sou · H4B331 · 2016-04-18 00:00:00 — Att som utredningen föreslår att kraftvärmeverk ska indelas i två byggnader som till sin natur är helt integrerade anläggningar för el- och värmeproduktion kommer därmed uppenbart att leda till mycket omfattande gränsdragningsproblem när två skilda taxeringsmodeller ska tillämpas på en och samma anläggning. Sammantaget kan konstateras att systematiken vid fastighetstaxeringen och inkomstbeskattningen inte kan ändras utan särskilda skäl. Fastighetstaxeringen ska vara likformig och rättvisande (1 kap. 6 § FTL). Eventuella särskilda skäl för ändring av den grundläggande systematiken måste således analyseras utifrån ett helhetsperspektiv, vilket utredningen inte gjort. Sammanfattningsvis anser jag att det bör initieras en fördjupad utredning som gör en förutsättningslös analys av frågan om fastighetstaxering av värmecentraler utifrån ovanstående synpunkter. I avvaktan på en sådan utredning bör även fortsättningsvis värmeproduktion vara befriad från fastighetsskatt i enlighet med hittillsvarande tillämpning av fastighetstaxerings- lagstiftningen. Utredningen föreslår att värdet av elcertifikat även fortsättningsvis ska fastighetstaxeras och fastighetsbeskattas. Utredningen har enligt min mening gjort en mycket avgränsad analys och inte fullföljt utredningsuppdraget och bemött de synpunkter som framförts kring bl.a. den samhällsekonomiska effektiviteten av att fastighetsbeskatta tilldelning av elcertifikat. Hur fastighetsbeskattningen av elcertifikat påverkar investeringsförutsättningarna har heller inte berörts närmare trots de mycket pressade investeringsförutsättningarna i energibranschen. Fastighetsbeskattningen av elcertifikat är problematisk av flera skäl: •Måluppfyllnaden i elcertifikatssystemet fördyras och fastighetsbeskattningen är samhällsekonomiskt ineffektiv eftersom man i princip ”ger med ena handen och tar med den andra” vilket innebär en onödig administrativ kostnad. Utformningen av fastighetsbeskattningen av elcertifikat stämmer heller inte överens och har inte samordnats med de energi- och klimatpolitiska målsättningarna. •Fastighetstaxeringen inte annat än på mycket lång sikt tar hänsyn till de relativt kraftigt flukturerande elcertifikatspriserna vilket under den nuvarande taxeringsperioden innebär en kraftig överbeskattning utifrån faktiska marknadsvärden. Eftersom tilldelningsperioden för elcertifikat är begränsad till kommer en sådan överbeskattning inte kompenseras i en efterföljande taxeringsperiod. •Metoden för att fastighetstaxera elcertifikat inte tar hänsyn till förändringar i driften av en anläggning utifrån förändrade marknads- och styrmedelsförhållanden, då lönsamheten kan bli för låg för att nyttja elcertifikatsberättigade bränslen i ett kraftvärmeverk, vilket kan leda till en kraftig överbeskattning av elcertifikaten. •Fastighetstaxeringsregelverket gällande elcertifikat är inte samordnat med kontrollstationerna i elcertifikatssystemet vilket medför att ändringar i mål och tilldelningsregelverk inte beaktas under en pågående taxeringsperiod. •Fastighetsbeskattning av elcertifikat innebär en konkurrenssnedvridning av svenska elcertifikatsberättigade anläggningar gentemot norska på den gemensamma svensk-norska elcertifikatsmarknaden eftersom fastighetsbeskattning av elcertifikat inte sker i . •Fastighetsbeskattning av elcertifikat innebär även en konkurrenssnedvridning mellan svenska elcertifikatsberättigade anläggningar eftersom skattesatsen varierar mellan olika elproduktionstekniker. •Frågan om fastighetsbeskattning av elcertifikat är inte utredd tillsammans med som ansvarig tillsynsmyndighet för elcertifikatssystemet vilket innebär att utredningens förslag saknar nödvändig förankring. Enligt min mening finns det sammantaget många argument emot att fastighetsbeskatta elcertifikat vilket borde lett till ett förslag från utredningen att undanta tilldelning av elcertifikat från fastighetsskatt. Förslaget till en förenklad taxering och därmed tätare taxeringsintervaller för