sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att ge en särskild utre- dare i uppdrag att föreslå hur teknikprogrammet kan kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar (dir. 2013:122). förordnades före detta statssekreteraren till särskild utredare. Utredningen har antagit namnet (U 2014:01). Regeringen beslutade och om tilläggsdirektiv (dir. 2014:50 och dir. 2014:95). Samtliga tidigare direktiv ersattes genom beslut av ett nytt samlat direktiv (dir. 2015:15). I det nya samlade direktivet gavs ut- redaren i uppdrag att lämna förslag som syftar till att stärka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft, under- lätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv och förstärka den nationella kompetensförsörjningen. förlängdes utrednings- tiden till . Genom beslut förlängdes utredningstiden ytterligare, till (dir. 2015:84). Uppdraget om försöksverksamhet som rör teknikprogrammet och uppdraget om justeringar av det nationella utbudet av inrikt- ningar redovisades i delbetänkandet En yrkesinriktning inom teknikprogrammet (SOU 2015:29). Som sakkunniga i utredningen förordnades från departementssekreteraren , Arbetsmarknads- departementet, kanslirådet , Utbildningsdeparte- mentet (entledigad ), departementssekreteraren , , ämnesrådet , (entledigad ), ämnesrådet , (entledigad ), och ämnessakkunniga , Utbildnings- departementet (entledigad ). sekreteraren , , förordnades som sakkunnig från och kanslirådet , , förordnades som sakkunnig från . , Finans- departementet, förordnades som sakkunnig från och entledigades . , , förordnades som sakkunnig från . Som experter i utredningen förordnades från utredaren , , chefen , , statistikern , Skol- inspektionen (entledigad ), den internatio- nella koordinatorn , Myndigheten för yrkeshög- skolan, och handläggaren , Arbetsförmedlingen. Handläggaren , , och handläggaren , Kommuner och Landsting, förordnades som experter från och , Skolinspektio- nen, förordnades som expert från . Som sekreterare i utredningen anställdes från till , departementssekrete- raren från till , utredaren från till , utredaren på halvtid från till , utredaren från till , från och ämnes- sakkunniga från till . Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Välja yrke (SOU 2015:97). Uppdraget är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag om försöksverksamhet med 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om 1.3 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.4 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655)..................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå ........................ 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:555) med instruktion för ................. 1.7Förslag till förordning om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till gymnasieskolor som erbjuder utbildning inom vissa yrkesområden ...................... 1.8Förslag till förordning om nationellt råd för yrkesutbildning och nationella råd för 1.9Förslag till ändring i förslaget till förordning om behörighetsgivande förutbildning inom i departementspromemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) .......................................... Styrd dimensionering eller ökad attraktivitet ....................... Att öka yrkesutbildningens attraktivitet............................... Åtgärder för att öka attraktiviteten ....................................... Elever behöver bättre kunskaper inför 2.3.2Tillgången till yrkesutbildning behöver 2.3.3Yrkesutbildningens kvalitet förbättras genom stärkt samverkan med arbetsmarknaden ............... Bättre förutsättningar för medvetna studie- och Gymnasievalet är viktigt men svårt ....................................... Kunskap ............................och vägledning underlättar valet 3.2.1Studie- och yrkesvägledning har positiva effekter för både individ och samhälle................... 3.2.2Studie- och yrkesvägledningen i når inte upp till målen ............................................. 3.3 Förslag till utveckling av studie- och yrkesvägledningen..... kursplaner när det gäller kunskaper om 3.3.2Alla elever i ska få möjlighet att 3.3.3Arbetsmiljöverket ska informera om arbetsmiljölagstiftningen i samband med En utökad satsning på yrkestävlingar .................... 3.3.5En utredning ska få i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i ....... 3.4Ekonomiska konsekvenser och finansiering av förslaget Gymnasievalet sorterar elever ................................................ Yrkesprogrammen är könsuppdelade..................... 