sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Trots att tjänster har dominerat sysselsättningen i är innovationer i tjänstesektorn ett område som har varit påfallande anonymt till sin karaktär, och kunskapen om tjänstesektorns bidrag till den ekonomiska utvecklingen har i viss mån varit både försummad och omstridd (Tillväxtanalys, 2010). Tjänstesektorn betraktades länge som en ”icke-innovativ bransch”, och innovationslitteraturen fokuse- rade på den varuproducerande industrin och teknologisk produktutveckling. Forskningen kring tjänsteinnovation och Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning utvecklingen av nya tjänster har dock vuxit kraftigt (Schilling och Werr, 2009). Hipp, Thether och (2000) skiljer på tre typer av tjänsteinnovationer: 1) de som rör innovationer av själva tjänsten som utförs 2) processinnovationer som relaterar till nya eller förbättrade arbetsmetoder i processen i vilken en tjänst produceras och 3) organisationsinnovationer som syftar på förändring i bredare organisatoriska strukturer eller processer. Tjänsteinnovationer är viktiga av flera olika anledningar. är en tjänsteekonomi, där tjänsteproduktion dominerar det samlade förädlingsvärdet och sysselsättningen. Tjänster svarar dessutom för en ökande andel av exporten. –2012 bedrev drygt hälften av företagen i någon form av innovationsverksamhet. med innovations- verksamhet inom industrisektorn var , vilket kan jämföras med tjänstesektorn där av företagen bedrev innovationsverksamhet (, 2014b). Även i utvecklingsländer som och blir tjänstesektorn allt viktigare (Bitner och , 2008). , som ofta associeras med varuproduktion, hade exempelvis ett BNP som till bestod av tjänster (Ostrom m.fl., 2010). Flera faktorer gör det svårt att på ett meningsfullt sätt mäta tjänsteinnovationer. Medan utvecklingen av nya produkter i traditionella industriföretag ofta är en välorganiserad och strukturerad verksamhet, understödd av mycket forskning, sker utvecklingen av nya tjänster i tjänsteföretag ofta ad hoc (och , 1998). Vidare består tjänster vanligtvis av idéer och upplevelser snarare än fysiska ting. På grund av detta kan tjänsteinnovationer vara svåra att skydda från konkurrenter. Tjänster produceras också ofta i samverkan med kunden, vilket gör tjänsterna heterogena. Varje tjänst är i något hänseende unik och beror på den som utför tjänsten. Vidare är konsumtionen och produktionen av tjänster generellt sett svåra att separera. Av detta samband följer också att tjänster inte kan lagras. På grund av sin komplexa natur, heterogenitet och föränderliga karaktär är det också mycket svårt att mäta output och produktivitet i tjänsteinnovation (, 1995). På grund av de begränsade möjligheterna att göra empiriska analyser av tjänsteinnovation har FoU- och innovationspolitiken följaktligen ägnat lite innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 uppmärksamhet åt tjänsteinnovation. I stället vilar ofta policy på forskning kring FoU, teknologisk innovation och varu- produktion (, 2014a). Tjänsteinnovation omfattar alltså ”osynliga” innovationer som inte lätt låter sig fångas med de traditionella indikatorerna för innovation som används i den varuproducerande industrin, vilket kan leda till en underskattning av tjänsteinnovationers betydelse (Morrar, 2014). Gallouj och (2009) hävdar att underskattningen av tjänstesektorn har inneburit att en felaktig slutsats har dragits om att tjänster har en relativt sett liten effekt på ekonomisk utveckling i termer av produktivitet och förädlingsvärde. Den traditionella ansatsen har dock utmanats allt mer (Morrar, 2014). Det finns många indikatorer för att mäta innovationer, och även om en vanligt förekommande indikator är patent är det viktigt att understryka att detta ingalunda är det enda måttet. De olika indikatorerna för att mäta innovation skiljer sig åt i flera avseenden. Ofta används insatser, som företagens FoU-utgifter eller FoU- arbetskraft, som mått på innovationer. Insatsmått