sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Det industrialiserade samhället innebar nya förutsättningar och behov i jämförelse med jordbruks- samhället. Det förändrade ekonomin, arbetslivet, infrastruktur, in- stitutioner och värderingar. Det ökade lönearbetet innebar exempel- vis en annan sårbarhet för den enskilde vid sjukdom och arbetslöshet än när majoriteten försörjde sig genom egen jordbruksproduktion. Lokalsamhällen bröts upp och sociala relationer och trygghet på- verkades genom den stora inflyttningen till städerna. Industrialise- ringen innebar också en genomgripande arbetsdelning, vilket gav ett större beroende av marknaden och av omfördelningssystem.4 Teknik- utveckling och medicinska framsteg ledde till ökade möjligheter för offentliga insatser. Jämlikhet, frihet och solidaritet var värden som politiken via lag- stiftning, institutioner och reformer avsåg att stärka. och de nordiska länderna har avvikit markant från många andra länder i utvecklandet av det sociala kontraktet. Den höga tilliten och den form av individualism som utgör kärnan i det sociala kontraktet, är unikt.5 Statsindividualismen – har en unik utgångspunkt i det sociala kontraktet Det sociala kontraktet i bygger på en allians mellan stat och individ, där staten investerar i alla medborgare genom att utrusta dem med resurser. Staten frigör på detta sätt individen från beroende- band till andra kollektiviteter som fungerar hämmande, såsom den patriarkala familjen och andra traditionella, hierarkiska gemenskaper i civilsamhället. Individen kan via staten frigöra sig från beroendet 4Wennemo, (2014), Det gemensamma – Om den svenska välfärdsmodellen. 5Trägårdh, (2015) Framtidsfolket – Modernitet och svensk nationell identitet, s. 369, i , Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. av ekonomiskt, kulturellt och social stöd, dvs. från de förutsätt- ningar man fötts in i eller befinner sig i. Det har gjort social rör- lighet möjlig och att den enskilde har kunnat påverka det egna livet. Detta leder till fördelar såväl för den enskilde som för samhället i stort. Trägårdh har myntat begreppet ”statsindividualism” för att be- teckna denna särskilda individualism.6 Det är en individualism som, till skillnad från andra definitioner, inte handlar om frihet från staten utan frihet genom staten. Individualism kopplas i många länder till rätten att vara olik, men den frihet som ”statsindividualismen” ger handlar inte i första hand om friheten att vara annorlunda, menar , utan det är en individualism kopplad till (jäm)likhetsideal. Likheterna i människors behov av exempelvis skola, vård och om- sorg har varit utgångspunkt för reformerna, inte individernas olik- heter och individuella preferenser. Olika lagar och reformer som gestaltar dessa värderingar har in- förts kontinuerligt, t.ex. allmän rösträtt, äganderätt, allas rätt till förskola, skola och högre utbildning, införandet av särbeskattning, allmän pension och generell rätt till studiemedel. stöd för omfördelning av resurser är också i ett annat avseende olikt andra länder. Det sociala kontraktet innebär här en omfattande omfördelning av resurser, vilket har ett ovanligt starkt stöd hos medelklassen i Sverige.7 Detta kan ha sin grund i att tilliten till staten (och dess tjänstemän) är hög, men också i tilliten om ett starkt rättsmedvetande hos andra, dvs. tilliten baseras på att man tror andra om gott. Så länge omfördelningen kommer dem till del som har rätt till den och att man (i tillräckligt hög grad) kan lita på att enskilda inte utnyttjar systemen och att staten har kontroll över användningen, så har man tillit till det sociala kontraktet. 6Trägårdh, (2015) Framtidsfolket – Modernitet och svensk nationell identitet, s. 370 i , Om – en antologi om digitaliseringens möjlig- heter, SOU 2015:65. 