elproduktionsenheter är välkommet. Förslaget borde dock utöver elpriset även omfattat förändrade kostnader där åtminstone indexreglerade kostnader med enkelhet skulle kunna omfattas av de faktorer som ska ses över i förberedelsearbetet. Även övriga marknadsrelaterade faktorer borde omfattas om det finns skäl för detta, inte endast om det finns synnerliga skäl som utredningen föreslår. Kalkylräntan vid fastighetstaxering av elproduktionsenheter Kalkylräntan ska vara marknadsmässig och spegla den faktiska riskbilden för att mynna ut i taxeringsvärden som avspeglar faktiska marknadsvärden. För att detta ska vara uppfyllt krävs en regelbunden översyn. Detta har inte skett sedan nuvarande räntesats på fastställdes . Utredningens hantering av kalkylräntan är anmärkningsvärd och innehåller stora brister. Att utredningen finner det komplext och omständigt att införa en rörlig ränta eller att se över rådande räntesats finner inte jag som varken ett giltigt eller sakligt argument. Av rättssäkerhets- och legitimitetsskäl är det av yttersta vikt att metod för fastställande av räntenivå är tydligt definierad och i överensstämmelse med vedertagna metoder för ändamålet. Då kalkylräntan har en avsevärd inverkan vid fastställande av taxeringsvärden för alla elproduktionsenheter, vattenkraft så väl som övriga kraftslag, bör grundsynen också vara att samma principer och värderingsmetod skall gälla för all elproduktion. Avsnittet om kalkylräntan bör utredas på nytt då utredningens hantering av frågan varit undermålig. Detta bör ske skyndsamt eftersom kalkylräntans inverkan på fastställandet av taxeringsvärden för elproduktionsenheter är påtaglig. Översyn av fastighetstaxeringen av elproduktionsenheter Nuvarande bestämmelser om fastighetstaxering av elproduktions- enheter tillkom i stor utsträckning års allmänna fastig- hetstaxering. Elproduktionen och elmarknaden har utveck- lats och genomgått geografiska och strukturella förändringar. Med hänsyn till de förändringar som har skett ska en särskild utredare göra en översyn av fastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen av elproduktionsenheter och bedöma om den bör förändras i något avseende. Utredaren ska sträva efter en fastighetstaxering och fastighets- beskattning som är samhällsekonomiskt effektiv och som inte sned- vrider förutsättningarna mellan de olika elproduktionstyperna, mellan elproduktion och annan näringsverksamhet eller mellan an- läggningar med olika kapacitet inom en och samma elproduktions- typ. •överväga om elproduktionsenheter bör taxeras med tätare inter- vall, •analysera om det är motiverat att anläggningar med enbart värme- produktion utgör skattebefriade specialbyggnader, och i så fall i vilken utsträckning, •överväga om det med hänsyn till påverkan på effektiviteten i el- certifikatsystemet är motiverat att värdet av elcertifikat beaktas vid fastighetstaxeringen eller vid bestämmandet av underlag för uttag av fastighetsskatt, och •föreslå hur anläggningar för energislag som inte kan indelas som någon av de befintliga kraftverkstyperna kan fastighetstaxeras och fastighetsbeskattas som elproduktionsenheter. Uppdraget ska redovisas . Fastighetstaxering och fastighetsbeskattning av elproduktionsenheter Regler om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Vid fastighetstaxering indelas byggnader i byggnads- typer samt mark i ägoslag enligt 2 kap. 1 § fastighetstaxeringslagen. Byggnadstyperna är småhus, ägarlägenhet, hyreshus, ekonomibygg- nad, kraftverksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad och övrig byggnad. En kraftverksbyggnad är en byggnad som är inrättad för kommersiell produktion av starkström. Byggnadstyper och ägoslag förs samman till taxeringsenheter enligt vissa angivna kombinationer. Med taxeringsenhet avses vad som ska taxeras för sig. Kraftverks- byggnad, tomtmark till kraftverksbyggnad och fallrätt samt taxerings- enhet vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft indelas enligt 4 kap. 5 § första stycket 8 fastighets- taxeringslagen