sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — 10Trafikverkets klimatscenario förutsätter bl.a. att den årliga användningen av fordons- bränsle sjunker från ca i basprognosen till ca genom introduktion av elfordon och minskat transportarbete (, 2015e). 11IVL (2016). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik kommer det innebära att luft-målets preciseringar för kvävedioxidhalter kommer att kunna . Utvecklad satsning på stadsmiljöavtal för att främja hållbara stadsmiljöer En ökad andel kollektivtrafik, cykel och gång skapar förut- sättningar för minskade halter av luftföroreningar och bidrar till att nå lufts preciseringar för kvävedioxid och partiklar PM2,5 samt luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för kvävedioxid. En utvecklad satsning på stadsmiljöavtal för att öka kapacitet, tillgänglighet och attraktivitet hos kollektivtrafik, cykel och gång är därför motiverad. Se vidare avsnitt 7.2 Transporteffektivt samhälle. Möjliggör för kommuner att införa miljözon för lätta fordon Införande av miljözon kan bidra till minskade utsläpp av både luftföroreningar och växthusgaser. Transportstyrelsen har ett regeringsuppdrag där de ska lämna förslag till hur lätta fordon kan inkluderas i miljözonsbestäm- melserna, hur emissionsfria och tysta fordon (såväl lätta som tunga) kan premieras och hur efterlevnaden kan säkerställas. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 30 september 2016.12 Möjliggör för kommuner att differentiera avgift på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper Ett flertal kommuner har tidigare undantagit miljöbilar från parke- ringsavgift, som ett incitament för att köpa miljöbilar. Det slogs dock fast av att ett sådant förfarande strider mot lagen (1957:259) om rätt för kom- mun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m.13 Ett sätt att göra det lagligt för kommuner att differentiera avgift på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper är att införa 12Regeringen (2015). 13Högsta Förvaltningsdomstolen (2014). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik ett tillägg i ovan nämnda lag. I lagens nuvarande lydelse står det i § 2 att kommunen får ta ut avgifter för parkering i syfte att ordna trafiken. Ifall paragrafen kompletteras med en skrivelse om att parkeringsavgift även får tas ut i syfte att bidra till kommunala, regionala eller nationella miljömål, skulle kommuner genom lagen ges möjlighet att differentiera avgift på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Reseavdragsystem som i högre grad gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar Förslaget om att se över och omarbeta reseavdragssystemet utvecklas vidare i avsnitt 7.2 Transporteffektivt samhälle. Skärpning av dagens system med beskattnings- och förmånsregler för personbilar En snabb introduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar är positivt ur både klimat- och luftsynpunkt. För att dessa styrmedel ska gynna luftrelaterade miljömål är det viktigt att styrmedel för inköp av nya bilar utformas på ett sätt som gör att framför allt inköp av fordon med inga eller låga utsläpp av luftföroreningar premieras jämfört med fordon som har höga luft- föroreningsutsläpp. Se vidare avsnitt 7.3 Energieffektivare fordon. Styrmedel som stimulerar inköp av tunga lastbilar med låga utsläpp Premie eller bonus-malus-system kopplat till inköp av nya lastbilar tillsammans med utsläppskrav i offentlig upphandling kan tillämpas för att stödja utvecklingen av energieffektiva tunga fordon med särskilt låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar räknat i ett livscykelperspektiv. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort fick i uppgift att bl.a. utreda förutsättningarna för, och bedöma ändamålsenligheten samt lämpligheten i, att införa en skatt på dubbdäcksanvändning i första hand i , men även i andra berörda tätorter.14 Utred- ningen överlämnade sitt betänkande till regeringen och hade då kommit fram till att det vid tillfället inte var motiverat att införa skatten. I händelse av att nuvarande politik inte skulle vara tillräcklig för att klara luftkvalitetsdirektivets gränsvärde för partiklar PM10 valde dock utredningen att ta fram ett förslag till lag om skatt på dubbdäcksanvändning i tätort. Ett sådant skattesystem föreslås utgå från en anmälan till Transportstyrelsen innan skatt- skyldighet inträder. Utredningen föreslog att om dubbdäcksskatt införs ska skatten betalas per kalenderdygn (), månad () eller hel vintersäsong (). Polisen före- slogs ansvara för kontroll av att anmälningsskyldigheten följs och vid förseelse föreslås en tilläggsavgift utgå.15 I har dubbdäcksavgift införts i vissa kommuner för att få ner andelen som använder dubbdäck och därmed halterna av partiklar PM10. Först ut i med att införa kommunala avgifter på användningen av dubbdäck var som första gången införde ett sådant system . I fanns ett avgifts- system i drift mellan och . finns också ett avgiftssystem i Bergen. Avgiftsuttaget i styrs av en generell lagstiftning som gäller för de kommuner som har valt att införa ett system med avgift på dubbdäcksanvändning. Avgifts- kontroll utförs huvudsakligen av kommunala parkeringsvakter på tankstationer men även av polisen i samband med andra trafik- kontroller. Den lokala avgiften på användningen av dubbdäck har varit ett effektivt styrmedel för att få ned andelen dubbdäck. Det har i sin tur haft positiv effekt på partikelhalterna och gränsvärden som tidigare överskreds har klarats.16 Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Regeringen beslutade om en förordning i Trafikförordningen som gör det möjligt för kommunerna att meddela lokala trafik- föreskrifter för en viss väg eller vägsträcka med förbud mot trafik med fordon med dubbdäck.17 Lokala trafikföreskrifter med ett sådant förbud har därefter meddelats för , och i , /i och i . I alla tre städer har andelen bilar med dubbdäck på förbudsgatorna minskat. Exempelvis minskade dubb- däcksandelen för lätta fordon från till efter att förbud införts på . När det gäller luftkvaliteten har dubbdäcksförbudet främst haft effekt lokalt på de gator där förbudet har införts. Mätningar har visat att PM10-halterna på sjönk för åren 2010 respektive 2011 till följd av förbudet.18 Regeringen beslutade att utvidga den redan gällande rätten för kommuner att meddela lokala trafikföreskrifter med förbud mot trafik med fordon med dubbdäck för en viss väg eller viss väg- sträcka till att även omfatta samtliga vägar inom ett visst område.19 Ändringen trädde i kraft , men än så länge har ingen kommun meddelat dubbdäcksförbud för ett helt område. Premie för inköp av dubbfria vinterdäck vid inbyte av dubbdäck För att minska användningen av dubbdäck som bidrar till höga halter av partiklar PM10 har bl.a. föreslagit en premie vid inköp av dubbfria vinterdäck anpassade för nordiska förhållanden ifall dubbdäck byts in. Premien föreslås kunna gälla eller gälla tills dess att en förutbestämd andel dubbdäcksanvändare är nådd.20 En premie föreslogs även 2009 av dåvarande , då byte till dubbfria däck från dubbdäck föreslogs subventioneras med en miljödäckspremie på för fyra däck. Bedömningen var då att 1710 kap. 2 § tredje stycket förordningen 2009:985 om ändring i Trafikförordningen 1998:1276. 1910 kap. 2 § fjärde stycket förordningen 2011:912 om ändring i Trafikförordningen 1998:1276. 20Naturvårdsverket (). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik en premie på var väsentligt lägre än samhällskostnaden för dubbdäcksanvändning, som uppskattades ligga från och bil.21 I har system med återbetalning vid återlämnade av dubb- däck i samband med inköp av nya dubbfria vinterdäck tillämpats i ett antal kommuner. I samband med att dubbdäcksavgift infördes i vintersäsongen 1999–2000 tillämpade kommun syste- met då 1 gavs i rabatt/återbetalning vid inköp av fyra dubbfria däck som lika många dubbdäck lämnades in. I Bergen och har liknande system tillämpats . 