånd får sökande som bedöms ha förutsättningar att följa föreskrifterna i 6 kap. förordningen om vuxenutbildning med dess hänvisningar till skollagen. Förutom be- stämmelser om hur tillståndsprövningen ska gå till finns också be- stämmelser om betygssättning, rektors ansvar, lärares behörighet, och upprättande av individuell studieplan.90 Av läroplanen för vuxen- utbildning framgår att den gäller även för enskilda utbildnings- anordnare som har beviljats betygsrätt.91 Anordnare med betygsrätt omfattas inte direkt av bestämmel- serna i skollagen. Bestämmelser som inte nämns i 6 kap. förord- ningen om vuxenutbildning men som finns i skollagen gäller t.ex. tillgång till lokaler, utrustning, systematiskt kvalitetsarbete, klago- målsrutiner och skyldigheten att motverka kränkande behandling. Om en kommun inom ramen för vuxenutbildning an- litar en utbildningsanordnare med betygsrätt på entreprenad an- svarar emellertid kommunen för att skollagens regler följs. Därmed omfattas utbildningsanordnaren indirekt av skollagens regler. Utbildning inom ramen för arbetsmarknadspolitiska insatser När det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser med utbildnings- innehåll skulle branschskolorna kunna bidra till utbildningsinne- hållet. Inom ett antal avtalsområden har fack och arbetsgivare tecknat avtal som ska göra övergången från skola till arbetsliv enklare och säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning, så kallade yrkesintroduktionsavtal. Arbetsgivare som anställer unga i åldern 15–inom ramen för yrkesintroduktionsavtal kan få ekonomiskt stöd för detta.92 Arbetsgivaren kan få ersättning . 906 kap. förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 911 § förordningen (2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. 92Förordning (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Branschskolor för vissa små yrkesområden Insatsen riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkes- erfarenhet eller har varit arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmed- lingen i minst . Anställning- en ska omfatta av heltid under minst sex måna- der, och utbildning eller handledning sammantaget minst 15 pro- cent av arbetstiden.93 För utbildningen ska det finnas en utbild- ningsplan som innehåller uppgifter om utbildningens innehåll och syfte. En yrkesintroduktionsanställning kräver ett centralt kollektiv- avtal om yrkesintroduktion eller ett hängavtal till ett centralt kollek- tivavtal om yrkesintroduktion. Avtalen ser olika ut för olika bran- scher och kan ha speciella villkor för exempelvis ålder och gymnasie- utbildning. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen en satsning på traineejobb för arbetslösa ungdomar mellan 20 och 24 år.94 Trainee- jobben är en anställning på i kombination med en yrkes- utbildning på . Syftet med traineejobben är att minska ungdomsarbetslösheten och underlätta generationsväxlingen inom välfärden, men också att stärka arbetsmarknadspolitikens roll för att avhjälpa bristyrken. Traineejobb ska därför vara möjliga både inom välfärdssektorn och inom sektorer på hela arbetsmarknaden där det finns bristyrken som kräver yrkesutbildning på gymnasial nivå. Lönesubventionen uppgår till för traineejobb inom välfärdssektorn och för traineejobb på hela arbetsmarknaden för yrken där det råder brist. Validering är en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kom- petens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Vali- dering kan bland annat ske inom ramen för alla kurser i 93Förordning (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. 2014/15:99, kapitel 6, s. 96. Branschskolor för vissa små yrkesområden vuxenutbildning.95 En elev som genomgått en validering för en del av en kurs behöver inte delta i undervisningen när det gäller den delen av kursen. Det finns flera olika aktörer som arbetar med validering i . Ansvaret för själva bedömningen ligger oftast på yrkeslärare, branschorganisationer samt privata och offentliga utbildningsanord- nare. Branschskolor skulle i egenskap av utbildningsanordnare med kunskaper inom specifika yrkesområden även kunna genomföra valideringar. Branschskolor skulle också kunna bidra med kompetensutveckling för yrkeslärare. Det skulle exempelvis kunna handla om att upp- datera yrkeslärare som undervisar inom ämnet med kunskaper om nya tekniker och metoder. 