som taxeringsenhetstypen elproduktionsenhet. Kraft- verk delas vid fastighetstaxeringen in i vattenkraftverk och värme- kraftverk. Värmekraftverken är i sin tur indelade i kärnkraftverk, kraftvärmeverk, kondenskraftverk och vindkraftverk enligt 15 kap. 1 § andra stycket fastighetstaxeringslagen. I en elproduktionsenhet får enligt 4 kap. 10 § andra stycket fastighetstaxeringslagen inte kraftverksbyggnad, mark eller markanläggning ingå som tillhör mer än ett av de olika slagen av kraftverk. Vattenkraftverk värderas med hjälp av en ortsprisrelaterad avkastningsmetod medan övriga kraft- verk värderas med hjälp av en produktionskostnadsmetod. För så- väl vattenkraftverk som värmekraftverk bestäms riktvärdena med beaktande av bl.a. lönsamhet (se 15 kap. 6 och 13 §§ fastighets- taxeringslagen), vilket fått ökad betydelse för värderingen när om- sättningen av elproduktionsenheter sjunkit. För elproduktionsenheter med vattenkraftverk tas fastighets- skatt ut av taxeringsvärdet enligt 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För elproduktions- enheter med vindkraftverk tas fastighetsskatt ut av taxeringsvärdet enligt 3 § första stycket f samma lag. För kondens- kraftverk fastställs inget taxeringsvärde. För elproduktionsenheter i övrigt tas fastighetsskatt ut av taxeringsvärdet enligt 3 § första stycket d lagen om statlig fastighetsskatt. Elproduktionsenheter taxeras vid allmän fastighetstaxering . Elproduktionsenheter ska även taxeras i den särskilda fastig- hetstaxeringen som ska verkställas som enheterna inte är föremål för allmän fastighetstaxering. Särskild fastighetstaxering leder dock bara till ett nytt taxeringsvärde om fastigheten genom- gått en större förändring. Behov av en översyn Nuvarande bestämmelser om fastighetstaxering av elproduktions- enheter tillkom i stor utsträckning års allmänna fastig- hetstaxering. Inför denna taxering gjordes vissa ändringar med hänsyn till den då genomförda avregleringen av elmark- naden, se Vissa frågor inför den allmänna fastighetstaxeringen , m.m. (prop. 1998/99:109). Elproduktionsenheterna bröts också i lagtekniskt hänseende ut från industrienheterna och bildade en särskild typ av taxeringsenhet. Som ett led i detta infördes kraft- verksbyggnad som en ny byggnadstyp. Värderingsmodellen för vattenkraftverk ändrades också. Elproduktionen och elmarknaden har utvecklats och genomgått geografiska och strukturella förändringar. Den svenska elmarknaden har blivit en integrerad del av en nordisk och en euro- peisk elmarknad. Den svenska grossistmarknaden för el är nu en del av den nordiska grossistmarknaden genom den gemensamma marknadsplatsen för el, . är indelat i fyra elområden efter att tidigare ha varit ett enda elområde. Ett system för handel med utsläppsrätter har införts, vilket bl.a. påverkar kostnaderna för marginalproduktionen av el. Koldioxidskatten för bränsle som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeanläggningar som omfattas av handeln med ut- släppsrätter har sänkts för att senare helt slopas. Vindkraft och annan produktion av förnybar el har byggts ut och nya produk- tionssätt för förnybar el har introducerats. Det har införts ett mark- nadsbaserat stödsystem med elcertifikat som syftar till att öka pro- duktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. års allmänna fastighetstaxering av elproduktions- enheter genomfördes vissa ändringar av bestämmelserna om fastig- hetstaxering av elproduktionsenheter. Ändringarna innebär bl.a. att gasturbiner fortsättningsvis ska indelas som specialbyggnader i form av distributionsbyggnader och att taxeringsvärden inte längre ska fastställas för kondenskraftverk eftersom dessa får anses sakna mark- nadsvärde. För vattenkraftverkens del sänktes bl.a. den genomsnitt- liga utnyttjandetiden för ett s.k. normkraftverk. I samband med förberedelserna års allmänna fastig- hetstaxering framkom att kraftvärmeverken inte taxerats på ett korrekt sätt . Vid dessa tidigare taxeringar har inte värme- produktionen beaktats