sou · H4B39 · 2016-01-22 00:00:00 — En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet. Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål endast om den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En kommun får även i andra fall än som avses i andra stycket göra undantag från första stycket om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av elever som varit bosatta i landet . Paragrafen innehåller bestämmelser om placering av elever i skolenheter inom en kommuns förskoleklass. Det nya tredje stycket innebär att en kommun när den placerar elever i olika skolenheter får göra undantag från bestämmelserna i paragrafens första stycke, om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av elever som har varit bosatta i . Det krävs då inte att det finns sådana betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter som avses i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass, ska urvalet göras på grunder som är förenliga med 17 § första stycket och som godkänner, om inte annat följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a §. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa elever. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur en fristående skolenhet med förskoleklass ska göra urval om det inte finns plats för alla sökande. I paragrafens första stycke görs en ändring genom ett förtydligande om att urval ska göras på grunder som är förenliga med 17 § första stycket, där det som huvudregel anges att en utbildning ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i förskoleklassen (öppenhetsprincipen). Ändringen är endast ett förtydligande av det som redan anses gälla enligt förarbetena och innebär inte någon förändring i sak. En urvalsgrund får inte godkännas om den inte är förenlig med öppenhetsprincipen. I paragrafens andra stycke, som är nytt, klargörs att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, den s.k. restkompetensen, kan meddela föreskrifter som innebär att ytterligare undantag från urvalsgrunderna får göras för vissa elever utöver de som anges i paragrafens första stycke. Avsikten är att det i sådana föreskrifter ska föreskrivas att en enskild huvudman som har fler sökande än platser till sin skolenhet och där skolan använder en urvalsgrund som t.ex. anmälningstid, får välja att ha ett begränsat antal platser för nyanlända elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I föreskrifterna bör det anges vilka elever som omfattas, hur många och hur mottagandet i övrigt ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önske-mål endast om 1.den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller 2.det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Beslut enligt andra stycket 2 gäller , om inte annat beslutas. En kommun får även i andra fall än som avses i andra stycket 1 göra undantag från första stycket om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . Paragrafen innehåller bestämmelser om placering av elever i skolenheter inom en kommuns grundskola. Det nya fjärde stycket innebär att en kommun vid placering av elever i skolenheter får göra undantag från bestämmelserna i paragrafens första stycke utan att det finns sådana betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter som förutsätts enligt andra stycket, om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända och andra elever som har varit bosatta i . Det som i praktiken främst blir aktuellt är att kommunen frångår önskemål från elevers vårdnadshavare. Om kommunen erbjuder nyanlända elever placering i en skolenhet som inte ligger nära deras hem och deras vårdnadshavare accepterar erbjudandet, kan det dock uppkomma ett behov av att placera andra elever som bor nära den aktuella skolenheten i andra skolenheter som ligger längre bort. Om ett sådant förfarande i något fall skulle anses innebära ett åsidosättande av en sådan närboende elevs berättigade krav på en placering nära hemmet ger den nya bestämmelsen möjlighet till detta. Med nyanländ avses den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller (3 kap. 12 a § första stycket). Därutöver omfattas andra elever som har varit bosatta i landet , men inte anses som nyanlända därför att de påbörjar sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då de fyller . Särskilda skäl kan vara t.ex. att en kommun, som har problem med boende- och skolsegregation, i stor omfattning har tagit emot nyanlända och andra som varit bosatta i landet och att bostadssituationen i kommunen är sådan att segregationen och dess negativa effekter på likvärdighet och kvalitet i kommunens utbildning sannolikt kommer att förvärras om fördelningen av eleverna mellan kommunens skolor sker enbart utifrån valfrihets- och närhetsprinciperna. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på grunder som är förenliga med 35 § första stycket och som godkänner, om inte annat följer av 1.föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket, 2.andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, 3.ett beslut som har fattats med stöd av 9 a §, eller 4.föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen som innebär ytterligare undantag för vissa elever. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur en fristående skolenhet med grundskola ska göra urval om det inte finns plats för alla sökande. I paragrafens första stycke görs en ändring genom ett förtydligande om att urval ska göras på grunder som är förenliga med 35 § första stycket, där det som huvudregel anges att en utbildning ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i (öppenhetsprincipen). Ändringen är endast ett förtydligande av det som redan anses gälla enligt förarbetena och innebär inte någon förändring i sak. En urvalsgrund får inte godkännas om den inte är förenlig med öppenhetsprincipen. I punkten fyra, som är ny, klargörs att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, den s.k. restkompetensen, kan meddela föreskrifter som innebär att ytterligare undantag från urvalsgrunderna får göras för vissa elever utöver de som anges i punkterna 1–3. Avsikten är att det i sådana föreskrifter ska föreskrivas att en enskild huvudman som har fler sökande än platser till sin skolenhet och där skolan använder en urvalsgrund som t.ex. anmälningstid, får välja att ha ett begränsat antal platser för nyanlända elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I föreskrifterna bör det anges vilka elever som omfattas, hur många och hur mottagandet i övrigt ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundsärskola. Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål endast om 1.den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller 2.det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Beslut enligt andra stycket 2 gäller , om inte annat beslutas. En kommun får även i andra fall än som avses i andra stycket 1 göra undantag från första stycket om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . Paragrafen innehåller bestämmelser om placering av elever i skolenheter inom en kommuns grundsärskola. Det nya fjärde stycket har samma innebörd som motsvarande ändring i 10 kap. 30 §, se kommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Om det inte finns plats för alla sökande, ska urvalet göras på grunder som är förenliga med 34 § första stycket och som godkänner. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter som innebär undantag för vissa elever. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur en fristående skolenhet med grundsärskola ska göra urval om det inte finns plats för alla sökande. I paragrafens första stycke görs en ändring genom ett förtydligande om att urval ska göras på grunder som är förenliga med 34 § första stycket, där det som huvudregel anges att en utbildning ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan (öppenhetsprincipen). Ändringen är endast ett förtydligande av det som redan anses gälla enligt förarbetena och innebär inte någon förändring i sak. En urvalsgrund får inte godkännas om den inte är förenlig med öppenhetsprincipen. I paragrafens andra stycke, som är nytt, klargörs att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, den s.k. restkompetensen, kan meddela föreskrifter som innebär att ytterligare undantag från urvalsgrunderna får göras för vissa elever. Avsikten är att det i sådana föreskrifter ska föreskrivas att en enskild huvudman som har fler sökande än platser till sin skolenhet och där skolan använder en urvalsgrund som t.ex. anmälningstid, får välja att ha ett begränsat antal platser för nyanlända elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I föreskrifterna bör det anges vilka elever som omfattas, hur många och hur mottagandet i övrigt ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. 9.2Förslaget om förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) I denna förordning finns följande kapitel: –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän (2 kap.), –lärotider (3 kap.), –elever (4 kap.), –särskild kvot (4 a kap.), –utbildningen (5 kap.), –fjärrundervisning (5 a kap.), –betyg (6 kap.), –förskolan (7 kap.), –förskoleklassen (8 kap.), –(9 kap.), –grundsärskolan (10 kap.), –specialskolan (11 kap.), –sameskolan (12 kap.), –fritidshemmet (13 kap.), –bidrag till enskilda huvudmän (14 kap.), –utbildning vid särskilda ungdomshem (14 a kap.), och –övriga bestämmelser (15 kap.). Paragrafen upplyser om vilka kapitel som skolförordningen innehåller. Paragrafen ändras genom att det införs en hänvisning till det nya 4 a kapitlet. I skolförordningen införs ett nytt kapitel som anger hur mottagande i särskild kvot föreslås att regleras. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för enskild huvudman för mottagande i fristående förskoleklass, grundskola och grundsärskola. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka huvudmän och skolformer som kapitlet gäller. Bestämmelserna i kapitlet gäller endast enskilda huvudmän och mottagande i fristående skola i skolformerna förskoleklass, grundskola och grundsärskola. Bestämmelserna i detta kapitel omfattar vissa barn och elever. I särskild kvot enligt 3 § får endast ingå 1.den som avses som nyanländ enligt 3 kap. 12 a § skollagen (2010:800), och 2.den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och som ännu inte har påbörjat sin utbildning vid ordinarie skolstart, och 3.den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och som ännu inte har påbörjat sin utbildning i förskoleklassen. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 § skollagen. Ett barn får ingå i särskild kvot om det har anlänt till landet tidigast före ordinarie skolstart och som längst skolgång här i landet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka barn och elever som får ingå i den särskilda kvoten. I första stycket första punkten anges att den som är nyanländ enligt skollagens definition i 3 kap. 12 § skollagen får ingå i särskild kvot. I andra punkten anges att även den som varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet och ännu inte har påbörjat sin utbildning vid ordinarie skolstart (dvs. eller grundsärskolan) får ingå i särskild kvot. I tredje punkten anges att utöver de två första punkterna så ingår även den som varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet men som ännu inte har påbörjat sin utbildning i förskoleklassen får ingå i särskild kvot. Det innebär en nödvändig utvidgning av begreppet nyanlända i skollagens mening eftersom även barn som ska börja förskoleklassen eller /grundsärskolan och endast vistats i landet ska kunna tas emot enligt de föreslagna bestämmelserna om särskild kvot. I andra stycket finns ett förtydligande om vad som avses med att vara bosatt utomlands med en hänvisning till 29 kap. 2 § skollagen. I tredje stycket finns en begränsning för barn som får ingå i särskild kvot. Ett barn får ingå i särskild kvot om det har anlänt till landet tidigast före åldern för ordinarie skolstart i (dvs. eller grundsärskolan) och som längst skolgång. Tiden för hur länge barnet/eleven kan ingå i särskild kvot sammanfaller med hur länge en elev anses vara nyanländ enligt skollagen. Om skolenheten inte har plats för alla sökande får huvudmannen för skolenheten avsätta ett begränsat antal platser per läsår för elever enligt 2 § (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. Övriga sökande ska tas emot efter urval på grunder som godkänner. Antalet platser som ingår i den särskilda kvoten får motsvara högst av skolenhetens maximala kapacitet. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild kvot. I första stycket anges att en enskild huvudman som har fler sökande än platser till sin skolenhet får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever i en särskild kvot. De elever som avses är endast de elever som omfattas av målgruppen enligt 2 § i detta kapitel. De elever som ingår i särskild kvot har företräde framför de övriga sökande som får tas emot när eleverna i den särskilda kvoten har tagits emot. För övriga sökanden gäller de urvalsgrunder som huvudmannen har valt att tillämpa och som Skolinspektionen godkänner enligt skollagen. Att huvudmannen för skolenheten får avsätta ett begränsat antal platser indikerar att det inte är en skyldighet utan en möjlighet för en enskild huvudman att ta emot elever ur en särskild kvot. I andra stycket anges hur många platser som får ingå i den särskilda kvoten. Den får högst motsvara av skolenhetens maximala kapacitet. Det innebär att huvudmannen får bestämma hur många som ska ingå i den särskilda kvoten upp till den begränsning som paragrafen anger. Om det inte finns plats för alla sökande till skolenheten som ska beredas plats med stöd av den särskilda kvoten ska urvalet för dessa sökande göras efter anmälningstid. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur skolenheten ska göra om det inte finns plats för alla sökande till skolenheten som ska beredas plats med stöd av den särskilda kvoten. Eleverna ska då beträffande denna kvot tas emot efter anmälningstid. om det finns fem platser i den särskilda kvoten och det är sju sökande som tillhör den målgrupp som anges i 2 § så ska urval till den särskilda kvoten göras efter anmälningstid. Skolenhetens maximala kapacitet bestäms av huvudmannen och ska motsvara det högsta antal elever som skolenheten under det aktuella läsåret har möjlighet att undervisa med bibehållen god kvalitet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som avses med en skolenhets maximala kapacitet. I 3 § andra stycket finns begreppet skolenhetens maximala kapacitet. Med detta avses vad som enligt huvudmannens bedömning är det högsta antalet elever som skolenheten kan ta emot under det aktuella läsåret utan att riskera att kvaliteten sänks eller att möjligheten för huvudmannen att följa skolförfattningarna saknas. Den huvudman som använder möjligheten att ta emot elever enligt bestämmelserna i detta kapitel ska på lämpligt sätt särskilt informera om att skolenheten avsätter ett visst antal platser till en särskild kvot. Huvudmannen ska också informera om hur många elever som tas emot i särskild kvot under läsåret. Paragrafen innehåller bestämmelser om att huvudmannen är skyldig att lämna viss information om särskild kvot. Av paragrafen framgår att om huvudmannen väljer att ta emot elever enligt kapitlets bestämmelser om särskild kvot så följer en informationsskyldighet. Huvudmannen ska på lämpligt sätt informera om detta. Att informera på lämpligt sätt innebär att informationen är tillgänglig för sökande till skolenheten, t.ex. på skolans webbplats eller utskick till vårdnadshavare. Huvudmannen ska också informera om storleken på den särskilda kvoten, dvs. hur många nyanlända elever som skolenheten kommer att kunna ta emot under läsåret. Syftet med att huvudmannen ska lämna information om detta är att det ska vara öppet och tydligt för alla som söker plats på skolenheten. Huvudmannen får även lämna mer information om t.ex. skolenhetens maximala kapacitet, men det är inte ett krav. får meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av detta kapitel. Paragrafen innehåller