7Wennemo, (2014), Det gemensamma – Om den svenska välfärdsmodellen. Mot ett tjänstebaserat kunskapssamhälle Tre vågor av globaliseringen har påverkat internationa- lisering under framväxten av industrisamhället (1865 –1914, 1950– 1971, 1989–). Det har påverkat varu- och tjänstehandel, kapital- rörelser och migration. Välståndsutvecklingen har påverkats i varje våg.8 Den tredje vågen innebar en övergång till ett informations- och tjänstebaserat kunskapssamhälle. hamnade industrivärlden i den djupaste ekonomiska krisen under fredstid . Många svenska företag och branscher drabbades hårt. När krisen var övervunnen inleddes en ny globali- seringsvåg. För svensk del anses 1989 som start för den tredje glo- baliseringsvågen därför att valutaregleringen då avskaffades. Teknikutvecklingen och framåt gav också helt nya möjligheter för internationell handel och internationellt företa- gande. har kostnaderna för bearbetning, lagring och över- föring av information minskat dramatiskt. För de produkter som kunde omvandlas till elektroniska signaler, skapades möjligheter för global handel till låga kostnader. På samma sätt öppnades möjlig- heter att organisera globala produktionssystem, där många olika före- tag runt om i världen bidrog med sin specialkompetens. Det gjorde att specialisering och arbetsdelning ökade starkt. Många företag outsourcade delar av sin verksamhet till andra, både vad gäller till- verkning och leverans av tjänster, och företag blev en del i globala värdekedjor. Kunskapssamhället och informationssamhället är begrepp som började användas i västvärlden på 1970/1980-talen. Den tekniska utvecklingen med persondatorer och internet innebar att arbete med och hantering av information i hög grad ersatte fysiskt arbete. Begreppen fick stort genomslag när internet fick en allt större spridning. Det var under detta decennium som övergången till ett informations- och kunskapssamhälle tog fart och behovet av och efterfrågan på kunskap och kompetens ökade. 8 (2007), Globaliseringens tre vågor – internalisering under . Underlagsrapport nr 3 tre-vagor---sveriges-internationalisering-under-150-ar hället som begrepp erkänner betydelsen av kunskap, kompetens och teknologi som bas för samhällets och ekonomins utveckling.9 har möjligheterna till och kraven på utbild- ning i samhället ökat. Allt fler har omfattats av och deltagit i allt längre formella utbildningar. Skola och utbildning har syftat till att ge varje individ kunskap och kompetens för såväl den egna utveck- lingen och deltagande i arbetslivet som för ökat välstånd och för att leva och verka i en demokrati. I kunskapssamhället är utveckling och spridning av kunskap den viktigaste förutsättningen för ekonomisk tillväxt och omställningsförmåga.10 lyfter fram regeringars betydelse för att individer ska utveckla den kompetens och kun- skap som krävs i ett kunskapssamhälle. Begreppet humankapital an- vänds för att ringa in länders behov och betydelse av individer med kunskaper och färdigheter som kan bidra till ekonomisk tillväxt, vilket gör landets välståndsutveckling möjlig.11 Livslångt lärande allt viktigare När kunskap har ökat i betydelse för att nå tillväxt och förändra samhället, och när förändringstakten på arbetsmarknaden ökar, ökar också vikten av ett livslångt lärande. Inom arbetade DeSeCo12-gruppen fram ett antal nyckelkompetenser.13 De definierade tre breda kategorier av nyckelkompetenser som de ansåg att alla individer behöver i samhället; att kunna interagera i sociala heterogena grupper, att kunna agera autonomt samt att kunna använda verktyg (som språk och teknik) för att interagera med om- givningen.14 antog vid mötet i det strate- giska målet att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Livslångt lärande infördes som en vägledande princip i arbetet för att underlätta övergången 9OECD (1996) The Economy, GENERAL DISTRIBUTION, OCDE/ GD(96)102. 10Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsför- måga. En globaliserad svensk ekonomi. 11World (2016), The Human Capital report 2016 – insight report. 12Definition and Selection of . 