har flera brister i detta avseende. För det första mäter de just insatser i, och inte resultatet av, företagens innovationsprocesser. För det andra kan exempelvis FoU ha andra syften än att ta fram innovationer. FoU fyller också en viktig funktion när det gäller att öka företagens kapacitet att ta till sig andra företags innovationer och teknologi. Andra mått bygger på enkäter där företagen – innovatörerna – själva får uppskatta och rapportera t.ex. hur många nya produkter företaget tagit till marknaden ett specifikt år. Ett exempel på självrapporterade mått är undersökningen Innovationsverksamhet i som SCB genomför och som är en del av den europeiska Community Innovation Survey.62 Enkätdata som bygger på 62 Undersökningen Innovationsverksamhet i belyser innovationsverksamheten i svenska företag med tio anställda eller fler. Undersökningen genomförs , och bygger på en enkät som skickas ut och fylls i av företagen. Enkäten baseras på en EU- gemensam enkät där grundfrågorna är likadana för alla unionens medlemsstater (Community Innovation Survey). Bland annat samlas data in om vilka typer av innovationer företagen introducerat fördelat på produkt-, process, och organisatoriska innovationer, samt innovationer inom marknadsföring. Se vidare forskning/Forskning/Innovationsverksamhet-i-Sverige. Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning egenrapportering från företag kan vara snedvridna eftersom att de bygger på just självskattningar av vad som är innovativ verksamhet i det responderande företaget. Patent är ett exempel på register- baserade mått. Till denna kategori hör även annan immaterialrätt, exempelvis varumärkesrättsligt skydd. Även citeringar i vetenskap- liga tidskrifter brukar användas som mått på innovation.63 Denna bilaga använder i relativt stor utsträckning patentstatistik vid jämförelser av länders innovationsresultat, något som också är vanligt i andra studier (se t.ex. Fu och , 2009). En vanlig ansats i internationella jämförelser av innovations- förmåga är att utgå från olika sammanvägda indikatorer eller index, såsom exempelvis Global Innovation Index (GII) eller Innovation Scoreboard.64 Innovationsindex tenderar ofta att blanda inputs och outputs utan att närmare specificera hur orsakssambandet mellan inputs och outputs ser ut. Vidare säger index – vare sig de är resultat- eller insatsbaserade – ingenting om hur effektivt resurserna används i produktionen av nya idéer och innovationer. Fallstudier eller studier som försöker uppskatta omfattningen av innovativ verksamhet utifrån att t.ex. samla in data över vilka innovationer som omskrivits i fackpress och -tidsskrifter65 är ofta mycket kostnads- och tidskrävande och sällan representativa. I framför allt nationalekonomisk litteratur beskrivs innovationer – eller snarare avkastningen på innovationer – i termer av totalfaktorproduktivitet. Men, totalfaktorproduktivitet omfattar mycket annat än innovation. Basu m.fl. (2009) belyser totalfaktor- produktivitetens roll dels som mått på levnadsstandard (välfärd), dels som ”proxy” för teknologisk utveckling. Basu m.fl. delar upp totalfaktorproduktiviteten i tre delkomponenter: teknologisk utveckling, allokeringseffektivitet och aggregerade snedvridningar (skatter, konkurrensvillkor etc.). Även om skillnader i totalfaktor- produktiviteten (mellan länder) till stor del kan hänföras till teknologisk utveckling, vilket relaterar till innovationer, kan 63Citeringar torde snarare vara ett mått på vetenskaplig prestation än direkt innovativ verksamhet för kommersiella syften. 64Andra innovationsindex är t.ex. index för Knowledge Economy (WB ), kunskapsindex (WB KI) och Innovation (WB Innovation). 65 Se (2014) för en sådan metod för innovationer i svensk tillverkningsindustri. innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 allokeringseffektivitet och snedvridningar också vara av betydelse, i synnerhet för vissa länder. 