4.1.2Elever med utländsk bakgrund väljer ofta 4.2Avbrott och programbyten kan bero på särbehandling och socialt utanförskap......................................................... 4.3 Uppdraget att förmedla skolans värdegrund och förebygga trakasserier och kränkande behandling.............. 4.4Förslag för ett utvecklat värdegrundsarbete i ska främja värdegrundsarbetet ........... Nationella och lokala programråd .............................. De nationella programråden................................................. 5.1.2De nationella programrådens formella roll är Ledamöterna sitter på personliga mandat ............ 5.1.4De nationella programråden har begränsade möjligheter till egna initiativ ................................. 5.1.5De nationella programråden har olika 5.1.6De nationella programråden saknar möjlighet att lyfta övergripande frågor till en högre 5.2 De lokala programråden ....................................................... Enkätundersökning om lokala programråd ......... 5.3Utredningens förslag till en stärkt struktur för 5.3.1Ett nationellt råd för yrkesutbildning ska 5.3.2De nationella programrådens funktion inom 5.3.3Samverkan mellan Skolinspektionen och arbetsmarknadens parter ska utvecklas................ 5.3.4De lokala programråden ska inte regleras Yrkescollege och andra samverkansmodeller ............... Samverkan genom yrkescollege och liknande modeller..... Utredningens uppdrag att främja samverkan...................... Rekryteringsbehov motiverar branscher ............. Tydligt definierade kompetenskrav krävs............ 6.2.3Regional organisation förutsättning för lokal 6.2.4Servicecollege – en avvecklad 6.3 Nationella inriktningar utan samverkansmodeller ............. Fritid och hälsa...................................................... Dator- och kommunikationsteknik..................... Turism och resor ................................................... 6.4Förslag om statsbidrag för att utveckla regionala 6.5 Kartläggning av samverkansmodeller .................................. 6.5.3Kvalitetssäkring genom kontroll av utbildningsförlopp, utbildningsresultat, branschprov eller genom validering ..................... Samverkansmodeller under utveckling ................ Företagsskolor och industrigymnasier ................ Branschskolor för vissa små yrkesområden ................. Diskussionerna kring branschlärling ................................... 7.2Vissa små yrkesområden har svårt att klara 7.2.1Branschskolor en lösning för kompetensbrist inom vissa små yrkesområden .............................. Branscher som ser branschskolor som en möjlig lösning för kompetensförsörjningen ........ 7.2.3Branscher som tagit egna initiativ som liknar 7.3Utredningens förslag om en försöksverksamhet med Branschskolor införs som försöksverksamhet .... 7.3.2Utbildningsanordnare som kan delta i Villkor för att få delta i försöksverksamheten..... 7.3.5Lärares kompetens och betygssättning vid Huvudmän som samarbetar med branschskolor ska kunna söka statsbidrag ........... 7.3.7Elever ska ha rätt till stöd för inackordering under undervisning på branschskola .................... Vuxenutbildning på branschskola ........................ Andra möjliga offentliga aktörer som kan samarbeta med branschskolor............................... Alternativa lösningar för gymnasieutbildning Regional samverkan om yrkesvux .............................. Yrkesvux bidrar till kompetensförsörjningen ..................... Yrkesvux finansieras i stor utsträckning av statsbidrag...... Bristande behovsanalyser och samråd ................................. Samråd med Arbetsförmedlingen ........................ Samråd med företrädare för arbetsmarknaden .... Mindre yrkesområden trängs undan ................................... Förslag för utvecklad regional samverkan om yrkesvux .... 8.5.1Kommuner ska ansöka om statsbidrag 8.5.2Regional samverkan om yrkesvux blir villkor för 8.6Fortsatt små möjligheter till yrkesutbildning för personer med högskoleförberedande utbildning................... Internationella rekommendationer om yrkesutbildning.... Yrkesutbildning är prioriterat inom EU.............. Fler behöriga till ................................ 9.1Färre elever i gymnasieskolans yrkesprogram minskar 9.1.3Utbildningsanordnarnas krav på särskilda 9.1.4Tidigare förslag om behörighetsgivande 9.2 Utredningens förslag............................................................ 9.2.1Statliga bidrag till behörighetsgivande 9.2.2Förutbildningar ska huvudsakligen vara kurser Uppdrag att främja utvecklingen av 9.3 Förslagens finansiering......................................................... 10.1.2 Ekonomiska konsekvenser för staten .................. 