2015 var rabatten på dubbfria vinterdäck vid inbyte av fyra dubb- däck i Bergen och 1 i . Rabatten ges endast en gång och bara till personer som bor, arbetar eller studerar i kommunen.22 Krav på dubbfria vinterdäck i offentlig upphandling Krav i offentlig upphandling av däck (och fordon) kan driva på att fler bilar utrustas med dubbfria vinterdäck, där så är lämpligt. Vilken potential till haltminskningar av partiklar PM10 som kan uppnås till följd av kravställning i offentlig upphandling är inte känt och bör därför utredas innan det tillämpas. Ett sätt att ställa krav på inköp av dubbfria däck i offentlig upp- handling är att i författning föreskriva dubbfria däck för nordiska förhållanden som krav, med möjlighet till undantag för vissa fordon. Detta skulle kunna göras i likhet med kravet på antisladd- system vilket i förordning (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhets- krav för myndigheters bilar och bilresor § 22 anges enligt följande: De personbilar och lätta lastbilar som en myndighet köper in eller ingår leasingavtal om ska vara utrustade med antisladdsystem. Ett krav om inköp av dubbfria vinterdäck skulle kunna införas i förordning (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndig- heters bilar och bilresor samt förordning (2011:847) om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster, alternativt genom en helt ny förordning.23 21Vägverket (2009). 22SLB analys (2013). 23Naturvårdsverket (). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Effekter av olika förslag för att minska dubbdäcksanvändning Utöver att tillämpa dubbdäcksförbud på vissa gator har ett fåtal kommuner som har problem med höga PM10-halter börjat vidta åtgärder som syftar till att begränsa spridningen av slitagepartiklar från dubbdäcksanvändning i luften. Det har skett genom att lägga ut dammbindningsmedel på gator och utöka väg- rengöringen med speciella städbilar som suger upp partiklar från vägytan. Dessa åtgärder begränsar halter av partiklar PM10, utan att minska utsläppen från utsläppskällan. Åtgärderna innebär också löpande kostnader för kommunerna, exempelvis genomförs damm- bindning på 35 gator i till en kostnad av 16–och vakuumsug för per år.24 I ett regeringsuppdrag beräknade att en minskning av dubbdäcksanvändningen är mycket samhällsekono- miskt lönsam, genom att den innebär lägre vägslitage och minskade hälso- och miljöeffekter. Beroende på var minskningen sker är skillnaden i lönsamhet mycket stor. En minskning i norra bedömdes kunna ge en positiv effekt på ca per fordon och år medan en minskning i bedömdes kunna ge en positiv effekt på per fordon och år. Slitaget av ett dubbdäcksfordon kostar . Övriga kostnader är hälso- och miljöeffekter orsakade av partiklarhalter, buller, koldioxidutsläpp och ökad bränsleförbruk- ning.25 I en studie med modellberäkningar har analyserat ett antal olika åtgärder för att få ner partikelhalter. I studien har beräkningar gjorts av hur halterna av PM10 förändras längs hårt trafikerade statliga vägar (ÅDT26 mellan 62 000 och 90 000 fordon med 7–tung trafik i ) till följd av fyra olika åtgärder. Där konstateras att en minskad använd- ning av dubbdäck är den effektivaste åtgärden för att få ner partikelhalterna, jämfört med minskad hastighet, minskad trafik och dammbindning.27 24Personlig kommunikation via e-post med , Avdelningschef . 25Vägverket (2009). 27Trafikverket (2014c). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Hur mycket det kostar att gå från till t.ex. 50 procents dubbdäcksandel beror naturligtvis på vilket styrmedel som används. Ett alternativ är att införa en premie för inköp av dubbfria vinterdäck vid inbyte av gamla dubbdäck. För att nå 50 procents dubbdäcksandel i den svenska fordonsflottan skulle uppskattnings- vis 600 000 bilar behöva skifta från dubbdäck till dubbfria vinter- däck och ifall samtliga byten skulle subventioneras med en premie på per däck skulle det innebära statsfinansiella kostna- der på ca . Dammbindning innebär en löpande kostnad för kommunerna, i exempelvis genomförs dammbindning på 35 gator till en kostnad av 16–. Vilka effekter krav på dubbfria vinterdäck i samband med offentlig upphandling får på utsläpp eller halter av partiklar PM10 samt vilka kostnader som är förknippade med det är inte känt och bör därför utredas vidare. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Riktade informationsinsatser om vinterdäcks egenskaper bedömer att information kan vara ett viktigt styrmedel som komplement till andra styrmedel och åtgärder för att minska utsläpp av slitagepartiklar från dubbdäcksanvändning. 28 Även Partikelhaltsutredningen29 ansåg att informationsinsatser är ett viktigt styrmedel för att få ned dubbdäcksanvändningen generellt, men framför allt bland de trafikanter som huvudsakligen kör i tätorter med partikelproblem. Utredningen bedömde att med bra information kan dessa trafikanter när det blir dags att byta ut de gamla vinterdäcken göra medvetna val efter sina egna behov, vilket bör leda till att fler går över till att köra dubbfritt. I ett genomfört regeringsuppdrag30 bedömer Trafik- verket att det är en kommunikativ utmaning att nå slutkonsumen- terna med kunskap och information om bland annat antisladd- systemens fördelar, bromssträckornas inverkan på trafiksäkerheten, partiklars skadeverkningar, förbättrad prestanda på dubbfria däck etc. konstaterar vidare att konsu- menter huvudsakligen förlitar sig på information från däck- verkstäder och tidningstester vid val av vinterdäck. planerar att samla befintlig kunskap om vinterdäck i en publikation, med förhoppningen att däckbranschen, media och andra stora aktörer i sin kommunikation kan nyttja denna kunskap i sina ordinarie kanaler. Översyn och förbättring av systemet med miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för luft Miljökvalitetsnormerna för luftföroreningar och de åtgärdsprogram som syftar till att uppnå normerna är centrala styrmedel för bättre luftkvalitet. Det har identifierats en rad brister med rådande system, som bl.a. rör utformning, genomförande och uppföljning av åtgärdsprogrammen (se kapitel 14 Problemanalys). Det finns flera skäl att se över och förbättra systemet. Förutom att skärpa arbetet med att klara lagstadgade miljökvalitetsnormer och gränsvärden 28Naturvårdsverket (). 30Trafikverket (2015h). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik enligt EU:s luftkvalitetsdirektiv kan ett förbättrat system öka möjligheterna att bygga bostäder i städer där luftkvaliteten för tillfället överskrider miljökvalitetsnormer. Utifrån de brister med systemet som identifierats i problemanalysen skulle centrala aspekter i en översyn av systemet kunna vara: Vilka föroreningar och haltnivåer som regleras i normerna. Dessa behöver vara aktuella utifrån senaste vetenskapliga rön och därmed inriktade mot de största problemen för människors hälsa. Normerna behöver också vara tillräckligt ambitiösa för att kunna driva ett effektivt åtgärdsarbete, men även rimliga/nåbara för de aktörer som ska ansvara för att uppfylla normerna. Hur krav på kontroll av luftkvalitet (d.v.s. mätningar och beräk- ningar/skattningar) utformas och genomförs. Underlag från kontrollerna underbygger allt åtgärdsarbete och behöver därför vara av hög kvalitet och kostnadseffektivt. Utformning, genomförande och uppföljning av åtgärdsprogram. För att säkerställa att effektiva åtgärder identifieras, genomförs och följs upp, samt att ansvaret ligger på rätt aktör. Hur målkonflikter rörande ökat byggande och ren luft kan upp- märksammas och hanteras i ett tidigt skede av planprocesser. Föreslå hur svensk lagstiftning ska förändras för att tillgodose kraven på införlivande av EU:s luftkvalitetsdirektiv. 16.2.2Begränsade utsläpp från småskalig vedeldning Sambandet mellan hur stora utsläppsminskningar från små- skalig vedeldning som krävs för att uppnå preciseringarna i miljömålet luft behöver klarläggas. Det behöver skapas förutsättningar för att nå preciseringarna för bens(a)pyren samt för att begränsa utsläpp och halter av partiklar PM2.5 och sot. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Utsläppen av luftföroreningar från småskalig vedeldning kan minskas genom att installationer med dåliga miljöegenskaper fasas ut och eldstäder som installeras uppfyller gällande krav. Tidigarelägg införande av ekodesignkraven för vedpannor enligt förslag31 och snabbutred möjligheterna att även tidigarelägga införandet av ekodesignkraven för rums- värmare. Ändra i Plan- och bygglovsförordningen så att även byte av eldstad omfattas av anmälningsplikt så att inga pannor eller rumsvärmare som inte uppfyller gällande krav får installeras. Informationskampanj riktad såväl mot hushåll som mot kommuner om de skärpta kraven, deras respektive skyldig- heter och hur eldning sker med så små utsläpp som möjligt. Återinför ett nationellt sotningsregister som innehåller in- formation om eldningsutrustning och dess miljöegenskaper. Det behöver skapas förutsättningar för att nå miljömålet lufts precisering för bens(a)pyren. är det inte klarlagt hur stora utsläppsminskningar från den småskaliga vedeldningen som krävs för att preciseringen ska nås. Beredningen anser att det behöver klarläggas, vilket framgår av motiveringen till etappmålet för små- skalig vedeldning (se avsnitt 15.2.2). För att nå det föreslagna etappmålet att utsläppen av bens(a)pyren, partiklar PM2,5 och sot från småskalig vedeldning ska minska kontinuerligt krävs insatser för att få ner utsläppen. Det finns stora möjligheter att minska luftföroreningarna från småskalig vedeldning. Beredningen föreslår en kombination av styrmedel. Den mest fördelaktiga åtgärden att minska utsläppen från småskalig vedeldning är att byta ut befintlig eldningsutrustning 31 (2016). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik mot uppvärmningskällor som inte medför lika stora utsläpp, som t.ex. värmepump, fjärrvärme eller solvärme. Det är dock långt ifrån alltid möjligt eller rimligt att byta typ av uppvärmningssystem. Därför är en prioriterad åtgärd att successivt minska de genom- snittliga utsläppen från det svenska beståndet av pannor och rumsvärmare. Eftersom det är stor skillnad i utsläpp mellan olika typer av utrustning inriktas åtgärderna på att utrustning med höga utsläpp fasas ut, till förmån för utrustning med låga utsläpp. Beredningens förslag är därmed att ekodesignkraven för vedpannor bör tidigareläggas och införas . Då vedpannor har en lång livslängd är det viktigt att kraven träder i kraft . Beredningen bedömer vidare att möjligheterna att tidigarelägga införandet av ekodesignkraven för rumsvärmare bör snabbutredas så att de skärpta kraven kan införas då antalet rumsvärmare som installeras, till skillnad mot vedpannorna, ökar stadigt. Ett tidigareläggande av ekodesignkraven och skärpta utsläppskrav ger också ett tydligt signalvärde om att utsläppen från den småskaliga vedeldningen är viktiga att beakta i det fortsatta luftvårdsarbetet för en förbättrad hälsa och miljö. Vidare bedömer beredningen att det bör säkerställas att de pannor och rumsvärmare som installeras uppfyller gällande krav. Som regelverket ser ut gäller kraven bara vid nyinstallation. Vid byte av panna eller rumsvärmare är det även tillåtet att installera en eldstad som motsvarar den eldstad som byts ut. Krav bör därför ställas på att inga pannor eller rumsvärmare som inte uppfyller de gällande kraven får installeras i svenska hus. Bered- ningen föreslår därför en ändring i Plan- och bygglovsförordningen så att även byte av eldstad omfattas av anmälningsplikt. En sådan ändring skulle innebära att inga pannor eller rumsvärmare som inte uppfyller gällande krav får installeras. Ett stort ansvar för att åtgärda problemen med utsläpp från småskalig vedeldning ligger på kommunerna. Befintlig lagstiftning och praxis ger kommunerna stora möjligheter att ingripa för att stävja lokala problem med vedrök. Kunskapen hur lagstiftningen kan användas behöver dock öka hos kommunerna. Beredningen