4.2.1Patent som (mindre dåligt) innovationsmått definierar ett patent som en rättighet ett land beviljar en patenthavare och som ger patenthavaren ensamrätt att för en begränsad period kommersiellt utnyttja en uppfinning (, 2006; 2009a). Teorier, naturlagar, abstrakta idéer etc. kan generellt inte patenteras. Generellt krävs också att det som ska patenteras har en industriell applicerbarhet. Anledningen till att ett juridiskt ramverk finns för att skydda uppfinningar är att information kännetecknas av icke-rivalitet (marginalkostnaden för att en ytterligare person ska använda informationen är noll) och icke-exkluderbarhet (det går inte att exkludera de som inte bar kostnaden för att utveckla uppfinningen från att använda den). Patent gör så att uppfinningar de facto blir exkluderbara. De anses därför ofta vara viktiga för att skapa incitament för att ägna sig åt kunskapsgenererande verksamheter. Patent är (i regel) giltiga i högst från det att patent- ansökningen gjordes. Patent är territoriella rättigheter som endast är giltiga i de länder eller regioner där de har beviljats av officiella patentmyndigheter. Ett patent som enbart har beviljats i kommer därför inte att innebära kommersiell ensamrätt i exempelvis . Dock krävs ett ”globalt nyhetsvärde” för att ett patent ska kunna beviljas. En uppfinning som har patenterats i av företag A, men inte i , kan alltså inte patenteras i av företag B, även om företag B har tillgång till uppfinningen och kan dra nytta av den kommersiellt på den japanska marknaden. För att få ett patent beviljat ansöker uppfinnaren hos ett patentverk, och beroende på om uppfinningen lever upp till de juridiska villkoren kommer ansökan att beviljas eller avslås. Uppfinnare kan ansöka om patent vid exempelvis det europeiska patentverket (EPO), det amerikanska patentverket (USPTO) eller Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning det japanska patentverket (JPO). Ett triadiskt patent är ett patent sådant att det har beviljats av EPO, USPTO och JPO.66 Ett företag som ansöker om ett EPO-patent kan välja för vilka länder som EPO-patentet ska gälla, och kan via EPO-patentet således direkt få patentskydd i . Detta innebär att patentansökningarna till det svenska patentverket (PRV) har minskat , eftersom att patentansökarna tenderar att gå till EPO direkt. Värt att nämnas är att USPTO-patentdata av praktiska skäl huvudsakligen används i amerikanska studier, medan EPO- patentdata är vanligare i europeiska studier. Patent som indikator på teknologisk utveckling användes , och användningen av patentdata har ökat parallellt med att datorer har utvecklats. Det finns dock ett antal nackdelar relaterade till att använda patent som ett mått på innovation. Bland annat kan följande nämnas: –Patenteringsbenägenhet, och betydelsen av patent, varierar mellan branscher och länder. Patentstatistik fångar (i regel) inte innovation inom exempelvis tjänstesektorn. –Alla uppfinningar patenteras inte.67 –Betydelsen av olika patent och uppfinningar varierar. –Det kan gå från det att forskningen bedrevs till det att patentansökan gjordes. –Patent beviljas av olika patentmyndigheter. Uppfinnarens val av patentverk påverkas sannolikt av geografiskt läge. –Patent gör inte skillnad på huruvida innovationen innebär någonting helt nytt eller är en utveckling av någonting redan existerande. Patentdata är emellertid också förenat med viktiga fördelar. Exem- pelvis har patentdata varit den enda systematiskt insamlade 66 rapporterar patentstatistik för ett antal patentverk, uppdelat på bland annat tidpunkt för ansökan/beslut och landet i vilket uppfinnaren/ansökaren bor etc. Vilken typ av patentstatistik som bör användas varierar med ändamålet, men när ett lands innovationsaktivitet analyseras rekommenderar patentstatistik sorterad efter s.k. ”priority date”, vilket motsvarar tidpunkten då patentansökan för uppfinningen gjordes och som därmed ligger närmast den faktiska tidpunkten för själva innovationen. 