sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — Kapitlet har också analyserat hur näringslivets totala FoU fördelar sig på olika branscher och vilka branscher som har störst betydelse för den totala FoU-nivån. Analysen visar på ett antal intressanta förhållanden: –Det svenska näringslivet är ett av de mest FoU-intensiva inom . FoU-intensiteten har successivt ökat . fortsatte svenska företag att öka sin FoU-intensitet, men i lägre takt än . har FoU-intensiteten i det svenska näringslivet till och med minskat en aning. –Ett antal branscher svarar för merparten av företagens FoU. Drygt hälften av all FoU i näringslivet återfinns inom branscherna ”Datorer, elektronikvaror och optik”, ”Lastbilar, andra tunga motorfordon och andra transportmedel” samt ”Farmaceutiska basprodukter, läkemedel”. Dessa branscher är också de mest forskningsintensiva. –utmärker sig med att ha en jämförelsevis mycket hög FoU-intensitet inom den privata tjänstesektorn. Detta kan indikera att uppgraderingen av och specialiseringen mot forskningsintensiva tjänster har gått längre i än i jämför- bara länder. En annan förklaring kan vara att avknoppning och s.k. outsourcing av tjänster skett i högre utsträckning (eller tidigare) i . –Högteknologiska branscher har högst FoU-intensitet i samtliga . I är dock betydelsen av högteknologiska branscher mindre än i , och . –Specialisering på ett antal FoU-intensiva branscher är inget unikt för utan ett generellt mönster. Vilka branscher som är mest FoU-intensiva kan dock variera från land till land. Bilaga 8 till LU15 Länder med en hög specialiseringsgrad har också generellt sett en högre FoU-intensitet. –har ett positivt FoU-gap i förhållande till jämförbara länder. Detta gap härrör sig från att det svenska näringslivet är specialiserat mot branscher med hög FoU-intensitet, men framför allt på att den svenska FoU-intensiteten är hög överlag. –I , liksom i många andra länder med ett FoU-intensivt näringsliv, svarar stora företag för den övervägande delen av all FoU i näringslivet. Skillnader i företagsstruktur spelar roll för att förklara skillnader i FoU-intensitet – FoU-gap – mellan länder. Det faktum att ett mindre antal stora företag svarar för lejonparten av hela näringslivets (och landets) FoU och ett till tre företag kan svara för nästan all FoU på branschnivå, gör det vanskligt att jämföra länder utifrån aggregerade mått. En allsidig belysning av såväl hur FoU-investeringarna utvecklas som hur de påverkas av olika åtgärder bör därför även studera utvecklingen på företagsnivå (mikrodata) eller till och med i enskilda företagskoncerner. –Det finns ett negativt samband mellan FoU-intensitet och företagsstorlek. positiva FoU-gap gentemot EU tycks inte bara bero på att är mer specialiserad mot branscher med högre FoU-intensitet utan också på att landet har en (något) jämnare fördelning av FoU-intensiteten med avseende på företagsstorlek än EU. Framför allt har varit fram- gångsrika i att få fram mellanstora inom snabbväxande branscher. Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar Jordbruk, skogsbruk, fiske Livsmedel, drycker och tobak Textilvarutillverkning, tillverkning av kläder, läder, läder- och Tillverkning av trä och varor Sågning och hyvling av trä, tillverkning av varor av trä, kork, av trä, kork, rotting o.d. utom halm, rotting o.d. Massa-, pappers. och papptillverkning, tillverkning av pappers- Tillverkning av baskemikalier, gödselmedel, kväveprodukter, plaster och syntetgummi i obearbetad form, bekämpningsmedel och andra lantbrukskemiska produkter, färg, lack, tryckfärg m.m., rengöringsmedel, parfym och toalettartiklar, andra kemiska produkter, konstfibertillverkning Glas- och glasvarutillverkning, tillverkning av eldfasta produkter, byggmaterial av lergods, porslinprodukter och keramiska produkter, cement, kalk och gips, varor av betong, cement och gips, huggning, formning och slutlig bearbetning av sten, tillverkning av slipmedel och övriga icke-metalliska