13http:///edu/skills-beyond-school/definitionandselectionofcompetencies deseco.htm. 14http:///. till kunskapssamhället och kärnan i själva strategin är att stärka kom- petenser hos medborgarna för att uppnå målet.15 De åtta nyckel- kompetenser som antog bedömdes vara nödvändiga för välstånd och tillväxt, liksom för alla indivi- ders självförverkligande och personliga utveckling, den sociala sam- manhållningen och ett aktivt medborgarskap, samt möjligheter inom arbetsmarknaden.16 Vi är på väg mot ett digitalt samhälle. Digitaliseringen innebär en om- välvande transformering av samhällets viktigaste delar – tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Digitali- sering innebär att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklara. Det förändrar hur vi gör saker, hur vi upplever saker, hur vi tar oss an uppgifter och hur vi finner lösningar. Användningen av ny teknik förändrar förutsätt- ningar och villkor för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för tillit och social sammanhållning i samhället.17 Ekonomin förändras genom digitaliseringen. Digitaliseringen skapar radikalt nya förutsättningar som gör att etablerade affärs- och verksamhetsmodeller utmanas och etablerade strukturer för- ändras i grunden.18 Digitaliseringen innebär att fysiska varor i hög utsträckning blir digitala tjänster och att digitala plattformar effek- tiviserar och internationalisererar tjänster som var lokala samt att den traditionella produktionen effektiviseras.19 Logiken i den digitala ekonomin skiljer sig från den i industri- samhället. Nya begrepp formuleras för att beskriva delar av den för- 15Europeiska rådets resolution om livslångt lärande . Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C 163, /?qid= 1410793134348&uri=URISERV:c11054. 16Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckel- kompetenser för livslångt lärande /?uri=CELEX:32006H0962&qid=1408966371090. 17Se omvärldsanalysen i kapitel 3 i (2015) Digitaliseringens trans- formerande kraft – vägval för framtiden, SOU 2015:91. 18Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, s. 326 i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 19Breman, , , (2014) Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter, Ekono- misk debatt, nr 6, årgång 42. ändring som ekonomin genomgår. Nyttjandeekonomi20 är ett be- grepp som fångar hur ekonomin förändras till att baseras på använd- ning av tjänster istället för en ekonomi som bygger på ägande av produkter. Det skiljer sig från industrisamhällets värdeskapande, som bygger på hierarkiskt styrda processer av produktion av varor för en massmarknad, medan nyttjandeekonomin fokuserar på dyna- miska och individuella tjänster som både genereras och distribueras via digitala nätverk. Digitaliseringen får en kraftig påverkan på arbetsmarknaden, där många yrken kommer att försvinna eller förändras i grunden och helt nya yrken kommer att tillkomma.21 Utvecklingen går från fasta anställningar till att allt fler är egna företagare, har kortare anställ- ningar och att man får inkomster via delande av sina tillgångar, t.ex. hyra ut sin lägenhet. Till skillnad från tidigare utvecklingsfaser, så sker transforme- ringen av arbetsmarknaden brett, då de flesta sektorer berörs sam- . Det gör att behoven av utbildning och kompetensutveckling är stora och kommer att vara så för de flesta genom hela yrkeslivet.22 Tillgång till rätt kompetens är helt avgörande för möjligheterna att utveckla och skapa framgångsrika företag och nya jobb och för individens möjligheter till trygghet på arbetsmarknaden. Samhällsutvecklingen och digitaliseringen påverkar också värde- ringar, attityder och beteenden, vilket förändrar sammanhållning och socialt samspel – dvs. en viktig del av det sociala kontraktet. Exempelvis innebär den obegränsade tillgången till information och kommunikation liksom det oöverskådliga medieutbudet att en indi- vidualisering av mediekonsumtionen uppstår, dvs. att olika indivi- der tar del av olika medier, nyheter etc. Det här sker både utifrån individuella val och algoritmiskt. Individualiseringen av mediekon- sumtionen riskerar att ge människor helt separata verklighetsbilder vilket försvårar social tillit och sammanhållning. Det skiljer sig från 20Begreppet förs fram av Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 21Frey, C. B. och , T (2015) Digital disruption at work, s.107 – 134 i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om , SOU 2015:65. , Fölster, S (2015), Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för . 