67 Exempelvis uppskattar de Rassenfosse och van Pottelsberghe de la Potterie (2009) att av alla innovationer patenteras. innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 informationen om ny teknik. Det är via harmonisering av patent- system möjligt att göra internationella jämförelser mellan länder. Vidare har tillgången på patentdata vuxit snabbt med utvecklingen av nya databaser (, 2013). En annan fördel är att patentdata är vida tillgängliga till en relativt låg kostnad.68 Dessutom finns sätt att mildra somliga av de negativa aspekterna med patentdata. Exempelvis kan landspecifika effekter inkluderas i en ekonometrisk analys för att kontrollera för att patenteringsbenägenhet skiljer sig åt mellan länder. Vidare är det rimligt att skillnader i betydelse mellan patent i viss mån jämnar ut sig i studier där ett stort antal patent används. Det går även att ta hänsyn till patentens betydelse genom att bland annat vikta respektive patent med antalet citeringar som uppfinningen har fått i efterföljande patentpublikationer.69 I likhet med flera andra studier används patent i detta kapitel för att fånga innovationsaktivitet på makronivå (se t.ex. Dosi, Pavitt, och Soete, 1990; och Kortum, 1996; 1999; Kortum, 1997). Framför allt används patentdata som utgår från antalet beviljade patent utifrån det land innovationen uppfunnits i, sorterat efter datumet då patentansökan gjordes.70 Vidare används huvudsakligen patent beviljade av det amerikanska patentverket grund av den amerikanska marknadens storlek och betydelse kommer företag sannolikt att ansöka om patent hos USPTO om de anser att deras uppfinning har tillräckligt högt kommersiellt värde, vilket således möjliggör en undersökning av i vilken mån olika länder lyckas skapa ”högkvalitativa patent” (se t.ex. Bottazzi och , 2007 för ett liknande resonemang).72 68Patentdata är administrativ data som samlas in av patentverken i internt syfte att hantera deras administration samt att sprida information, och marginalkostnaden att ytterligare en forskare använder sådana data är låg (eller obefintlig). 69Publikationer och citeringar mäter huvudsakligen vetenskaplig produktion, och det är tveksamt hur användbart det är som innovationsindikator. Patent kan dock som sagt kvalitetsjusteras på olika sätt. Utöver kvalitetsjustering genom citeringar finns andra sätt, se t.ex. Squicciarini, Dernis och Criscuolo (2013). 70Bilagan korrigerar i regel för befolkningsstorlek genom att uttrycka FoU-utgifter och patent i per capita-termer. 71Ett alternativ är att utgå från antalet patent som har beviljats av respektive lands eget Internationella jämförelser försvåras dock i sådana fall på grund av att kraven för huruvida en patentansökan ska godkännas eller inte skiljer sig åt mellan länder. 72 Ett problem är eventuellt att länder med närmare relation till med större sannolikhet kommer att ansöka om patent där. Det kan därför vara bra att kontrollera för exempelvis handel med . Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning 4.2.2Svag korrelation mellan olika innovationsmått I strävan efter att på ett någorlunda tillförlitligt sätt mäta innovationer och, inte minst, göra internationella jämförelser har det producerats ett antal olika mått på innovationer. I tabell 4.2 redovisas ett antal av de mått som diskuterats ovan för och ett antal andra europeiska länder.73 Av tabellen framgår, exempelvis, att har en hög rangordning för de makroekonomiska indikatorerna ”Total FoU-intensitet” respektive ”Patentintensitet”. placerar sig även väl vid en jämförelse av de under- sökningsbaserade CIS-indikatorerna. rangordnas högt inom exempelvis andelen företag som utför egen FoU och andelen företag som utför innovation inom tjänster samt patent- ansökningar (EPO) per capita. Gällande andelen nya produkter av total omsättning ligger dock ”bara” på nionde plats. ligger inte heller i topp avseende andelen innovativa företag, vilket kan bero på att innovation i i större utsträckning än andra länder är koncentrerat mot ett fåtal stora företag. 