sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Om det t.ex. handlar om information om det svenska statsskicket är det något som människor kan lära sig i hemmet eller skolan och sedan bära med sig i vuxen ålder. är familjen, skolan och lärarna sålunda viktiga socialisationsagenter och källor till politisk information. Även samtal med andra människor kan vara en viktig källa till information, i den utsträckning som man diskuterar politik och samhälle med personer som är välinformerade om politik och samhälle. Egna erfarenheter väger alltid tungt, och via egna erfarenheter kan människor skaffa sig en bild av exempelvis hur den egna skolan fungerar. Däremot räcker egna erfarenheter inte långt när det gäller information om hur skolan generellt fungerar, och än mindre när det gäller information som handlar om varför skolan fungerar som den gör eller vilka förslag som finns för att förbättra den. För att få information om allt sådant som ligger bortom den egna vardagen är människor beroende av medier för information. Det kan handla om böcker och sociala medier, men för de allra flesta har traditionella massmedier som tv, radio och tidningar – i 17 , 1986; Mutz, 1998. Demokratin och det förändrade medielandskapet deras analoga eller digitala former – störst betydelse.18 Det främsta skälet är att det framför allt är nyhetsmedier som har organisat- ionen och resurserna för att samla in, bearbeta och sprida information om aktuella skeenden, men också att människor av tradition vänder sig till olika nyhetsmedier för information om politik och samhälle. Över tid har digitala medier blivit viktigare, men de sajter som människor vänder sig till för information om politik och samhälle är i första hand digitala versioner av traditionella nyhetsmedier.19 De nyheter som delas och sprids via sociala medier kommer också i huvudsak från traditionella nyhets- medier. Det betyder att det bör finnas samband mellan människors medieanvändning, utbudet av politisk information i de breda nyhetsmedierna och människors kunskaper om politik och sam- hälle. Även om det finns många nyanser inom forskningen visar såväl nationella som komparativa studier att så är fallet, även om styrkan på sambandet varierar mellan studier och kan skilja sig beroende på bl.a. medietyp (exempelvis tv respektive tidningar), olika grupper av användare (exempelvis lågutbildade och högutb- ildade) och land. Det generella mönstret är att ju mer de breda nyhetsmedierna rapporterar om politik och samhälle och ju mer människor regelbundet tar del av de breda nyhetsmedierna, desto bättre är deras kunskaper om politik och samhälle.20 pekar forskning på att det kraftigt ökade utbudet av olika typer av medier och medieinnehåll har bidragit till ökade skillnader mellan grupper när det gäller i vilken grad man följer olika nyhetsmedier.21 Det riskerar att leda till ökade kunskaps- klyftor.22 För att förstå vad medielandskapens förändringar betyder för demokratin är det därför viktigt att förstå vad som påverkar människors medieanvändning. 18Mutz & , 2011; Shehata & Strömbäck, 2014. 19Mutz & , 2011; et al., 2010. 20Aalberg & Curran, 2012; Curran et al., 2009; Elenbaas et al., 2013; et al., 2005; , 2014; Iyengar et al., 2010; Jerit et al., 2006; et al., 2013; Nir, 2012; Shehata, 2013. 21Aalberg et al., 2013; Blekesaune et al., 2010; Kziazek et al., 2010; Prior, 2007; Strömbäck et al., 2013. 