7.3.11Alternativa lösningar för gymnasieutbildning på branschskola Nedan redogörs för alternativa lösningar som har övervägts men som inte förordas av utredningen. Finansiera undervisning på branschskola med hjälp av statsbidraget för lärlingsutbildning En alternativ lösning är att tiden på branschskolan räknas in i den arbetsplatsförlagda tiden av en gymnasial lärlingsutbildning. Branschskolor skulle då knytas till regleringen av gymnasial lärlings- utbildning, och alla elever som får undervisning på branschskola skulle formellt sett betraktas som lärlingar. Ett tillägg skulle då kunna göras till förordningen om statsbidrag till lärlingsutbildning om att detta statsbidrag även ska kunna användas som ersättning till en branschskola.96 En nackdel med denna lösning är att det urvatt- 9520 kap. 32 § (ny beteckning 42 § fr.o.m. 2016-01-01) skollagen (2010:800). 96Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. Branschskolor för vissa små yrkesområden nar begreppet lärlingsutbildning. Den tid eleven tillbringar på en branschskola är svår att betrakta som arbetsplatsförlagd. Inom dagens gymnasiala lärlingsutbildning lämnar staten ett an- ordnarbidrag till huvudmännen, bland annat i syfte att ersätta de arbetsgivare där det arbetsplatsförlagda lärandet genomförs. uppgår ersättningen till högst , om handledaren på arbetsplatsen genomgått utbildning. Av undersökning om arbetsgivares erfarenheter av att ta emot gymnasiala lärlingselever framgår att ersättningen inte är avgörande för deras engagemang.97 Huvudmännen skulle därför kunna få möjlighet att även, eller i stället, lämna bidraget till en branschskola om man anlitat en sådan. På detta sätt skulle bransch- skolan i stort sett få sina kostnader ersatta. I förordningen om an- ordnarbidraget stadgas att ersättningen ska gå till den juridiska eller fysiska personen som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen.98 Detta bidrag skulle även kunna användas som ersättning för anlitande av branschskola. Förändringen förutsätter att arbetsplatsen kan tänka sig att ta emot lärlingen för den praktiska delen av utbildningen utan direkt möjlighet till ersättning. Att arbetsgivaren blir utan anordnarbidrag skulle i viss mån kompenseras av att den som tar emot lärlingar som får en del av sin utbildning på branschskola sannolikt skulle få lärlingar som är bättre utbildade och som i högre grad är anställ- ningsbara jämfört med andra gymnasiala lärlingar. Denna lösning kan trots allt vara kännbar för mindre arbetsplatser, vilka är vanliga mottagare av lärlingar inom vissa program. Den som driver branschskolan bör därför i detta scenario sluta ekonomiska uppgörelser med de arbetsplatser man samarbetar med om en uppdelning av den ersättning som kommer från huvud- mannen. Ett alternativ är att huvudmannen måste ersätta arbets- platsen år 1–2 och branschskolan år 3. Det tredje året har lärlingen troligtvis uppnått en sådan kompetens att företaget inte skulle be- höva ersättas. Man skulle också kunna tänka sig att skolhuvudman- nen ersätter branschskola och arbetsgivare i proportion till den tid eleven varit på respektive ställe. Arbetsgivarnas användning av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning och deras erfarenheter av att ta emot gymnasiala lärlingselever. 98Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. Branschskolor för vissa små yrkesområden Riksrekryterande utbildning eller särskild variant En alternativ lösning kan vara att anordna yrkesutbildningar inom små yrkesområden som särskilda varianter med riksrekrytering. En nackdel med denna lösning är att ser en risk att om riks- rekrytering beviljas med motivet att utbildningen ges på få platser i landet så kan det leda till att de utbildningar som inte är riksrekry- terande tappar elevunderlag och på grund av detta lägger ner utbild- ningen. Följden kan då bli att det blir ännu färre anordnare av det aktuella programmet eller den aktuella inriktningen. an- ser därför att det är av nationellt intresse att inte bifalla riksrekryte- rande utbildningar som kan medföra ett minskat antal utbildnings- orter.99 Med denna lösning skulle en ansökan från skolhuvudman om att ge en utbildning som särskild variant genom riksintag göras hos . Lämpligast är om en branschorganisation samarbetar med en befintlig huvudman vad gäller en ansökan om särskild variant. Tillsammans kan dessa utforma avvikelser från ämnesplaner- na som möter kraven på dessa specialiserade kurser. Ett beslut om riksrekrytering brukar ange be- slutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. För att bli godkänd brukar ett krav vara att utbildningen avviker på något sätt från inriktningen i yrkesprogrammet. Riksrekrytering brukar inte beviljas om samma utbildning ges på många platser. Redovisning av uppdrag om särskilda varianter och riksrekryterande utbild- ningar. 