Framställning av järn och stål samt ferrolegeringar, tillverkning av rör, ledningar, ihåliga profiler och tillbehör av stål, annan primärbearbetning av stål, framställning av andra metaller än järn, gjutning av metall Byggnadsmetallvarutillverkning, cisterner, tankar, kar och utom maskiner och apparater andra behållare av metall, ånggeneratorer utom varmvattenpannor för centraluppvärmning, vapen och ammunition, smidning, pressning, prägling och valsning av metall; pulvermetallurgi, beläggning och överdragning av metall; metallegoarbeten, tillverkning av bestick, verktyg och andra järnhandelsvaror, annan metallvarutillverkning Datorer, elektronikvaror och Elektroniska komponenter och kretskort, datorer och Bilaga 8 till LU15 Motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar Tillverkning av andra transportmedel Reparation och installation av maskiner och apparater Försörjning av el, gas, värme och kyla Avloppsrening, avfallshantering, sanering kringutrustning, kommunikationsutrustning, hemelektronik, instrument och apparater för mätning, provning och navigering samt ur, Strålningsutrustning samt elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning, optiska instrument och fotoutrustning, magnetiska och optiska medier Elmotorer, generatorer och transformatorer samt eldistributions- och elkontrollapparater, batteri- och ackumulatortillverkning, ledningar och kablar och kabeltillbehör, belysningsarmatur, hushållsmaskiner och hushållsapparater, annan elapparatur Maskiner för allmänt ändamål, andra maskiner för allmänt ändamål, jord- och skogsbruksmaskiner, maskiner för metallbearbetning och verktygsmaskiner, andra specialmaskiner Motorfordonstillverkning, karosserier för motorfordon; släpfordon och påhängsvagnar, delar och tillbehör till motorfordon Fartyg och båtar, Rälsfordon, luftfartyg, rymdfarkoster o.d., militära stridsfordon, övrig tillverkning av transportmedel Tillverkning av smycken, guld- och silversmedsvaror samt bijouterier, musikinstrument, sportartiklar, spel och leksaker, medicinsk och dental utrustning, övrig tillverkning Reparation av metallvaror, maskiner och apparater, installation av industrimaskiner och -utrustning Handel; Reparation av motorfordon, Transport och magasinering, Hotell- och restaurangverksamhet, Informations- och kommunikationsverksamhet, Finans- och försäkringsverksamhet, Fastighetsverksamhet, Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster, Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring, Utbildning, Vård och omsorg; sociala tjänster, Kultur, nöje och fritid, Annan serviceverksamhet, Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av varor och tjänster för eget bruk, Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o.d. 3Specialisering, handel och internationalisering av FoU ekonomiska välstånd har varit beroende av handel och andra ekonomiska relationer med omvärlden. Dessa relationer har möjliggjort en effektivare användning av resurser som tillvaratagandet av idéer och ny teknologi har underlättats. På så vis har produktiviteten kunnat höjas, vilket har genererat högre reallöner och högre sysselsättning, om än inte nödvändigtvis i just de branscher som har blivit föremål för ökad internationell konkurrens. Förutsättningarna för svenska företags och arbetstagares deltagande i den ständigt pågående processen i riktning mot fler gemensamma marknader, ökad global arbetsfördelning och specialisering – ofta benämnd ”globalisering” – ändras till följd av politiska beslut och innovationer. Men, trots att globaliseringen ofta uppfattas som en högt uppdriven process, tycks länders näringsstrukturer och den typ av handel som länder bedriver med varandra vara relativt bestående . FoU-kapital har länge varit den produktionsfaktor som har varit minst globaliserad (Patel och Pavitt, 1991). Trots att handeln har ökat kraftigt i omfattning och att framför allt finansiellt kapital, men även i allt större utsträckning arbetskraft, rör sig