22Se exempelvis , 2014; , 2010; , 2014; Kwak, 1999; Nir, 2012; Prior, 2005; Shehata, 2013. Demokratin och det förändrade medielandskapet 4Att förklara medieanvändning – och förstå dess konsekvenser Inom forskningen finns det ett flertal teorier för att försöka förstå och förklara människors medieanvändning. De flesta utgår från att människor är rationella och använder medier för att uppnå olika syften. En av de främsta teorierna är användningsteorin (uses and gratifications). Utgångspunkten för användningsteorin är att människor har vissa behov och att de använder medier för att tillfredsställa dessa.23 Det kan t.ex. handla om behov av information, avkoppling, underhållning eller att ha något att prata med andra om. Användningsteorin fokuserar därför på de sociala och psykologiska förklaringarna till vilka behov människor har, på vilka sätt människor använder sig av olika medier för att möta dessa, och i vilken grad som användningen av olika medier tillfredsställer dessa behov. kan människor vara mer eller mindre aktiva som mediekonsumenter. En viktig distinktion är därför mellan instrumentell och ritualiserad medieanvändning.24 Med instrumentell medieanvändning avses att människor aktivt väljer medier och medie- innehåll för att uppnå olika mål, medan ritualiserad medieanvändning syftar på att människor mer passivt använder medier och väljer olika typer av medieinnehåll av vana eller för att fördriva tid. Olika skäl till att ta del av olika medier och medieinnehåll kan leda till både likheter och olikheter i mediekonsumtionen. Vi kan t.ex. välja att se på Rapport därför att vi är intresserade av de viktigaste nyheterna (instrumentell medieanvändning), men också därför att vi har som vana att göra det eller därför att vi av 23Rubin, 2009; , 2000. 24Rubin, 2009. Demokratin och det förändrade medielandskapet vana ser på TV och ibland råkar hamna på Rapport (ritualiserad medieanvändning). Ju mer människors medieanvändning präglas av att vara instrumentell och målinriktad, desto mer selektiva kan de förväntas vara. Här bör man skilja mellan selektiv exponering (vad man expo- nerar sig för), selektiv uppmärksamhet (vad man uppmärksammar av det som man exponerar sig för), selektiv perception (hur man uppmärksammar och tolkar den information man exponerar sig för och uppmärksammar) samt selektiv hågkomst (vad man kommer ihåg av den information som man har exponerat sig för).25 I samtliga dessa selektivitetsprocesser har människors preferenser betydelse. Om man jämför någon som inte är politiskt intresserad med någon som är mycket intresserad är sannolikheten exempelvis större att den politiskt intresserade aktivt väljer att exponera sig för nyhetsmedier och uppmärksammar samt kommer ihåg just de nyheter som handlar om politik. Nyckelordet är sannolikhet: också de som inte är intresserade av politik kan mycket väl exponera sig nyhetsmedier, men det är mindre sannolikt, och i det fallet är valet mindre aktivt och instrumentellt. Ett problem med många teorier som söker förklara människors medieanvändning är dock att de utgår från att människor är rationella och målinriktade, att de har fasta preferenser, och att de har förmåga att bedöma i vilken grad som användningen av olika typer av medier och medieinnehåll leder till måluppfyllelse.26 Inget av detta kan tas för givet. Ett annat problem är att de flesta teorier på området fokuserar på den individuella analysnivån. ingår människor alltid i en kontext präglad av olika kulturella, sociala, politiska, ekonomiska och tekniska förhållanden. De val som görs, görs alltid inom ramen för den kontext som människor befinner sig i. Man kan därför aldrig förstå individerna och deras medieanvändning utan att ta hänsyn till den kontext och det medielandskap som de ingår i.27 Strukturella och kontextuella för- hållanden och institutioner genomsyrar människors vardag, inklusive deras preferenser och medieanvändning. Faktorer på makronivån samverkar alltid med faktorer på individnivån. 25Eagly & Chaiken, 1993. 26Webster, 2014. 