och den har därmed inte heller beskattats. I avvaktan på en översyn av fastighetstaxeringen och fastighets- beskattningen av kraftvärmeverk och värmecentraler har det i lagen (2012:852) om fastighetstaxering av kraftvärmeverk åren 2013–2018 föreskrivits att för kraftvärmeverk ska taxeringsvärden som fast- ställs vid allmän fastighetstaxering och särskild fastighets- taxering åren 2014–2018 endast omfatta värdet av elproduktionen. Med hänsyn till de förändringar som har skett finns det anled- ning att göra en översyn av fastighetstaxeringen och fastighets- beskattningen av elproduktionsenheter. Som en allmän utgångspunkt för utredaren gäller att uppdraget ska utföras med beaktande av de generella riktlinjer för skattereglernas utformning som regeringen föreslagit ekono- miska vårproposition och som därefter beslutat om (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, rskr. 2007/08:259). En central utgångspunkt är att taxeringsvärden för elproduk- tionsenheter även fortsättningsvis ska spegla marknadsvärden, i den mening som avses i 5 kap. fastighetstaxeringslagen. Ytterligare en utgångspunkt är att en löpande beskattning av elproduktionsenheter ska behållas och att dessa skattemedel ska tillfalla staten. Alla förslag ska utformas så att de är förenliga med inklusive om statligt stöd. Utredaren ska analysera lagstiftningen om fastighetstaxering och fastighetsbeskattning av elproduktionsenheter och bedöma om den bör förändras i något avseende. Utredaren ska sträva efter en fastighetstaxering och fastighets- beskattning av elproduktionsenheter som är samhällsekonomiskt effektiv och som inte snedvrider förutsättningarna mellan de olika elproduktionstyperna, mellan elproduktion och annan näringsverk- samhet eller mellan anläggningar med olika kapacitet inom en och samma elproduktionstyp. Fastighetsbeskattningen ska även fortsätt- ningsvis vara utformad som en fastighetsskatt och inte som en skatt på elproduktion. På fastighetstaxeringens område omfattar uppdraget bestämmel- serna om indelningar i byggnadstyper och ägoslag samt värderings- och taxeringsenheter. Vindkraftverk indelas som en typ av värme- kraftverk, trots att de i tekniskt hänseende inte utgör värmekraft- verk. Utredaren ska analysera om vindkraftverk bör indelas på något annat sätt eller om befintlig indelning är ändamålsenlig. Utredaren ska vidare föreslå hur anläggningar för energislag som inte kan indelas som någon av de befintliga kraftverkstyperna, såsom t.ex. solenergi och vågenergi, kan fastighetstaxeras och fastighetsbeskattas som elproduktionsenheter. Uppdraget på fastighetstaxeringens område omfattar även de värderings- och förfaranderegler som gäller för taxering av elproduktionsenheter. Vid avkastningsberäkningen för vattenkraftverk bestäms riktvärdena med utgångspunkt i en kalkylränta med ett fast angivet procenttal (f.n. ) och med beaktande av kostnad för inkomstskatt. Utredaren ska över- väga om denna modell är den lämpligaste ordningen. På fastighetsbeskattningens område omfattar uppdraget såväl underlaget för uttag av fastighetsskatt som förfaranderegler. Upp- draget omfattar däremot inte en översyn av fastighetsskattesatserna. Utredaren ska överväga om det med hänsyn till påverkan på effektiviteten i elcertifikatsystemet är motiverat att värdet av elcerti- fikat beaktas vid fastighetstaxeringen eller vid bestämmandet av underlag för uttag av fastighetsskatt. Om utredaren bedömer att nuvarande lagstiftning bör ändras, ska författningsförslag lämnas om detta. Utredaren bör i möjligaste mån eftersträva att förenkla och rationalisera fastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen av el- produktionsenheter. Utredaren är även oförhindrad att föreslå änd- ringar i syfte att åstadkomma ökad tydlighet och överskådlighet samt språklig modernisering och enhetlighet. Utredaren ska beakta de förslag till förenkling av fastighetstaxeringen som lämnats av (SOU 2012:52) och den fortsatta bered- ningen av dessa förslag. Utredaren ska dessutom föreslå de