förhållandevis fritt över landgränserna, tycks produktionen av ny teknologi vara djupt rotad i de multinationella företagens hem- länder. Icke desto mindre har betydande förändringar i de multinationella företagens lokalisering av FoU ägt rum, vilket kan påverka förutsättningarna för produktion och syssel- sättning och därmed det ekonomiska välståndet. (2010) visar att företagens FoU har blivit mindre geografiskt koncentrerad Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 , vilket är en indikation på att företagens FoU-investeringar blivit mer globaliserade.40 Tillgången på FoU-kapital och kvalificerad arbetskraft har kommit att bli en viktigare faktor för att förklara internationell specialisering och därmed handelsmönster. Det sker också en allt större handel med FoU-tjänster, antingen direkt genom tjänste- export från FoU-tjänsteföretag, men också indirekt genom betalningar inom koncerner (mellan länder) för den FoU som utförs i ett land men som används i produktion utomlands. En annan viktig, pådrivande faktor bakom att FoU i allt större utsträckning globaliseras är att fler länder integreras i världs- ekonomin och därmed har fler länder blivit intressanta som forskningsnationer. Lokal FoU-närvaro på dessa nya marknader blir viktigare för att kunna anpassa produkter efter lokala krav och önskemål. I takt med att internationellt ägande av företag har ökat, hamnar en större del av FoU under utländsk ägarkontroll. I kapitel 2 beskrevs skillnader i FoU-intensitet såväl mellan branscher som mellan länder. Det finns också skillnader i FoU- intensitet mellan länder inom samma bransch. Det svenska näringslivet är mer FoU-intensivt än näringslivet i många andra, men inte alla, , vilket är ett resultat av en hög FoU- intensitet i flera branscher. uppvisar det svenska näringslivet en tydlig specialisering mot vissa branscher. Men, även andra länder uppvisar liknande specialiseringsmönster, vilket innebär att det inte förekommer fullständig specialisering mellan länder, åtminstone inte utifrån den (grova) branschjämförelse som gjordes i föregående kapitel. Ökade möjligheter att förlägga FoU där villkoren är mest gynnsamma kan också påverka såväl den totala FoU-stocken som inriktningen på den FoU som utförs. Företagens lokaliserings- beslut kan förväntas påverka både mottagarländer och hemländer. Mot denna bakgrund är det därför intressant att närmare studera hur näringslivets FoU-investeringar påverkas av villkor för produktion, handel och de internationellt verksamma företagens 40 Enligt (2010) har den globala koncentrationen av BNP inte förändrats nämnvärt . konstaterar också att det är mycket svårt att få fram konsistenta, längre tidsserier över företagens FoU-aktiviteter utomlands. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU beslut om var de ska förlägga – lokalisera – specifika delar av sin produktion, inklusive FoU-verksamheter. 3.2FoU, handel och komparativa fördelar Ett land som har god tillgång på FoU, framför allt på de personer som bär på forskningskunnandet, kan förväntas ha ett näringsliv som specialiserar i produktion som innehåller mycket forskning. Enligt traditionell handelsteori beror handelsmönster på de handlande ländernas s.k. komparativa fördelar. Dessa styr i sin tur relativa kostnader och konkurrenskraft i de branscher som deltar i internationell handel. De komparativa fördelarna bestäms dels av hur produktiva företagen är i en bransch relativt konkurrenterna, dels av den relativa tillgången på produktionsfaktorer såsom naturresurser (t. ex. olja, malm och skog . ), realkapital (t. ex. maskiner och byggnader), arbetskraft och humankapital (dvs. arbetskraftens kompetens). Produktivitetsskillnader beror i sin tur på att länder är olika framgångsrika i att ta fram och använda teknologiska landvinningar samt på skillnader i hur effektivt forskningen och produktionen organiseras. Den relativa tillgången på produktionsfaktorer kommer att bestämma (relativ-)priset på dessa