27Aalberg & Curran, 2012; Iyengar et al., 2010; Jerit et al., 2006; Nir, 2012; Prior, 2007; Shehata & Strömbäck, 2011; , 2014. Demokratin och det förändrade medielandskapet Den mest eleganta teorin för att förklara hur faktorer på individnivån samverkar med faktorer på makronivån och påverkar mänskligt beteende kallas OMA-modellen, vilket står för Opportunities, Motivations och Abilities.28 Kärnan i OMA-modellen är att mänskligt beteende – exempelvis politiskt deltagande eller nyhetskonsumtion – beror på kombinationen av möjligheter, motivationer och förmågor. För att människor ska kunna agera på ett visst sätt förutsätts att det finns möjligheter att göra det. Att det finns möjligheter räcker dock inte, om människor inte också har motivationen och förmågan. Det innebär att ju större möjligheterna för att agera på olika sätt är, desto större betydelse får människors motivationer och förmågor. Förändringar av möjligheter på makronivån leder till förändringar av vilken betydelse som motivationer och förmågor på individnivån har. Ett exempel kan illustrera detta. Om vi går tillbaka till 1980- talet var medier liktydigt med massmedier och massmedier lik- tydigt med nyhetsmedier. De viktigaste medierna var dagspress, radio och tv, och samtliga dagstidningar, radiokanaler och tv- kanaler förmedlade nyheter. Det var därför svårt att ta del av mass- medier utan att exponeras för nyheter. Eftersom det bara fanns två tv-kanaler såg många på nyheterna, inte nödvändigtvis för att de var intresserade av att se på tv-nyheterna, men därför att de var intresserade av att se på tv, och såg man på tv var det stor sannolikhet att man råkade se nyheterna. finns dock alla möjligheter i världen för människor att se på tv utan att exponeras för nyheter. Är man intresserad av nöje kan man välja mellan olika underhållnings- orienterade kanaler och är man intresserad av sport kan man ta del av olika sportkanaler. Det finns också alla möjligheter i världen att via nätet hitta sidor som handlar om just det man är intresserad av. Var och en kan forma sin egen mediediet. Vad OMA-modellen förutsäger är att ju större valmöjligheterna är, desto mer selektiva måste människor vara, och ju mer selektiva människor måste vara, desto större betydelse får deras preferenser och förmågor. Det kan i sin tur förväntas leda till ökade skillnader mellan grupper när det gäller vilka medier och vilket medieutbud de tar del av och i vilken grad olika grupper tar del av nyhetsmedier 28 Keeter, 1996; Luskin, 1990; Prior, 2007. Demokratin och det förändrade medielandskapet och följer nyheter om politik och samhälle.29 För de som är intresserade av politik och samhälle har det aldrig varit lika enkelt som att ständigt hålla sig informerad och uppdaterad. För de som inte är intresserade av politik och samhälle har det omvänt aldrig varit lika enkelt som att undvika allt vad nyheter om politik och samhälle heter. Det kraftigt ökade medieutbudet och möjligheterna att välja var, när och hur man tar del av olika medier och medieutbud kan därför resultera i att det uppstår parallella paradis för olika grupper av människor beroende av vilka motiva- tioner och intressen de har. Formulerat annorlunda innebär förändringarna av medieland- skapen att sannolikheten för oavsiktlig exponering (incidental exposure) för nyheter har minskat.30 Givet mediernas betydelse som källa till information om politik och samhälle innebär det att sannolikheten för oavsiktlig inlärning (incidental learning) också har minskat.31 Risken är att det leder till ökade kunskapsklyftor genom att de som är intresserade av politik och samhälle i allt högre grad följer nyheterna och lär sig av det, som sannolikheten för oavsiktlig exponering och inlärning minskar bland dem som inte är särskilt intresserade av politik och samhälle. En annan konsekvens av de förändrade medielandskapen är att det har blivit enklare för människor att söka sig till information som bekräftar de verklighetsuppfattningar och åsikter som man har. Inte minst i finns det omfattande forskning kring detta, vilket hänger samman med att det där har funnits medier präglade av politiska agendor, exempelvis . På nätet har det etablerat sig allt fler ”alternativa” medier som präglas av politiska agendor, också i länder som . Amerikansk forskning har också visat bl.a. att det finns tydliga tendenser att Demokrater och Republikaner använder olika medier, både när det gäller traditionella och nyare medier.32 Bland andra har därför varnat för en ”balkanisering” av offentligheten, där olika grupper lever i sina enklaver och där deras verklighetsuppfattningar och åsikter präglas av den självförstärkande 29Arceneaux & , 2013; Kziazek et al., 2010; Prior, 2007; Stroud, 2011; Strömbäck et al., 2013. 