8Regional samverkan om yrkesvux Prognoser pekar på att tillgången till kompetent arbetskraft kom- mer att minska i förhållande till efterfrågan, särskilt i många mindre regioner . Kompetensförsörj- ning listas som ett av de största tillväxthindren framöver av små- och medelstora företag.1 råder brist på yrkesutbildad arbets- kraft inom flera yrkesområden. Att många unga saknar arbete tyder på att det finns matchningsproblem på den svenska arbetsmarknaden. Utredningen har i uppdrag att förbättra matchingen mellan ung- domars val av utbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. I uppdraget ingår att föreslå hur regional samverkan om gymnasial yrkesutbildning kan stimuleras i syfte att öka tillgången och kva- liteten på sådan utbildning som efterfrågas på arbetsmarknaden. Utredningen ska också redovisa vilken roll regionala kompetens- plattformar kan spela i detta avseende. Att öka intresset för gymnasial yrkesutbildning är ett sätt att möta arbetsmarknadens efterfrågan av utbildad arbetskraft. Bristen på yrkesutbildad arbetskraft är dock enbart delvis en följd av svårigheterna att attrahera elever till gymnasieskolans yrkespro- gram. sker valet av yrke allt senare i livet, både i och i andra jämförbara länder. Med fler nyanlända elever som börjar sko- lan i de senare årskurserna ökar också behovet av att som vuxen kunna läsa eller komplettera en gymnasieutbildning. Sammantaget innebär detta att lösningar på matchningsproblemen på arbets- marknaden inte enbart kan sökas inom gymnasieskolan. Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag. Företagens villkor och verk- lighet. Regional samverkan om yrkesvux I detta kapitel lägger utredningen förslag som syftar till ett bredare och regionalt förankrat utbud av yrkesutbildningar på gymnasial nivå inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. 8.1Yrkesvux bidrar till kompetensförsörjningen Yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) har en särskilt stor betydelse för kompetensförsörjningen i många regioner, då utbildningen har en direkt koppling till näringslivets behov av arbetskraft.2 En förutsättning för en fungerande kompetensförsörjning är att utbildnings- och arbetsmarknadssystemets olika delar samverkar med varandra och med det omgivande samhället, inte minst med näringslivet. konstaterade i sitt betänkande att smidiga samverkansformer blir allt viktigare när elevkullarna minskar, inte minst för att små kommuner ska kunna erbjuda gym- nasial yrkesutbildning av hög kvalitet.3 Kompetensförsörjnings- perspektivet innebär att kommuner och regioner behöver ta reda på hur hela utbildningsutbudet bör se ut för att tillgodose arbetslivets krav. Utan regionala behovsanalyser riskerar yrkesinriktad vuxen- utbildning på gymnasial nivå inom små yrkesområden med få och mer kostsamma utbildningsplatser att trängas undan av mindre kostsamma utbildningar inom yrkesområden med behov av många utbildade. En sådan utveckling kan påverka gymnasieskolans yrkes- program negativt. Ett bredare utbildningsutbud inom yrkesvux innebär större möjligheter för kommuner att behålla viktiga men kostsamma yrkesutbildningar i gymnasieskolan med få elever. Samverkan mellan kommuner om yrkesvux sker på flera håll i landet men i olika omfattning. Denna samverkan behöver ut- vecklas ytterligare för att yrkesvux i större utsträckning ska kunna bidra till matchning och kompetensförsörjning i hela . En nationell strategi för hållbar och regional tillväxt och attraktions- kraft –2020. – en reformerad gymnasieskola, s. 602. Regional samverkan om yrkesvux 8.2Yrkesvux finansieras i stor utsträckning av statsbidrag Yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå är en del av den kommunala vuxenutbildningen. Målet för den kommunala vuxen- utbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompe- tens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbild- ningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. De som fått minst utbildning ska prioriteras.4 Kommunerna har dock ingen skyldighet att erbjuda yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. kan kommuner, enskilt eller gemensamt, ansöka om statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå.5 Syftet med den statliga satsningen på yrkesvux är dels att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och dels att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbild- ning som behöver kompletteras. I budgetpropositionen betonas att en stor flexibilitet och tillgänglighet i både tid och rum när det gäller utbildningens uppläggning är nödvändig för att nå målgrupperna och för att tillgodose arbetsmarknadens behov samt att arbetslivet bör kunna påverka vilka utbildningar som ska erbju- das och hur de ska genomföras.6 Statsbidraget för yrkesux fördelas av utifrån antalet arbetslösa i respektive kommun och utgörs av per årsstudieplats. En årsstudieplats kan fördelas mellan flera elever. Tilldelade medel som inte tagits i anspråk av kommunen ska åter- betalas till för att därefter omfördelas. Statsbidraget för yrkesvux är det enskilt största inom yrkesutbildningsområdet sett till bidragsvolymen. Statsbidragen inom yrkesutbildningsområdet uppgick till nästan varav statsbidraget för yrkesvux utgjorde cirka 600 miljoner kronor.7 420 kap. 2 § skollagen (2010:800). 5Förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning. 2008/09:01, utgiftsområde 16, s. 111. Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet, s. 14. Regional samverkan om yrkesvux Av förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå framgår villkoren för att en kommun ska få statsbidrag: utbildningen planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företag, organisationer eller andra sammanslutningar som är verksamma inom de branscher som utbildningen är avsedd för, kommunen kan visa på ett behov av utbildningen, kommunen erbjuder en möjlighet till strukturerad bedömning, värdering och dokumentation av en deltagares tidigare förvärva- de kunskaper och kompetens, kommunen erbjuder studie- och yrkesvägledning samt vid pla- neringen och genomförandet av utbildningen tar till vara del- tagarens tidigare förvärvade kunskaper och kompetens, och urvalsregeln i 3 § tillämpas på utbildningen, vilket innebär att företräde ska ges till den som har kort tidigare utbildning och en svag ställning på arbetsmarknaden. Efterfrågan på yrkeskurser är större än vad kommunerna kan till- godose. Tre fjärdedelar av kommunerna, , uppger till att de behövt använda sig av urvalsregeln . av kommunerna uppger att de kun- nat tillgodose samtliga individers efterfrågan på yrkeskurser inom yrkesvux.8 Satsningen på yrkesvux inleddes mot bakgrund av finanskrisen och efterföljande varsel som en temporär konjunkturåtgärd som skulle pågå . Satsningen kom dock att för- längas i omgångar, något som avspeglas i att antalet årsstudieplatser varierat stort, från 5 000 platser första året till som mest 25 000 plat- ser (se figur 8.1). har regeringen även beslutat om extra medel för att möjliggöra fler utbildningsplatser än vad som ursprungligen budgeterats för. Extra till- delningar har även riktats mot enskilda län. Redovisning av uppdrag om insatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxen- utbildning och lärlingsutbildning för vuxna m.m. Regional samverkan om yrkesvux Källa: webbplats: ”Statsbidrag för yrkesvux” och ”Beslut ”. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att sats- ningen på yrkesvux inte inneburit den ökning av antalet platser som förväntats eftersom kommunernas egen finansiering minskat. Regeringen avsåg därför se över reglerna för statsbidraget för att säkerställa nettoökningar av antalet platser. Regeringen aviserade en gradvis nertrappning av antalet årsstudieplatser inom yrkesvux.9 Kommunerna har anfört att den egna finansieringen av yrkesvux prioriterats ner på grund av ökande kostnader för utbildning som den enskilde har rätt till, såsom svenska för invandrare och vuxenutbild- ning på grundläggande nivå.10 I Kommuner och Landstings kartläggning av 17 huvudmän omfattande 35 kommuner uppger endast ett mindre antal kommuner med god tillväxt att de klarar att finansiera en viss del av utbildningen med egna medel.11 Den 2013/14:1, utgiftsområde 16, s. 72. Redovisning av regeringsuppdrag om insatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning och lärlingsutbildning för vuxna m.m, s. 53. Yrkesvux – viktig nationell insats för att klara yrkesutbildningen och obalanser på arbetsmarknaden . Regional samverkan om yrkesvux statliga finansieringen upplevs alltså av många kommuner som en för- utsättning för att kunna erbjuda yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. Inom ramen för ett nytt kunskapslyft avsätter regeringen medel för fler utbildningsplatser inom yrkesvux från och med 2016.12 Att antalet utbildningsplatser inom yrkesvux varierat kraftigt , och att satsningens framtid varit osäker, har försvårat för kommuner och utbildningsanordnare att planera utbildnings- utbudet långsiktigt. Ökad långsiktighet i finansiering och struktur för yrkesvux har efterfrågats av arbetsmarknadens parter som ett verktyg för att stärka kompetensförsörjningen.13 Detta bedöms i synnerhet kunna påverka yrkesområden med kostamma utbildningsplatser positivt eftersom riskerna med investeringar i exempelvis utrustning då skulle minska. 