och därför är konkurrenskraften beroende av hur intensivt företag använder produktionsfaktorerna. Den s.k. Heckscher-Ohlin-modellen förutsäger att ett land kommer att producera och exportera den vara vars produktion kräver mycket av den insatsfaktor som landet har relativt gott om och i stället importera den vara vars produktion kräver mycket av den insatsfaktor som landet har relativt lite av. Ett kapitalintensivt land, dvs. ett land som har mycket kapital i förhållande till arbetskraft, kommer därför att exportera kapitalintensiva varor (t.ex. motorfordon) och importera arbetskraftsintensiva varor (t.ex. kläder). Förutom de ”traditionella” bestämningsfaktorerna för kompara- tiva fördelar, kan näringslivets konkurrenskraft också påverkas av om det finns tillgång till en stor hemmamarknad, i synnerhet för sådan produktion som kännetecknas av skalfördelar. En annan faktor kan vara om konsumenterna i ett land har höga inkomster och därför efterfrågar produktvariation, vilket möjliggör att Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 utveckla och testa nya produkter på hemmamarknaden (även om den är liten) och sedan exportera de nya produkterna. Utifrån teorin om komparativa fördelar kan det förväntas att tillgången på FoU-kapital och högkvalificerad arbetskraft påverkar näringslivets specialisering och handelsmönster. En god (liten) tillgång på FoU-kapital och kvalificerad arbetskraft relativt andra länder skulle medföra att detta kapital och denna arbetskraft blir relativt sett billigare (dyrare), vilket i sin tur gynnar (missgynnar) de företag som använder mycket FoU-kapital och -arbetskraft i sin produktion. En hög tillväxt i FoU-kapitalet eller den hög- kvalificerade arbetskraften kan också, som konstaterats tidigare, bidra till att öka produktiviteten i branschen. Man kan i princip tänka sig att det är landets FoU-kapacitet som bestämmer de komparativa fördelarna, dvs. att det är storleken på den gemen- samma FoU-stocken som företagen har tillgång till, som är betydelsefull. Flera studier har dock visat att det är en branschs FoU-intensitet relativt motsvarande branscher i konkurrent- länderna som är viktig för att generera de komparativa fördelarna (se t.ex. , 1988). 3.2.1Sveriges komparativa fördelar och FoU-intensitet Hur ser då komparativa fördelar ut? Har vi komparativa fördelar i att ägna oss åt FoU-verksamheter? Ett vanligt förekommande mått för att beskriva ett lands komparativa fördelar är att beräkna s.k. Revealed Comparative Advantage (RCA). RCA mäter ett lands andel av världsexporten av en viss produkt eller bransch i förhållande till landets andel av den totala världsexporten. Om RCA är större (mindre) än 1 antas ett land ha komparativa fördelar (nackdelar) för just den produkten eller branschen. I tabell 3.1 redovisas RCA för ett antal svenska branscher inom tillverkningsindustrin 2010. har, enligt detta mått, tydliga komparativa fördelar inom ”Papper och pappersvaror”, vilket inte är så förvånande med tanke på mycket goda tillgång på skog. Vidare har komparativa fördelar inom ”Farmaceutiska basprodukter och läkemedel”, ”Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter” samt ”Övriga maskiner”. Värt att notera är att inte har komparativa fördelar i branschen ”Datorer, Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU elektronikvaror och optik”, vilket kan förvåna med tanke på att ofta lyfts fram som ett IT-land med starka företag inom den branschen, med företag som i spetsen. Tabell 3.1 Komparativa fördelar enligt RCA-måttet, FoU-intensitet samt relativ FoU-intensitet för ett antal branscher inom tillverkningsindustrin, 2010 Livsmedel, drycker och tobaksvaror Textilier, kläder och lädervaror Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter Farmaceutiska basprodukter och läkemedel Andra icke-metalliska, mineraliska produkter Metallvaror exkl. maskiner och apparater Datorer, elektronikvaror och optik Lastbilar, andra tunga motorfordon och andra Möbler och