22Se fördjupad beskrivning i Omvärldsanalysen i kapitel 3 i delbetänkande SOU 2015:91, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. den masskonsumtion av ”samma” medier som skedde under fram- växten av industrisamhället och som där fungerade som ett sam- manhållande kitt eftersom man delade en likartad uppfattning om verkligheten, även om man ansåg olika saker om den. Digitaliseringen kommer att stöpa om formerna för demokratin. Den ökar möjligheten för fler att ta initiativ, vara delaktiga och bidrar till transparens. Det kan skapa nya former för engagemang när del- tagandet i föreningsliv samt i politiska partier kontinuerligt sjunkit . Analys av data kan också komma att få en stor be- tydelse för demokratin och underlag för arbetet med demokratiska frågor. En tilltagande urbanisering och en befolkningsstruktur med allt högre andel äldre etc. innebär helt nya förutsättningarna för och krav på den offentligt finansierade sektorn. Inom denna behöver effektiva verksamheter utvecklas som möter individers behov med god kvalitet. Digitaliseringen har ett antal kännetecken, som kommer att påverka det sociala kontraktet. Nedan beskrivs några av dessa kännetecken. Digitaliseringen möjliggör och leder till en ökad individualisering. Detta gör att individen sätts i centrum på ett sätt som inte varit möjligt. Denna nya nivå av kund/individ-orientering påverkar företag, civilsamhällets organisationer och även de offentliga verk- samheterna. Vi som individer förväntar oss ett skräddarsytt erbju- dande som passar just mig. Spelreglerna ändras därmed för såväl före- tags som statens relation med medborgare och kunder, distribution och produktion av produkter och tjänster. Verksamhetsutveckling sker ihop med användarna Digitaliseringen ger delvis nya förutsättningar för utvecklingsarbete jämfört med hur arbetet tidigare gått till inom statlig förvaltning. Digitaliseringen innebär att användaren och det användargenere- rade är utgångspunkt för identifiering av behov och innovation, att en agil processen är nödvändig, dvs. en kontinuerlig utveckling av tjänster utifrån testresultat och texter i mindre skala/ ”piloter” för att sedan lätt skala upp fungerande lösningar. De ökade möjligheter- na till och förväntningarna på transparens och på informations- inhämtning ”on demand” utgör nya förutsättningar liksom de ökade analysmöjligheter som den ökade mängden digitala data ger och därmed andra typer av kunskapsunderlag för beslutsfattande. Digitaliseringen påverkar en ökad internationalisering genom att vi snabbt får kontakt med och är del av utvecklingen i omvärlden på ett annat sätt . Integreringen av marknader, handel, in- vesteringar, människor mm sker globalt. Olika former av system har- moniseras eller standardiseras exempelvis utbildningssystem. Som individer är vi medvetna om vilken cancerbehandling som ges i andra länder, och förväntar oss samma tjänster i . Likaså har vi till- gång till utbildningar som ges digitalt, men produceras i andra länder. Vi agerar också själva gentemot internationella aktörer och t.o.m. länder exempelvis genom att skriva på upprop, kommentera val i andra länder och vi förväntar oss att ska agera internatio- nellt på ett annat sätt . Beroendet av andra länder ökar, inte minst avseende utvecklingen inom hållbart klimat. Ökad effektivitet och kvalitet genom analys av stora datamängder När allt fler människor, saker, skeenden är