30Aalberg et al., 2013; Schoenbach & Lauf, 2002; Wonneberger et al., 2011. 31Knoblock-Westerwick, 2014; Prior, 2007. 32Arceneaux & , 2013; Iyengar & , 2009; Stroud, 2011. Demokratin och det förändrade medielandskapet och ensidiga information som förmedlas inom dessa.33 Relevant i det sammanhanget är att människor har en tendens att föredra information som bekräftar de åsikter och verklighetsuppfattningar som man har, så kallad confirmation bias.34 Det råder olika uppfattningar om hur stark tendensen att söka sig till bekräftande information och att undvika utmanande information är.35 Oavsett vilket leder förändringarna av medielandskapen till att människor måste vara mer selektiva när det gäller vilka medier och vilken typ av medieinnehåll de exponerar sig för, och ju mer selektiva människor tvingas vara, desto större betydelse får deras preferenser och förmågor. är människors preferenser inte nödvändigtvis statiska. De påverkas av bl.a. de vanor man format under uppväxten, av normer och värderingar hos de grupper man umgås med eller identifierar sig med liksom i samhället i stort, av hur viktiga aktuella skeenden upplevs vara, och de kan fluktuera från till en annan beroende på humör och andra omständigheter. Även den mest politiskt intresserade kan ibland föredra en actionfilm framför Agenda, och även den mest politiskt ointresserade kan ibland fångas av nyhetsflödet. Preferenserna kan också vara mer eller mindre starka. Ytterst är dock frågan om hur medielandskapens förändringar har påverkat människors medieanvändning, liksom sambanden mellan medieanvändning och politiska kunskaper och politiskt deltagande, en empirisk fråga. Därmed är det för de empiriska analyserna. 33Sunstein, 2007. 34Kahneman, 2011; Lodge & Taber, 2013. 35Arceneaux & , 2013; Stroud, 2011; , 2009. Demokratin och det förändrade medielandskapet 5 Mediekonsumtion i förändring har en rad nya medieteknologier tillkommit som antalet medier och det totala medieutbudet har expanderat kraftigt. Trots det var svenskarnas användning av de främsta massmedierna på en övergripande nivå länge förhållandevis stabil. Det visar Nordicoms Mediebarometer, som mäter andelen av befolkningen som en genomsnittlig dag använder olika medier. 1979 såg exempelvis på TV en genomsnittlig dag: 2013 var motsvarande andel . De största förändringarna står morgontidningar och internet för. har andelen som en genomsnittlig dag läser en morgontidning sjunkit från . har andelen som en genomsnittlig dag använder internet ökat från . Figuren visar andel av befolkningen 9 -som använder de olika medierna en genomsnittlig dag. Att använda olika massmedier och att följa nyheterna är emellertid inte samma sak. Trenden att morgontidningar tappar Demokratin och det förändrade medielandskapet medan internet blir allt viktigare är dock tydlig oavsett hur man mäter människors medieanvändning. I SOM-undersökningarna har människor tillfrågats om sin nyhetsanvändning, och dessa visar att den regelbundna användningen av dagstidningar har minskat kraftigt som användningen av nättidningar har ökat. Även nyheterna i TV och radio har tappat under de senaste 10–15 åren, men förändringarna är i dessa fall mindre. Det framkommer av Figur 5.2, som visar andelen regelbundna användare av olika nyhetsmedier . Källa: , 2014. Användningen avser minst för radio och tv - nyheter samt morgontidningar och minst för kvällstidningar och nättidningar. För mindre än läste fortfarande en dagstidning regelbundet, men är det bara som gör det. Det är en kraftig förändring på . har andelen av befolkningen som regelbundet läser nättidningar ökat till . Det väcker frågan om förändringen framförallt handlar om minskad läsning av tidningar eller om att människor i allt högre grad läser nättidningar istället för de