73 Att enbart europeiska länder ingår motiveras av att vissa mått endast finns för dessa. Syftet är inte att ge en uttömmande bild av länders innovationsförmåga, utan att visa på hur olika mått relaterar – eller inte relaterar – till varandra. innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 Jämförelse av makroekonomiska- och undersökningsbaserade indikatorer på innovationsförmåga 2010 ansökningar (EPO) Korrelation med triadiska patent Rangordningen av CIS-resultaten bör tolkas med försiktighet på grund av att insamlingsförfarandet är olika i olika länder, varför värdena de facto inte är helt jämförbara. Källa: and Technology Indicators, Patent Database, and Technology Statistics och egna beräkningar. Tabell 4.2 indikerar att placerar sig väl enligt ett flertal etablerade mått, vilket också bekräftats av andra studier och rangordningar.74 Icke desto mindre varierar korrelationen mellan 74 Här görs därför inte anspråk på att fånga hur placerar sig enligt samtliga till- gängliga innovationsmått och -indikatorer; den intresserade läsaren uppmuntras att studera befintliga sammanfattningar. Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning dessa innovationsmått, och det är svårt att förklara varför t.ex. korrelationen mellan FoU-intensitet (men också patentintensitet) och andelen nya produkter av den totala omsättningen är nära noll. Med andra ord kan valet av mått på innovationer styra slutsatserna om ett lands innovationsförmåga, vilket komplicerar tolkningen av innovationsekonomiska studier. Näringslivets FoU-intensitet, och även andelen företag som utför egen FoU, har dock en tydlig korrelation med såväl beviljade patent per capita som patent- ansökningar per capita. Det ter sig därför naturligt att fort- sättningsvis fokusera på just patent som mått för innovations- kapacitet. Patent fångar förvisso primärt innovationer i varu- producerande industrier, men är ändå meningsfulla att analysera så länge medvetenhet om fallgroparna finns. 4.3.1Patent som mått på innovation Figur 4.1 visar antalet beviljade patent vid det amerikanska patentverket per miljoner invånare för ett antal . Av figuren framgår att och placerar sig i toppen. placerar sig före och , men efter , och ligger på sjätte plats bland de länder som ingår i jämförelsen på nästa sida. innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 Figur 4.1 Antalet beviljade patent (USPTO) per miljoner invånare, ansökningsår 1991, 2011 och 2008 NZ IT ES PT Värdena avser antalet beviljade patent som beviljats . Antalet beviljade patent 2008 ”underskattas” eftersom data speglar antalet beviljade patent vars patentansökningar inkom till patentmyndigheten under det innevarande året. Alla patentansökningar som inkom 2008 har ännu inte ”hunnit” beviljas. Källa: Patent Database. I kapitel 2 diskuterades hur den totala FoU-intensiteten har varierat i . Figur 4.1 visar att patentintensiteten följer ett liknande mönster, med en relativt stor ökning av antalet patent per miljoner invånare , medan slutet av uppvisar en minskning i både FoU-intensitet och patentintensitet. Gällande antalet patentansökningar placerar sig också högt, vilket kan ses i figur 4.2. har både 2001 och 2012 relativt sett många patentansökningar per miljoner invånare jämfört med andra länder. Samma mönster som i figur 4.1 och 4.2 håller även när andra patentdata analyseras, exempelvis beviljade patent vid EPO. Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning Figur 4.2 Antalet sökta patent från USPTO , per miljoner invånare Källa: Patent Database, Population and Demography Database och egna beräkningar. Figur 4.3 visar patentstocken75 per miljoner invånare i ett antal . ligger ”trea” avseende den ackumulerade patentstocken per miljoner invånare, efter och . Patent- stockarna har beräknats med data över beviljade patent vid det amerikanska patentverket (USPTO), och är sorterade då den första ansökningen gjordes. 