bestämmelser om att regeringen får ge bemyndigande att utfärda föreskrifter om verkställighet. Det kan exempelvis avse föreskrifter om vad huvudmannen ska ange på ansökan till myndigheten. Vissa frågor om nyanlända elevers utbildning En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose till nyanlända elevers rätt till utbildning. Förslagen ska bidra till att upprätthålla kvaliteten på undervisningen för alla elever i skolväsendet. föreslå hur enskilda huvudmän för skolor där det finns kö ska kunna ta emot nyanlända elever, utreda hur kommuner i större utsträckning ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande för att främja en jämnare fördelning av nyanlända elever och förbättra förutsättningarna för integration, undersöka om det finns behov av ytterligare insatser för att exempelvis pensionerade lärare och lärarstudenter ska kunna utgöra stöd för nyanlända elever, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har tillsammans med Moderata samlingspartiet, , och enats om nödvändiga insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. Syftet med insatserna är att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och att dämpa kostnadsökningarna. Dessa direktiv utgör ett led i genomförandet av överenskommelsen när det gäller insatser på skolområdet. införs en definition av begreppet nyanländ i skollagen (2010:800). Enligt definitionen avses med nyanländ den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. I dessa direktiv används dock uttrycket nyanländ elev inte i den mer preciserade betydelse som följer av definitionen. Här avses med nyanländ elev helt enkelt elev som har anlänt till . Beskrivning av gällande rätt Det råder i vissa fall osäkerhet om vad det finns för möjligheter enligt gällande rätt att hantera den för många kommuner uppkomna situationen med många nyanlända elever, lärarbrist m.m. En sammanhållen analys av gällande rätt utifrån den uppkomna situationen kan därför vara av stort värde för kommuner och andra huvudmän som ska tillämpa lagar och förordningar.  analysera och sammanställa gällande rätt i relevanta delar. Hur kan enskilda huvudmäns möjligheter att ta emot nyanlända elever i sina skolor förbättras? Fördelningen av nyanlända elever mellan grundskolorna i är ojämn. Det har därför bl.a. efterfrågats regeländringar som gör det lättare för fristående skolor där det finns kö att ta emot nyanlända elever. För alla fristående grundskolor gäller att om det inte finns plats för alla sökande ska urvalet göras på grunder som godkänner (10 kap. 35 och 36 §§ skollagen), om inte något annat följer av t.ex. föreskrifter om speciellt anpassade utbildningar. De urvalsgrunder som tillämpas vid en fristående grundskola ska vara förenliga med kravet att skolan ska vara öppen för alla som har rätt till utbildning i skolformen. Urvalsgrunder som anses förenliga med öppenhetskravet är t.ex. kötid, geografisk närhet eller syskonförtur. Motsvarande bestämmelser om öppenhet och urvalsgrunder gäller för fristående förskoleklasser och fristående grundsärskolor (se 9 kap. 17 och 18 §§ och 11 kap. 34 och 35 §§ skollagen). Så långt som möjligt bör lika ekonomiska villkor gälla för enskilda och offentliga huvudmän. Dagens bestämmelser om mottagande av elever innebär i praktiken att nyanlända elever inte kan tas emot i de fristående skolor där kötiden är lång. Regeringen anser, liksom bl.a. , att fler skolor behöver kunna ta emot nyanlända elever, bl.a. för att skapa bättre förutsättningar för integration. föreslå hur enskilda huvudmän för skolor där det finns kö ska kunna ta emot nyanlända elever, överväga om föreslagna åtgärder ska vara tidsbegränsade, och lämna nödvändiga författningsförslag. Har kommunerna tillräckliga möjligheter att placera elever på andra skolor än de närliggande? Enligt skollagen är varje kommun skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna och organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet (10 kap. 29 §). En elev i grundskola ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet i sin grundskola (10 kap. 30 § första stycket). Om ett urval måste göras därför att alla elever inte får plats vid den önskade skolan har kommunen en viss frihet att bestämma vilka kriterier som ska ligga till grund för prioriteringen (jfr prop. 1990/91:115 s. 58 f. och prop. 1992/93:230 s. 57 f. och 73). Kommunens handlingsutrymme begränsas dock av skyldigheten att ta hänsyn till alla elevers berättigade krav på en skolplacering nära hemmet, även de vars vårdnadshavare inte gjort något aktivt skolval. Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål endast om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet eller studiero (10 kap. 30 § andra stycket). Motsvarande bestämmelser om placering vid en kommuns skolenheter gäller för förskoleklassen och grundsärskolan (9 kap. 15 § och 11 kap. 29 §). Regeringen anser att fler skolor ska kunna ta emot nyanlända elever för att bl.a. skapa bättre förutsättningar för integration. Det finns möjligheter att främja en fördelning av nyanlända elever genom att erbjuda plats i andra skolor än de som ligger nära elevernas hem. Detta förutsätter bl.a. att eleven accepterar en placering på en annan skola än en närliggande. Regeringen anser att detta inte är tillräckligt. ge exempel på hur placering av elever i andra skolor än de mest närliggande kan organiseras,