8.3Bristande behovsanalyser och samråd Inom vuxenutbildningen är skillnaden mellan elevens önskemål och arbetsmarknadens behov mindre än inom gymnasieskolan eftersom en vuxen elev ofta väger in hur den lokala arbetsmarknaden ser ut liksom vilka de ekonomiska förutsättningarna är för att studera.14 Satsningen på statsbidrag för yrkesvux har ett arbetsmarknads- perspektiv. Villkoret att utbildningen ska planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företrädare för arbetsmarknaden är ett uttryck för detta, liksom villkoret att kommunerna ska kunna visa på ett behov av de utbildningar som ges. Beslutsunderlag i form av kvalificerade behovsanalyser för vilka utbildningar som ska tas fram är därför en förutsättning för att satsningen på yrkesvux ska få önskad effekt på sysselsättning och kompetensförsörjning. Av uppföljningar framgår dock att samråd mellan kom- muner, Arbetsförmedlingen och företrädare för arbetsmarknaden inte sker i den utsträckning som statsbidragsförordningen kräver. 2015/16:01, utgiftsområde 16, s. 193. Behövs: En utbildningspolitik för ungas etablering på arbetsmarknaden, s. 140; Svenskt näringsliv 2012. Har ett tillräckligt flexibelt system för yrkesutbildning för vuxna? Redovisning av regeringsuppdrag om insatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning och lärlingsutbildning för vuxna m.m. s. 57. Regional samverkan om yrkesvux I uppföljning uppger av kommunerna att de haft samråd med Arbetsförmedlingen inför ansökan om statsbidrag 2014.15 De flesta kommuner uppger dock att de samrått med Arbetsförmedlingen i någon form, exempelvis kontinuerligt , inför uppstart av nya utbildningar och vid enstaka tillfällen eller vid behov. I av kommunerna har ingen form av samråd med Arbetsförmedlingen skett inför eller . ger uppföljningar bilden av att samråd hölls mer regelbundet i inledningsskedet av den statliga satsningen på yrkesvux och att det sedan har minskat succesivt. Inom Arbetsförmedlingens organisation sker samråd med kom- munerna om yrkesvux via de lokala arbetsförmedlingskontoren eller via myndighetens regionala marknadsområden. På central nivå inom Arbetsförmedlingen finns ingen överblick över samråden med kommunerna om yrkesvux. Det finns därför heller ingen sam- lad bild av hur samrådens funktion uppfattas inom myndigheten. Sannolikt finns här en stor lokal och regional variation. Avsakna- den av ett motsvarande uppdrag för Arbetsförmedlingen att sam- verka med kommunerna kring yrkesvux kan vara en försvårande omständighet för att få till stånd ett samråd. 8.3.2Samråd med företrädare för arbetsmarknaden I av kommunerna skedde inget samråd med företrädare för arbetsmarknaden inför ansökan om statsbidrag för yrkesvux 2014.16 Även här finns en nedåtgående trend. Vissa kommuner åbe- ropar det faktum att utbildningen företrädesvis ska utgå från den enskildes önskemål som ett skäl till att inte upparbeta samverkans- rutiner med företrädare för arbetsmarknaden. Andra kommuner åberopar begränsade möjligheter för företrädare för arbetsmarkna- den att använda arbetstid för samverkansdiskussioner.17 Redovisning av uppdrag om insatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxen- utbildning och lärlingsutbildning för vuxna m.m. Redovisning av uppdrag om insatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxen- utbildning och lärlingsutbildning för vuxna m.m. Redovisning av regeringsuppdrag att förbereda och genomföra insatser inom yrkesvux, s. 3. Regional samverkan om yrkesvux Kommunens storlek och huruvida det finns en samverkan med andra kommuner kan spela en roll för i vilken utsträckning samråd äger rum. Rimligtvis har företrädare för arbetsmarknaden, i synner- het från mindre branscher, större möjlighet att delta i samverkan kring utbildningsplatser på regional nivå eller med samverkande kommuner inom en regional arbetsmarknad än med enskilda kom- muner. 8.4Mindre yrkesområden trängs undan Inom vissa yrkesområden där söktrycket är svagt i gymnasieskolan är det starkt i vuxenutbildningen. Ett exempel på ett sådant yrkes- område är vård och omsorg. Vård och omsorg är huvudsakligt yrkesområde för nästan hälften av de studerande inom yrkesvux. Näst största yrkesområde är handel och administration med av de studerande. Andelen studerande är mellan inom övriga yrkesområden (se tabell 8.1). Källa: , egen bearbetning. Regional samverkan om yrkesvux Fördelningen har varit likartad sedan satsningen på statsbidrag för yrkesvux inleddes. Att det är samma utbildningar som tillhandahålls år understryker behovet av förbättrade behovsanalyser. Utredningen har tagit del av uppföljande statistik från Skol- verket som visar att bredden i kommunernas utbildningsutbud och i vilken regi utbildningarna anordnas varierar.