traditionella papperstidningarna.36 36 Jalakas & Wadbring, 2014, s. 163. Demokratin och det förändrade medielandskapet Svaret beror i hög grad på om det handlar om morgontidningar eller kvällstidningar. För morgontidningar har den regelbundna läsningen, inklusive både papper och online, minskat från till , och de allra flesta – – läser fortfarande morgontidningar bara på papper. Andelen som läser morgontidningar online ökar , men kompenserar inte för nedgången i läsningen av papperstidningarna. Annorlunda förhåller det sig med kvällstidningarna, där läsningen på papper sjönk från cirka 40 till . kompenserade den ökade läsningen online för det tappet, och den samlade regelbundna kvälls- tidningsläsningen är nu något större än (se Figur 5.3).37 Källa: Jalakas & Wadbring, 2014. Användningen avser minst . I allt högre grad är kvällstidningar något som bara läses digitalt. kan man också se en förskjutning av den digitala läsningen från datorer till mobiltelefoner. ökade andelen av de regelbundna kvällstidningsläsarna som enbart läste via mobilen från . 37 Jalakas & Wadbring, 2014; Färdigh & , 2014. Demokratin och det förändrade medielandskapet sjönk kvällstidningsläsningen via dator i samma grupp från 53 till 27 procent.38 Ett sätt att tolka dessa resultat är i termer av ökad fragment- ering. I allt mindre grad följer människor samma medier och medieutbud via samma plattformar: i allt högre grad följer människor olika medier och medieutbud via olika plattformar. Också när människor tar del av samma medier sker en ökad frag- mentering när läsningen sker digitalt istället för på papper. När människor läser tidningar på papper exponeras alla för samma innehåll, medan läsningen digitalt styrs av vilka ämnen man är intresserad av men också av vilka nyheter som delas via sociala medier.39 Läser man en tidning på papper exponeras man för tidningen som en helhet. Läser man en tidning digitalt exponeras man snarare för enskilda artiklar. Det är därför viktigt att inte enbart titta på förändringar på den aggregerade nivån och att inte likställa användningen av nyhets- medier på olika plattformar. Även om forskningen på området ännu är begränsad är det troligt att kunskapseffekterna av att följa medier via deras traditionella plattformar och digitalt skiljer sig åt. Att utvecklingen kan tolkas i termer av ökad fragmentering styrks av forskning som visar att den individuella variationen i nyhetsanvändningen har ökat över tid.40 Medan vissa grupper konsumerar nyhetsmedier i allt högre grad finns det andra som i högre grad än förr väljer bort nyhetsmedier. I spåren av det större medieutbudet har det därför blivit vanligare att skilja mellan vad som kallas nyhetssökare (news seekers) och nyhetsundvikare (news avoiders). Definitionerna av nyhetssökare och nyhetsundvikare varierar något, men i grunden syftar nyhets- sökare på dem som i de nya medielandskapen – präglade av allt större valmöjligheter – i hög grad väljer att använda sig av nyhets- medier medan nyhetsundvikare syftar på dem som i hög grad väljer bort nyhetsmedier, oftast till förmån för mer underhållnings- orienterade medier och medieutbud.41 38Färdigh & , 2014, s. 181. 39Boczkowski & Mitchelstein, 2013; Wadbring & Ödmark, 2014. 40Strömbäck et al., 2013. 41Aalberg et al., 2013; Ksiazek et al., 2010; Prior, 2007; Strömbäck et al., 2013; , 2014. Demokratin och det förändrade medielandskapet För svensk del har det gjorts en tidsjämförande studie av gruppen nyhetssökare och nyhetsundvikare, vilken jag gjorde tillsammans med och . Baserad på SOM-mätningarna bygger den på ett summerat index över människors samlade nyhetsmediekonsumtion, vilket omfattar såväl radio som tv-nyheter och läsning av både morgontidningar och kvällstidningar antingen på papper eller online. Indexet sträcker sig från 0 till 27, där 0 står för att man inte använder några nyhets- medier överhuvudtaget medan 27 står för att man i princip följer nyheterna i såväl radio som tv, morgontidningar och kvällstidningar. Nyhetssökare