75 Patentstockarna har, likt FoU-stockarna i kapitel 2, räknats ut genom ”Perpetual Inventory Method” enligt bl.a. Botazzi och (2007). Den initiala stocken fås enligt där g är den genomsnittliga tillväxten i antal patent över hela tidsperioden, är deprecieringstakten, vilken i denna studie är satt till 10 räknas därefter framåt genom formeln ö , +(1- innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 Figur 4.3 Patentstockar i elva 1987–2008, antal patent per miljoner invånare Anm. En möjlig förklaring till att patentstocken i figuren minskar vid 2006–2008 är den långa ledtiden mellan det att en patentansökare tillkännager sin avsikt att söka ett patent och det att patentet beviljas. Källa: Patent Database och egna beräkningar. Det finns också mer ambitiösa ansatser att fånga länders innovationskapacitet än genom bara patent. Exempelvis tar den internationella patentorganisationen fram ett innovationskapacitetsindex – Global Innovation Index, GII (se faktaruta 4.2 nedan). Faktaruta 4.2 Global Innovation Index Global Innovation Index (GII) är ett index som upprättas av () och i . Indexet har sedan sin tillblivelse för ett knappt decennium sedan blivit en internationellt känd och uppmärksammad jämförelsepunkt för innovation. index analyseras innovationsförmågan i 143 länder, vilket omfattar av världens befolkning. Bilaga 8 till LU15 innovationsförmåga i internationell belysning GII bygger på två delindex, Innovation Input Subindex (IIS) och Innovation Output Subindex (IOS). Delindexet för insats- faktorer (IIS) består av fem pelare som fångar olika element av ett lands ekonomi som möjliggör innovativ aktivitet: 1) institutioner 2) humankapital och forskning 3) informations- och kommunikationsteknologisk infrastruktur 4) marknadens sofistikeringsgrad och 5) affärslivets sofistikeringsgrad. Del- indexet för innovativa utfall (IOS) utgörs av två olika pelare: 6) kunskaps- och teknologiska utfall och 7) kreativa utfall. De totalt sett sju pelarna är indelade i tre underpelare, och varje underpelare består i sin tur av ett antal enskilda indikatorer (totalt 81 indikatorer). GII tas fram genom att använda medelvärdet av de två delindexen beskrivna ovan. Ett inno- vationseffektivitetsindex, Innovation Efficiency Index (IEI), tas också fram genom att beräkna kvoten mellan delindexen för outputs och inputs. Innovationseffektivitetsindexet visar hur mycket innovativ output ett land lyckas generera givet input. Tabell 4.3 presenterar ett antal olika index och rangordningar. Enligt GII är innovationskapacitet god. placerar sig på tredje plats avseende den totala kapacitets- indexrangordningen, vilket är en försämring från andraplaceringen , 2012 och 2013. Högst innovationskapacitet, enligt detta index, har följt av . och Hayes (2010) beräknar ett innovationskapacitetsindex där de väger in olika faktorer som antas påverka innovationskapaciteten. Deras mått kan på sätt och vis även anses fånga effektivitetsaspekter och är därför inte ett strikt mått på innovationskapacitet. I och Hayes’ index placerar sig på en femteplats bland ett relativt stort antal länder. Eftersom de olika måtten på innovationskapacitet som presenteras här är konstruerade på olika sätt är det relevant att se hur mycket de samvarierar. Korrelationen mellan GII-värdet och och Hayes index för innovationskapacitet är 0,38. Korrelationen mellan GII och FoU-intensitet är 0,05 medan den är 0,47 mellan GII-måttet och patentintensitet. Detta indikerar att samvariationen för olika mått på länders innovationskapacitet inte innovationsförmåga i internationell belysning Bilaga 8 till LU15 är särskilt stark generellt sett. Av den anledningen bör specifika rangordningar länder emellan tolkas med försiktighet. Dock tenderar utfallsvariabler (patent) ha en starkare korrelation med det sammanvägda måttet GII, än ”input-variabeln” FoU-intensitet. tar förutom GII även fram ett mått på innovations- effektivitet för samma länder, vilket diskuteras i avsnitt 4.4.1. Korrelationsstyrkan mellan GII och detta effektivitetsmått är 0,27.