10.1.3 Ekonomiska konsekvenser för kommuner .......... 10.1.4 Ekonomiska konsekvenser för företag................. 10.1.5 Konsekvenser för sysselsättning i olika delar Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............... 10.2.1 Förslaget om praktisk arbetslivsorientering ........ 10.2.2 Ändrade villkor för statsbidrag för yrkesvux....... Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och 10.3.1 Medvetna val och aktivt värdegrundsarbete leder till mindre könsuppdelade yrkesprogram ... 10.3.2 Otraditionella utbildningsval i vuxen ålder.......... Konsekvenser för studiestödssystemet ............................... Konsekvenser för full delaktighet i utbildning för elever 10.6.1 Förslagens förenlighet med om 10.6.2 Konsekvenser för möjligheterna att nå de Konsekvenser för brottsligheten .......................... 10.6.4 Konsekvenser för personlig integritet.................. Förslaget till lag om försöksverksamhet med Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:128) om Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Bilaga 6 Den norska modellen för samverkan .......................... Bilaga 7 Branschorganisationer i enkätundersökning .............. Uppdraget och utredningens utgångspunkter Många unga söker arbete som många arbetsgivare är oro- liga för sin kompetensförsörjning. Intresset för gymnasieskolans yrkesprogram är vikande. Därför tillsattes Yrkesprogramsutred- ningen, med uppdrag att lämna förslag som stärker den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft, underlättar ung- domars övergång från skola till arbetsliv och förstärker den natio- nella kompetensförsörjningen. En bättre matchning mellan ungdomars val av utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan kan grovt sett åstadkommas på två sätt: genom att dimensionera antalet platser inom gymnasieskolans nationella program efter arbetsmarknadens efterfrågan eller genom att öka yrkesutbildningarnas attraktivitet. Utredningen förespråkar inte en centralstyrd dimensionering efter arbetsmarknadens efter- frågan. En sådan dimensionering förutsätter att det träffsäkert går att förutsäga arbetsmarknadens behov. skulle elevens val- frihet begränsas. Utredningen har i sitt arbete i stället valt att utgå från olika typer av insatser som behövs för att öka yrkesutbild- ningarnas attraktivitet. För det första behöver elever få ett bättre beslutsunderlag inför gymnasievalet. För det andra behöver till- gången till yrkesutbildning förbättras. För det tredje behöver ut- bildningarnas kvalitet förbättras genom en stärkt samverkan med arbetsmarknaden. Kunskaper om arbetslivet underlättar gymnasievalet Att välja program till gymnasieskolan är ett viktigt men svårt val för en ung person. För att vara väl förberedd för valet behöver en elev i tidigt utveckla kunskaper om arbetslivet och olika yrkesområden samt få vägledning i den konkreta valsituationen. Utredningen konstaterar att kvaliteten i studie- och yrkesvägled- ningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbets- livet och om vilka jobb som finns behöver förbättras. Utredningen föreslår att: grundskolans läroplan och kursplaner ska förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet, alla elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao) på en arbetsplats eller på ett yrkesprogram i gymnasie- skolan, Arbetsmiljöverket ska få i uppdrag att informera huvudmännen om hur riskbedömningar ska genomföras vid prao, och att en utökad statlig satsning på yrkestävlingar ska genomföras. Större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkes- vägledningen i kräver en grundligare analys än vad som varit möjlig att genomföra inom ramen för Yrkesprograms- utredningens uppdrag. Utredningen föreslår därför att en ny statlig utredning får i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . Gymnasieskolans yrkesprogram är tydligt könsuppdelade. Brister när det gäller värdegrunden på yrkesprogrammen kan vara en av förklaringarna till att elever som valt otraditionellt senare byter program eller avbryter sina studier. För att yrkesprogrammen ska kunna attrahera nya grupper av elever och uppmuntra till mindre könsstereotypa utbildningsval krävs att skolorna blir medvetna om vikten av ett aktivt värdegrundsarbete för att förebygga trakasserier och kränkande behandling. Utredningen föreslår att: Skolverket, i arbetet med nationella skolutvecklingsprogram, särskilt ska beakta behovet av värdegrundsarbete inom gym- nasieskolans yrkesprogram, och att Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska kvaliteten på värdegrundsarbetet inom gymnasieskolan. Det behövs både reglerad och frivillig samverkan mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden Att arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningssyste- met samverkar om gymnasial yrkesutbildning är avgörande för ut- bildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Samverkan kan dels ske i reglerad form, i nationella och lokala programråd, och dels i for- mer som inte är reglerade i författningar eller inskrivna i skolans styrdokument. Exempel på sådana samverkansmodeller är Teknik- college, Vård- och omsorgscollege och andra modeller som kan omfatta certifiering, validering och yrkesprov. Förtydliga och förstärk de nationella programrådens roll finns det ett nationellt programråd för varje nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan. De nationella programråden fun- gerar som forum för en kontinuerlig dialog mellan och representanter för de yrkesområden som yrkesprogrammen utbil- dar för. Det finns dock utvecklingsområden, bl.a. är rådens for- mella roll inom otydlig, rådens ledamöter har begränsat inflytande över rådens dagordning och ledamöterna saknar möjlig- het att lyfta övergripande och mer politiska frågor till en högre organisatorisk nivå. Utredningen föreslår att: de nationella programrådens funktion inom ska för- tydligas och att reglering som berör de nationella programråden ska samlas i en förordning, rådens ledamöter ska väljas med mandat från de organisationer de representerar, och att Skolverket, i samråd med rådens ledamöter, ska utarbeta rikt- linjer för hur rådens arbete ska bedrivas. Inrätta ett nationellt råd för yrkesutbildning saknas en nationell institutionell nivå där utbildningssystemet och arbetsmarknaden kan samverka om yrkesutbildning. Utred- ningen föreslår att: det inrättas ett nationellt råd för yrkesutbildning med repre- sentanter från arbetsmarknadens parter, myndigheter och depar- tement. Rådet ska samråda kring strategiska frågor om utveckling av yrkesutbildning och andra åtgärder som är relevanta för den långsiktiga nationella kompetensförsörjningen. Det nationella rådet för yrkesutbildning ska vara rådgivande till regeringen och komplettera och avlasta de nationella programråden. Yrkescollege och andra frivilliga samverkansmodeller Frivillig samverkan mellan arbetsmarknaden och utbildningssyste- met bygger på ett gemensamt intresse att säkra utbildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Den kartläggning som utredningen har gjort visar att det finns någon form av kvalitetssäkring från en branschorganisation inom alla gymnasieskolans yrkesprogram, men inte inom alla inriktningar och yrkesutgångar. Om ett yrkes- program eller en inriktning inom ett yrkesprogram i gymnasie- skolan saknar en tydlig och välorganiserad mottagande bransch kan det vara ett tecken på att utbildningen inte kan anordnas med till- räckligt god kvalitet. Olikheter mellan branscher innebär att en enskild modell för samverkan, t.ex. yrkescollege, inte passar alla. För att en bransch ska kunna hitta en modell som passar branschens förutsättningar och behov krävs, enligt utredningens bedömning: 1.en vilja från branschens arbetsmarknadsparter att engagera sig i den gymnasiala yrkesutbildningen, 2.kunskaper om vilka kompetenser som krävs för att bli anställd hos branschens arbetsgivare och hur dessa kan säkras, och 3.ekonomiska och organisatoriska resurser. Stöd till lokal och regional samverkan Branscher som inte har en regional organisation kan ha svårt att bygga upp samverkansmodeller för kvalitetssäkring och att delta aktivt i lokala programråd. Förekomsten av lokala programråd varierar mellan yrkespro- grammen men utredningen bedömer att ytterligare reglering av de lokala programråden inte är ändamålsenlig. För att stärka lokal sam- verkan genom de lokala programråden krävs det i stället uppföljande och stödjande åtgärder. Utredningen föreslår att: det ska inrättas ett statsbidrag för regionala stödfunktioner för att fler branschorganisationer ska kunna bygga upp kapacitet för lokal samverkan kring gymnasial yrkesutbildning. Branschorganisationer och nationella programråd kan bistå i kvalitetsgranskning och tillsyn av yrkesprogrammen Med de metoder Skolinspektionen använder i sin regelbundna tillsyn kan det vara svårt att upptäcka brister i yrkesinnehållet inom gymnasieskolans yrkesprogram, t.ex. när det gäller utrustning, mate- rial, lokaler och lärares yrkeskompetens. Utredningen föreslår att: Skolinspektionen får i uppdrag att undersöka hur riskbedömning inför urval av gymnasieskolor för regelbunden tillsyn kan utveck- las för att i större utsträckning upptäcka sådana brister, och att Skolinspektionen ska undersöka om myndigheten kan ta hjälp av branschorganisationer