definierades som personer med ett indexvärde över 20, medan nyhetsundvikare definierades som personer med ett indexvärde under 9.42 Den studien omfattade , och visade att båda grupperna ökade i storlek . Även om andelarna varierade något var trenden tydlig. Samma studie visade också att människors politiska intresse blev viktigare för att förklara i vilken utsträckning som de följer nyhetsmedierna, även efter kontroll för bakgrundsvariabler som kön, ålder och utbildning. Den ökade betydelsen av politiskt intresse gällde för hela tidsperioden, men var särskilt markant under som ingick i studien.43 har förändringarna av medielandskapen fortsatt och en fråga är därför ifall andelarna nyhetssökare och nyhetsundvikare har fortsatt att öka . För att undersöka detta har analysen gjorts om så att den omfattar hela . Result- atet redovisas i Figur 5.4. Medan kurvorna visar andelen nyhets- sökare och nyhetsundvikare visar de raka linjerna vilken trenden är. Som framgår ökade andelen nyhetssökare från , medan andelen nyhetsundvikare ökade från . Jämförs detta med den tidigare studien tycks ökningen av andelen nyhetssökare ha avstannat medan andelen nyhetsundvikare fortsätter att öka. Trenden att andelen nyhetsundvikare ökar bekräftas också av studier som fokuserar på andelen icke-användare av olika medier. ökade exempelvis andelen som mindre än en gång tar del 42Strömbäck et al., 2013, s. 419-421. 43Strömbäck et al., 2013, s. 429-430. Demokratin och det förändrade medielandskapet av någon morgontidning från . Dessutom visar forskning att personer som sällan eller aldrig läser morgontidning i hög grad väljer bort också andra traditionella nyhetsmedier.44 Källa: Uppdaterad version från Strömbäck, , 2013. De faktorer som generellt har starkast samband med nyhets- undvikande är ålder och politiskt intresse, och framförallt när det gäller den minskade papperstidningsläsningen är ålder en central förklaring.45 Unga väljer i allt högre grad bort papperstidningar. är det viktigt att poängtera att den ökade betydelsen av politiskt intresse för att förklara i vilken grad människor följer nyhetsmedier gäller också efter kontroll för ålder. Ska man sammanfatta tyder denna och annan svensk och inter- nationell forskning på att människors preferenser och intressen har fått allt större betydelse för i vilken utsträckning som man följer olika nyhetsmedier, som andelen nyhetssökare och inte minst nyhetsundvikare ökar över tid.46 Ur ett demokratiskt perspektiv är detta viktigt av flera skäl. 44Shehata & Wadbring, 2012, s. 376, 379. 45Strömbäck et al., 2013; Shehata & Wadbring, 2012. 46Strömbäck et al., 2013; Shehata, 2013; Shehata & Wadbring, 2012. Demokratin och det förändrade medielandskapet För det första ligger resultaten i linje med OMA-teorin, enligt vilken ökade möjligheter att välja leder till att människors preferen- ser får ökad betydelse. Förändringar på makronivån (expanderande medielandskap och ökade valmöjligheter) leder till att faktorer på mikronivån (preferenser och förmågor) får större betydelse för att förklara människors medieanvändning. Skälet till varför andelen nyhetssökare och nyhetsundvikare har ökat är inte att deras politiska intresse eller andra relevanta preferenser har förändrats: skälet är att deras politiska intresse och andra preferenser får större genomslag i ett medielandskap präglat av stora valmöjligheter än i ett medielandskap där valmöjligheterna är få. För det andra talar mycket för att andelen nyhetsundvikare kommer att fortsätta öka. Det följer av att den grundläggande mek- anismen handlar om att ökade valmöjligheter leder till att människors preferenser får ökad betydelse, men också av att yngre generationer inte socialiseras in i vanan att ta del av nyhetsmedier på samma sätt som tidigare generationer.47 Om andelen nyhets- sökare kommer att öka är mer osäkert, bland annat därför att det finns en gräns för hur mycket tid även de mest intresserade kan lägga på att följa olika nyhetsmedier.