ändringar som förslagen rör- ande fastighetstaxering och fastighetsbeskattning bör föranleda be- träffande skattesystemet i övrigt samt andra författningar. Utöver den generella översynen ska utredaren även titta på följ- ande specifika frågor. Elproduktionsenheter taxeras vid allmän fastighetstaxering . Den senaste taxeringen skedde 2013 och nästa ska ske 2019. Däremellan sker särskilda fastighetstaxeringar, som endast leder till ändrade taxeringsvärden vid större förändringar. De långa inter- mellan de allmänna fastighetstaxeringarna av elproduktions- enheter leder ofta till betydande språngvisa justeringar av taxerings- värdena. Det är angeläget att få till stånd en mer successiv anpass- ning av taxeringsvärdena till prisutvecklingen. Utredaren ska därför överväga om elproduktionsenheter bör taxeras med tätare intervall. En modell som bör prövas är ett införande av förenklad fastig- hetstaxering mellan de allmänna fastighetstaxeringarna, i likhet med vad som gäller för hyreshusenheter, småhusenheter, lantbruks- enheter och ägarlägenhetsenheter. Om utredaren föreslår taxering av elproduktionsenheter med tätare intervall, ska förslag om detta även lämnas för industrienheter, som annars blir den enda typ av taxeringsenhet för vilka nya taxeringsvärden normalt fastställs endast . är anläggningar som vid exempelvis förbränning av sopor eller träflis först värmer en ångpanna för elproduktion och därefter distribuerar restprodukten, , för uppvärmning av framför allt bostäder. Värmecentral är en kategori av specialbyggnad. Specialbygg- nader är enligt 3 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen undantagna från skatteplikt. I 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen definieras värme- centraler som byggnad för produktion och distribution av varm- vatten för uppvärmning, dock inte sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig dis- tribution. I förarbetena till 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen, prop. 1985/86:160 s. 23 f., anges bl.a. följande. Uppvärmning av hyreshusfastigheter med vattenburen värme sker i huvudsak med egen oljeeldad panna, med egen undercentral kopplad till fjärrvärmeverk eller med en för flera fastigheter gemensam värme- central. Vid taxeringen åsätts fastigheten, oavsett på vilket av dessa sätt den uppvärms, ett värde som i huvudsak är baserat på utgående hyran. Någon differentiering av detta värde med hänsyn till sättet av upp- värmning sker inte. Enligt nuvarande bestämmelser åsätts dessutom sådan undercentral och gemensam värmecentral separata taxeringsvärden som industrienheter. Härigenom uppstår en dubbeltaxering. Enligt min mening bör denna dubbeltaxering upphöra. Detta bör ske genom att som en undergrupp till specialbyggnad, och därmed bli undantagen från skatteplikt, hänföra sådan undercentral eller gemensam värme- central. Undergruppen kan lämpligen få benämningen värmecentral. Till gruppen värmecentraler räknas inte kraftvärmeverk (fjärrvärmeverk, mottrycksanläggning) som även är inrättat för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution. Dessa anläggningar utgör el- produktionsenheter och skall taxeras enligt reglerna härför. Av lagstiftning och förarbeten framgår således att kraftvärmeverk ska taxeras för både elproduktion och värmeproduktion. ska en anläggning med enbart värmeproduktion indelas som special- byggnad i form av värmecentral, oavsett vilken värmecentral det handlar om, och därmed helt befrias från fastighetsskatt. Av för- arbetena framgår att syftet med lagstiftningen om värmecentraler var att undvika dubbelbeskattning vid taxering av hyreshusfastig- heter när värme redan ingick i hyreskostnaden. Avsikten synes inte ha varit att kommersiella bolag ska distribuera varmvatten skatte- fritt, vilket nu har blivit fallet med den valda definitionen av värme- centraler som omfattar all produktion, så länge den inte även inne- bär produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution. Det kan ifrågasättas om definitionen av