digitala och lämnar digitala spår får vi även enorma mängder data. Dessa stora mängder data kan analyseras, struktureras och användas för att göra helt nya saker och att göra de saker vi tidigare gjort på nya sätt. Detta sker, och kommer i allt större utsträckning att ske, automatiserat. ringen får ett mycket stort genomslag eftersom den i allt högre ut- sträckning också är kopplad till annan teknisk utveckling. Digitaliseringen möjliggör att kunskap kan utvecklas genom data- baserade experiment och olika former av simuleringar på ett sätt, och med en omfattning, som vi tidigare inte varit i närheten av. Inom de flesta forskningsdiscipliner används digitaliseringens möj- ligheter på detta sätt och såväl företag som offentliga verksamheter använder i allt högre utsträckning simuleringar vid planering av tjänster. Dessa förändringar kommer att ge oss helt ny kunskap om och förståelse för människan och samhället. Det kommer att påverka identitetsskapande och värderingar, tillväxt och arbete, hälsa och sjuk- dom, och människors relationer till varandra och samhället, och på- verkar därmed även statens roll. Vad är det statliga åtagandet i en digital tid? Digitaliseringens transformation kommer påverka såväl vad staten kan göra och utmana de uppfattningar som vuxit fram under 1900- talets industrisamhälle om vad det statliga/offentliga åtagandet bör vara. Hur kan det statliga åtagandet komma att se ut i en digital tid? menar att en diskussion om välfärdspolitik alltid kommer att vara ofullständig om inte de normativa problemen kring frågan om vad som ska menas med social rättvisa behandlas.23 Sedan 1970- talet har intresset för normativa analyser och resonemang ökat. Forskare som Rawls och Nozick har lyft fram betydelsen av att diskutera begrepp som rättvisa, jämlikhet och rättigheter, och foku- serat på frågan – Vad bör staten göra?24 I det ryms frågor om hur långt kollektivets ansvar för den enskilde bör sträcka sig och vad den enskildes eget ansvar bör vara, dvs. inom vilka moraliska ramar bör det kollektiva politiska handlandet ske. har också kunskapsuppbyggnaden om vad som påverkar genomförandet av politiska reformer vuxit. Man under- söker ur olika aspekter förutsättningarna för att på politisk och administrativ väg styra samhället – dvs. Vad kan staten göra? 23Områdets beskrivning utgår från resonemang i , Bo (1994) Vad bör staten göra? Om välfärdsstatens moraliska och politiska logik, . 24John Rawls, A theory of och , Anarchy, State and Utopia. behöver belysas i en digital kontext för att få en bred diskussion och teoretiska ramverk för vad staten ska göra. Den statliga förvaltningens roll i det demokratiska samhället är att förverkliga politiken. Förtroende från medborgare, verksam- heter och företag är en förutsättning för genomförandet. Viljan att gemensamt finansiera den offentliga verksamheten bygger på att med- borgare och företag litar på att skattemedel används på ett ansvars- fullt sätt. På samma sätt är statsförvaltningens integritet och gemen- samma grund en förutsättning liksom att lagar och regler efterlevs, vilket garanteras genom tillsyn och tillståndsgivning. Den svenska förvaltningsmodellen ska fungera så effektivt och utvecklingsinriktat som möjligt varför samordning och samverkan är centralt.25 Denna grund gäller även i en digital tid, men frågan är om medborgarnas syn på hur skattemedel ska användas nu kommer att förändras? Då digitaliseringen möjliggör en ökad individualisering så kom- mer stöd och insatser i vård, skola och omsorg kunna se mycket olika ut för olika individer. Vad är då likvärdigt? Vad är rättvist? Då individens eget beteende på helt nya sätt kommer att kunna följas och värderas givet effekten – vad är då individens skyldigheter och ansvar? En central fråga är hur staten ska förhålla sig till de som aktivt säger nej till det digitala – hur ska insatser för dem se ut? Risken är stor att det i allt högre utsträckning kommer att ut- veckla en obalans