föreslår därför en informationsinsats riktad mot kommunerna om regelverket och hur det kan användas. Det kan också vara aktuellt Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik med en informationsinsats riktad mot hushållen för att öka kunskapen om tekniska system samt hur man eldar på bästa sätt. Det saknas ett nationellt sotningsregister. Ett sotningsregister kan utnyttjas för att få förbättrad data gällande antalet in- stallationer, typ och ålder på pannor och rumsvärmare, hur mycket de nyttjas m.m. är det kommunerna som har rådighet över dessa data och det hanteras på olika sätt i olika kommuner. Eftersom det inte finns någon gemensam styrning över hur registren används skulle detta behöva samlas i ett gemensamt register för hela landet. Beredningen föreslår därför att ett nationellt sotningsregister införs. Ett nationellt sotningsregister skulle ge tillgång till bättre data gällande antal pannor och rumsvärmare, vilket typ och status de har, hur de eldas för att därmed få bättre kontroll på utsläppen av luftföroreningar från småskalig vedeldning. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Småskalig vedeldning bidrar till utsläpp av luftföroreningar som är skadliga för både människors hälsa och för miljön. Utsläppen sker ofta i tätorter i direkt anslutning till boendemiljön vilket gör att även i de fall som de enskilda utsläppen är små kan exponeringen bli hög. Om preciseringen om bens(a)pyren under miljömålet luft ska nås måste insatser göras för att få ner utsläppen från små- skalig vedeldning. Småskalig vedeldning är även en av de huvud- sakliga källorna till utsläpp av partiklar PM2,5, där sot ingår som en delmängd. Utsläppen av sotpartiklar från småskalig vedeldning utgör av de totala sotutsläppen och är därmed den största enskilda källan till utsläpp av sot i Sverige32. Minskade utsläpp från småskalig vedeldning bidrar därmed även till att begränsa klimatpåverkan i och med att sot är en kortlivad klimat- påverkande luftförorening (SLCP). Befintliga förslag till styrmedelsförändringar Att utsläpp av luftföroreningar från småskalig vedeldning är ett problem har varit känt länge och har ansvariga myndigheter återkommande lagt fram ett flertal förslag till åtgärder och styrmedel. Bland annat har förslag på skärpta utsläppskrav, ekonomiska styrmedel och åtgärder för förändrat eldningsbeteende lagts fram. Vidare har frågor kopplade till tillsyn, anmälan och godkännande av utrustning, samt kommunernas befogenheter utretts. Utredningarna har dock sällan lett till att åtgärder vid- tagits.33 Enligt de prognoser som finns för utsläppen av bens(a)pyren, partiklar PM2.5 och sot så finns det ingenting som tyder på att utsläppen kommer att minska om inte ytterligare insatser inom Alltså förutsätts att ett paket med styrmedel sätts samman och genomförs om det ska vara möjligt att uppnå utsläppsminskningar från småskalig vedeldning . Där- för presenteras här en rad förslag som kan vara aktuella. Resultaten är hämtade utifrån tillgängligt underlag som består av analyser 32Naturvårdsverket (2012a). 33Boverket (2016). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik utförda inom ramen för detta uppdrag samt tidigare genomförda analyser av olika förslag. Det är svårt att exakt beräkna vilka effekter de olika styrmedlen kommer att få på luftföroreningarna och vilka kostnaderna kommer att bli. Enligt IVL:s studie kan dock slutsatsen dras att en skrotningspremie har störst potential att minska utsläppen av luftföroreningar från småskalig vedeldning, framför allt om den kombineras med ett förbud mot installation av utrustning som inte uppfyller gällande krav. Kommunernas roll för minska att utsläppen från småskalig vedeldning Problem med luftföroreningar från småskalig vedeldning ska hanteras av kommunerna. Av 2 kap. 3 § följer att den som eldar med ved är skyldig att försäkra sig om att eldningen inte medför olägenheter för omgivningen. I kommunens lokala stadgar finns ofta kompletterande regler.