värmecentral har en lämplig utformning och om uppdelningen i skattepliktiga kraft- värmeverk och skattebefriade värmecentraler över huvud taget är adekvat. Att renodlad värmeproduktion undantas från fastighets- taxering, medan kraftvärmeverk inte undantas, medför en sned- vridning av konkurrensförutsättningarna för olika typer av produk- tionsanläggningar på värmemarknaden. Utredaren ska analysera vilka anläggningar som lagstiftningen kommit att omfatta i praktiken och vilka konsekvenser det har fått för fastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringen med undantag för den påverkan som lagen (2012:852) om fastighetstaxering av kraftvärmeverk åren 2013–2018 har haft. I detta sammanhang ska utredaren beakta konkurrensförutsättningarna för olika typer av produktionsanläggningar på värmemarknaden. Utredaren ska ana- lysera om det är motiverat att anläggningar med enbart värme- produktion även i fortsättningen ska utgöra specialbyggnader och därmed vara skattebefriade samt i så fall i vilken utsträckning. Konsekvensanalyser, finansiering, m.m. Utredaren ska redovisa ekonomiska och offentligfinansiella konse- kvenser av förslagen. De förslag som lämnas ska sammantagna vara offentligfinansiellt neutrala och inte medföra en ökning av det samlade skatteuttaget. Till den del som förslagen innebär minskade inkomster ska finansiering föreslås inom det berörda området. Ut- redaren ska även belysa förslagens påverkan på de långsiktiga målen och prioriteringarna inom miljö-, energi- och klimatområdet och beakta hur förslagen påverkar förutsättningarna att nå de av riks- dagen beslutade energipolitiska målen, miljökvalitetsmålen och gene- Utredaren ska vidare redovisa de administrativa konse- kvenserna av sina förslag. Uppdraget ska redovisas . Elproduktionsenhet, preliminär typkod Elproduktionsenhet, outbyggt strömfall Elproduktionsenhet, tomt till kraftvärmeverk Elproduktionsenhet, (vatten) byggn.värde < Elproduktionsenhet, tomt till kärnkraftverk Elproduktionsenhet, tomt till kondenskraftverk Elproduktionsenhet, tomt till gasturbinanläggning Elproduktionsenhet, tomt till vindkraftverk Elproduktionsenhet, (värme) byggn.värde < Elproduktionsenhet, vindkraftverk i vattenområde Elproduktionsenhet, skatte-/avgiftsfri (3 kap. 4 § FTL) Elproduktionsenhet, vindkraftverk som inte tagits i drift 2Eftersom gasturbiner sedan fastighetstaxeringen 2013 är specialenheter har typkoden utgått och finns endast kvar i historiska uppgifter. 3Eftersom gasturbiner sedan fastighetstaxeringen 2013 är specialenheter har typkoden utgått och finns endast kvar i historiska uppgifter. 4Kommer att utgå. Bilaga 2 SOU 2016:31 Industrienhet, annan tillverkningsindustri Industrienhet, annan övrig byggnad Specialenhet, tomtmark till specialbyggnad Det rättsliga grunden för hur fastigheterna ska indelas i olika typer av taxeringsenheter finns i 4 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), förkortad FTL. Vid fastighetstaxeringen åsätts också varje fastighet en typkod av , förutom i de fall en fas- tighet samtaxeras med andra fastigheter eller delas upp på flera taxe- ringsenheter (se vidare avsnitt 3.2 under Taxeringsenhet). Typkoden i sig utgör inte en del av beslut om fastighetstaxering (jfr 20 kap. 4 § FTL), utan är en tresiffrig beteckning som åsätts av administrativa skäl. anger ändå upplysningsvis typkoden i beslut om fastighetstaxering, eftersom den på ett enkelt sätt åter- speglar fastighetstaxeringslagens bestämmelser om olika typer av taxeringsenheter. Användandet av typkoder är etablerat i sam- hället och många aktörer utanför använder dem som underlag för bedömningar i sina verksamheter. Som exempel på detta kan , , banker och andra kredit- givare för fastighetsfinansiering nämnas. Varje typkod definieras. För exempelvis typkod 720 ”Elproduktions- enhet, vattenkraftverk” innebär den första siffran ”7” att fastig- heten är indelad som elproduktionsenhet, och den andra och tredje siffran ”20” att elproduktionsenheten består av ett vattenkraftverk.