mellan politikens räckvidd (kapacitet att leverera) och medborgarnas efterfrågan på resultat. Kansliet för strategisk analys lyfter fram att statens står inför stora utmaningar till följd av samhällsutvecklingen: Generellt sett sker en förskjutning från input-legitimitet (medborg- arnas delaktighet i den politiska processen) till output-legitimitet (att det politiska systemet ger det utfall medborgarna efterfrågar) – en rörelse som nedvärderar betydelsen av det politiska styrelseskicket till förmån för handlingskraft och resultatorientering.26 Det är centralt att staten proaktivt arbetar för att främja gemen- skap, tillit till samhället och social sammanhållning. Den individua- lisering som digitaliseringen driver på står inte i motsats till tillit och sammanhållning, men nya former eller uttolkningar av statens åta- 25Regeringens förvaltningspolitik (2014) Skrivelse 2013/2014:155 s.5 26Regeringskansliet (2014), Kansliet för strategisk analys, Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? gande i det sociala kontraktet kommer att behöva utvecklas, även givet samma värderingar som vi har kring likvärdig- het och rättvisa. I denna temarapport ingår åtta artiklar där olika författare belyser skilda aspekter och perspektiv på det sociala kontraktet. skriver om att i en digital tid så måste data från medborgarna ingå i det sociala kontraktet. Han menar att på sam- ma sätt som vi invånare ger staten beskattningsrätt och våldsmono- pol för att kollektivets och individens bästa sammanfaller, måste data in i samhällskontraktet. lyfter fram hur digitalisering, eller integreringen av datainsamling och maskininlärning i existerande tjänster, kan vara en lösning på de problem vi har . En konsekvens av att de senaste decenniernas välfärdsreformer haft den rationella och upplysta kon- sumenten som utgångspunkt är att efterfrågan på vård inte alltid överensstämmer med vårdbehov. De med större kunskaper och socialt kapital efterfrågar mer vård än de behöver. Och de med mindre kunskaper efterfrågar för lite. lägger grunden för en bred diskussion om vad enskild frihet egentligen kan tänkas betyda i digitaliseringens tide- varv, och hur detta förhåller sig till det allmännas myndigheter och förvaltningar samt till förväntningarna på den service som det all- männa levererar. och skriver om hur digitaliseringen är en avgörande del av den kommunikationsteknologiska revolutionen, vilken har bidragit till en individualisering av samhället och därigenom vidgat avståndet mellan medborgarna och partierna. Men den kom- munikationsteknologiska utvecklingen tillhandahåller också verktyg som, rätt använda, kan bidra till att stärka medborgarskapet och medborgarnas demokratiska delaktighet. beskriver den svenska högskolans syften, struktur och organisering samt hur detta passar in i det digitala samhällets behov av kompetens, kompetensutveckling och livslångt lärande. skriver om de förslag och modeller för vuxnas kompetensutveckling som lanserats för att lösa det ökade behovet av kompetens som uppstår vid förändringar på arbetsmark- naden. Han lyfter fram vilka frågor som är centrala att besvara i kommande förslag på lösningar för det livslånga lärandet. I den sista delen av temarapporten presenteras tre scenarion som är framtagna av forskare från (Swedish ICT). pekar på tre tydliga trender som kan urskiljas avseende framtidens hälso- och sjukvård: individen tar ett större ansvar för sin egen hälsa, behandlingar är mer individanpassade och hemmet är den nya vårdplatsen. I fyra scenarier beskrivs typiska situa- tioner i livet där digitala lösningar kan erbjuda bättre hälsa och högre livskvalité för individen. scenarion handlar om hur man skapar förut- sättningar för en öppenhet som kan frigöra innovationskraften för tjänster i hemmet, vilka möjligheter kan vi förvänta oss om man lyckas skapa öppenhet i hemmet, hur det påverkar de kommersiella aktörerna, och vilken roll spelar offentliga sektorn i allt detta?