andra tillverkade varor Anm. 1 FoU-intensitet beräknas som FoU-utgifter i företag med fler än tio anställda som andel av förädlingsvärdet för samtliga företag i branschen. Branschindelningen följer SPIN07.2 Relativ FoU- intensitet avser FoU-intensiteten i för resp. bransch i relation till ett (ovägt) genomsnitt för , , , , , och . Data för är , 2009 och övriga länder 2010.3 ingår inte p.g.a. databrist. Källa: RCA: Europeiska kommissionens (2012) beräkningar baserade på COMTRADE-databasen. FoU- intensitet: SCB UF 12 , tabell 5; Relativ FoU-intensitet in Industry och for Structural Analysis. I tabell 3.1 redovisas även FoU-intensiteten för samma branscher som för RCA. Det är inte uppenbart att det finns ett positivt samband mellan komparativa fördelar och FoU-intensitet. Två extremfall illustrerar detta. har tydliga komparativa fördelar inom ”Papper och pappersvaror”, en bransch som har relativt låg FoU-intensitet. uppvisar inte komparativa fördelar i branschen ”Datorer, elektronikvaror och optik”, trots att den branschen är den mest FoU-intensiva. Med andra ord är en hög FoU-intensitet vare sig en nödvändig eller tillräcklig förutsättning Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 för att generera komparativa fördelar enligt detta sätt att mäta. Inte heller om dessa två branscher exkluderas finns något uppenbart, positivt samband mellan komparativa fördelar och FoU-intensitet. Det kan dock hävdas att det är det svenska näringslivets FoU- intensitet relativt konkurrentländerna som är det relevanta måttet.41 Det svenska näringslivet är relativt FoU-intensivt inom branscherna ”Livsmedel, drycker och tobaksvaror”, ”Papper och pappersvaror”, ”Metaller”, ”Metallvaror (utom maskiner och apparater)”, ”Datorer, elektronikvaror och optik”, ”Elapparatur”, ”Övriga maskiner”, ”Lastbilar, andra tunga motorfordon och andra transportmedel” samt ”Möbler och andra tillverkade varor”. Med undantag för ”Livsmedel m.m.”, ”Datorer m.m.” och ”Lastbilar m.m.” är det också branscher där uppvisar komparativa fördelar (dvs. där RCA är större än 1). Trots en relativt sett lägre FoU-intensitet inom ”Farmaceutiska basprodukter och läkemedel” uppvisar , enligt detta mått, komparativa fördelar i denna bransch. Möjligen kan det förklaras av att är mer av ett produktions- än ett forskningsland inom framför allt läkemedel. Komparativa fördelar och globala värdekedjor Det RCA-mått som används i tabell 3.1 mäter komparativa fördelar baserat på handeln med slutprodukter och tar inte direkt hänsyn till att mycket av handeln sker inom s.k. globala värdekedjor. Inom dessa kedjor kan multinationella företag dela upp produktionen och förlägga den där villkoren för produktionen är som mest fördelaktiga. Det innebär också att en branschs komparativa fördelar inte nödvändigtvis härrör från nettoexport av slut- produkter, utan snarare hur mycket branschen tillför, i form av förädlingsvärde, till en geografiskt uppdelad produktionsprocess. För att fånga den nya typen av handel – ”handel i förädlingsvärde” – har beräknat komparativa fördelar baserat på ett alternativt mått (RCA_TiVA42) som tar hänsyn till att branscher 41Se (1988) för ett resonemang om att relativa FoU-utgifter bör inkluderas i studier av komparativa fördelar. Argumentet för detta är att mer FoU-insatser, relativt konkurrentländerna, ger upphov till ett teknologiskt övertag som i sin tur genererar framgångar på exportmarknaderna. 42TiVA är en förkortning av Trade in Value Added. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU kan exportera insatsvaror och -tjänster som ingår i andra länders export till slutkundsmarknaderna. Med andra ord finns en indirekt ”uppströmslänk” mellan en exporterande bransch och slutkunden även om dessa inte har en direkt handelsrelation. I tabell 3.2 redovisas två alternativa mått för RCA. Förutom det mått som beräknar (RCA_TiVA i tabellen), redovisas även ett snarlikt mått baserat på de inkomster som ett land erhåller från att delta i den internationellt fragmenterade produktionsprocessen (Tillväxtanalys, 2014c). Detta mått (RCA_GVA) tar hänsyn till hur stor andel av slutproduktens totala förädlingsvärde som genereras i t.ex. jämfört med i andra länder. RCA-måttet konstrueras sedan genom att motsvarande andelar för respektive bransch relateras till världsandelen för branschen i fråga. I likhet med det traditionella RCA-måttet indikerar ett RCA över 1 att det föreligger komparativa fördelar för den branschen. Tabell 3.2 Alternativa mått på komparativa fördelar för ett antal svenska branscher inom tillverkningsindustrin, 2009 och 2011 Livsmedel, drycker och tobaksvaror Textilier, kläder och lädervaror Trävaror, papper, pappersprodukter, tryckeri m.fl. Kemikalier, kemiska produkter och andra icke-metalliska, Metaller, metallvaror utom maskiner och apparater Datorer, elektronikvaror, optik och elapparater Övrig tillverkning och återvinning Källa: Måttet för RCA_TiVA kommer från Science, Technology and Industry Scoreboard 2013 och måttet för RCA_GVA kommer från Tillväxtanalys (2014). Av tabell 3.2 framgår att det finns en hög grad av överensstämmelse mellan de båda alternativa måtten på komparativa fördelar.43 Till skillnad från det traditionella sättet att mäta komparativa fördelar, som redovisas i tabell 3.1, har komparativa fördelar i branscherna ”Transportmedel” respektive ”Datorer, elektronik- 43 Korrelationen mellan RCA TiVA och RCA GVA i tabell 3.2 är 0,86. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 varor, optik och elapparater” enligt RCA_GVA-måttet. Bilden ändras således inte väsentligt om branschernas komparativa för- delar mäts med det traditionella måttet eller med något av de två alternativa måtten. Det är också möjligt att få en indikation på komparativa fördelar inom FoU-intensiv produktion genom att se till hur stor andel av exporten av tillverkade varor som utgörs av högteknologiska produkter.44 I , liksom i flera andra , ökade andelen högteknologiska produkter i exporten fram , för att därefter minska (se figur 3.1). var andelen högteknologisk export i , vilket är strax över (det oviktade) genomsnittet för 23 . Högst andel högteknologisk export 2012 hade med . uppgick andelen högteknologisk export i till . Med andra ord har andelen högteknologisk export minskat . För , som 2000 hade högst andel högteknologisk export () av de 23 som ingår i jämförelsen, har minskningen varit ännu större. var andelen högteknologisk export i . 44 Se definition av vad som menas med högteknologiska produkter i faktaruta 2.4 (med tillhörande tabell 2.9) i kapitel 2. Bilaga 8 till LU15 Specialisering, handel och internationalisering av FoU Figur 3.1 Andel av exporten av tillverkade varor som utgörs av högteknologiska produkter, 1988–2012, procent Källa: World Development Indicators, . I figur 3.2 redovisas hur de 23 komparativa fördelar, mätt som RCA, har förändrats . RCA är en spegelbild av andelarna som presenterades i figur 3.1. uppvisade sju länder – , , , , , och – komparativa fördelar i högteknologiska produkter. har inte komparativa fördelar inom högteknologiska produkter. De komparativa för- delarna ökade visserligen för att sedan försämras, i linje med vad figur 3.1 visade. Specialisering, handel och internationalisering av FoU Bilaga 8 till LU15 Figur 3.2 Komparativa fördelar i högteknologiska produkter 1989, 1999 och 2012 -0,5 CH FR IE UK NL US JP MX IL DE DK SE AU CA BE NZ GR FI LU IT ES PL PT Anm. Ett värde som är större än 0 anger att landet har komparativa fördelar i högteknologiska produkter medan ett värde på mindre än 0 anger att landet ifråga har komparativa nackdelar. Källa: World Development Indicators, . Det faktum att det svenska näringslivet inte uppvisar komparativa fördelar i högteknologisk produktion, trots förhållandevis stora FoU-insatser, är måhända något överraskande. En förklaring till detta är att svenskt näringsliv är mer specialiserat mot mellan- teknologisk produktion, t.ex. fordonsindustri.