som kvalitetssäkrare vid etablerings- kontroller och tillsyn av huvudmän och gymnasieskolor som er- bjuder yrkesprogram. En försöksverksamhet med branschskolor för vissa små yrkesområden Vissa yrkesutbildningar lyckas inte locka elever trots att det finns stora möjligheter att få arbete direkt efter avslutad gymnasieutbild- ning. Många branschorganisationer efterfrågar möjligheter att ta ett större ansvar för smala yrkesutbildningar som har stor betydelse för arbetsmarknaden, men som riskerar att nedprioriteras inom Utredningens diskussioner med branschorga- nisationer inom olika yrkesområden har lett fram till ett förslag om en försöksverksamhet med så kallade branschskolor. Delar av gymnasieutbildningen ska kunna erbjudas på branschskolan Branschskolan ska fungera som där de bästa yrkeslärarna och den senaste utrustningen kan samlas. Bransch- skolan ska kunna ta emot gymnasieelever från hela landet för ut- bildning i vissa yrkeskurser under delar av elevernas utbildning. På så sätt kan en tillräcklig volym elever samlas för att kunna erbjuda relevanta yrkeskurser med god kvalitet och fler elever kan få till- gång till utbildningen, oavsett hemkommun. Branschskolan ska genom entreprenadavtal med en kommun även kunna utbilda elever inom vuxenutbildning Branschskolor passar för vissa små yrkesområden Utredningen anser att branschskolor passar bäst för yrkesområden som kräver en yrkesutbildning på gymnasial nivå som har svårt att locka ungdomar, som sällan anordnas inom vuxenutbildningen, som är relativt dyr att anordna och som kräver specifika lokaler eller ut- rustning. För att garantera kvaliteten i utbildningen ska en branschskola rekommenderas av en branschorganisation eller ha ett brett sam- arbete om utbildning med flera arbetsgivare inom branschen. Skol- verket ska godkänna en utbildningsanordnare som branschskola. Gymnasieskolan behåller huvudmannaskapet för eleven Huvudmannen för elevens gymnasieskola ska vid samarbete med en branschskola behålla ansvaret för elevens rättigheter och för ut- bildningen i sin helhet. Huvudmannens relation till branschskolan bygger till största del på den reglering som finns om utbildning på entreprenad. En elev ska ha rätt till stöd för inackordering vid undervisning på en branschskola. Huvudmannen ska ersätta branschskolan för kostnaderna för ele- vens utbildning. Utredningen föreslår ett statsbidrag som får lämnas för huvudmannens kostnader för ersättning till en branschskola. Statsbidraget ska fördelas av . Försöksverksameten ska pågå i fem läsår Försöksverksamheten föreslås omfatta som mest tio branschskolor och cirka 1 600 gymnasieelever. Försöksverksamheten ska pågå i fem läsår och därefter utvärderas. Lösningar på matchningsproblemen kan inte enbart sökas inom gymnasieskolan Utredningen konstaterar att gymnasieskolan inte ensam kan lösa de matchningsproblem som finns på arbetsmarknaden. Utredning- en lägger därför också förslag om förbättringar inom den yrkes- inriktade vuxenutbildningen och inom . Regional samverkan om yrkesvux Yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkes- vux) spelar en viktig roll för kompetensförsörjningen. Många kom- muner är för små för att själva kunna erbjuda ett brett utbud av yrkeskurser inom vuxenutbildningen. Utan regionala behovsana- lyser riskerar därför yrkesinriktad vuxenutbildning inom yrkes- områden med få och mer kostsamma utbildningsplatser att trängas undan av mindre kostsamma utbildningar inom yrkesområden med behov av många utbildade. Det innebär färre valmöjligheter för individen och utgör ett hinder för kompetensförsörjning. En stor andel av den gymnasiala yrkesutbildningen som ges inom den kommunala vuxenutbildningen finansieras av staten genom statsbidrag för yrkesvux. Utredningen föreslår att: statsbidraget för yrkesvux ska villkoras med att minst tre kom- muner samverkar om utbildningen samt ansöker om statsbidrag gemensamt, och att kommunerna ska samråda med aktören med regionalt utveck- lingsansvar i länet eller länen inför ansökan om statsbidrag för yrkesvux. Flera av de program och inriktningar i gymnasieskolan som leder fram till yrken där det råder brist på arbetskraft har svårt att rekry- tera elever. Det innebär att antalet behöriga sökande till yrkeshög- skolans eftergymnasiala utbildningar minskar när allt fler utbild- ningsanordnare ställer krav på särskilda förkunskaper från ett visst program i gymnasieskolan. Snäva behörighetskrav till , i kombination med bristande utbud av yrkeskurser inom den kommunala vuxenutbild- ningen, försvårar för personer att växla yrke senare i livet, till exem- pel som en följd av strukturomvandling på arbetsmarknaden.