sou · H3B383 · 2016-01-01 00:00:00 — Enligt utstationeringsdirektivet kan medlemsstaterna fastställa att utstationerande arbetsgivare ska garantera de utstationerade arbets- tagarna i uthyrningsfallet samma villkor som de som tillämpas för uthyrda arbetstagare24 i den medlemsstat inom vars territorium arbetet utförs (artikel 3.9). I samband med att EU:s bemanningsdirektiv25 genomfördes i genom lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare per utnyttjades den möjligheten.26 Det ansågs nämligen att det fanns skäl som talar för att en ut- stationerad uthyrd arbetstagare kan ha ett större skyddsbehov än andra utstationerade arbetstagare redan på grund av sina arbetsför- hållanden. Regeringen pekade på risken att en sådan arbetstagare kan ha svårare än andra arbetstagare att hävda sina rättigheter i ett land där de ofta saknar kunskap om språk och rättssystem. Utstationeringslagen ändrades så att stridsåtgärder mot en arbets- givare i syfte att genom kollektivavtal få till stånd en reglering av 22Resolution CM/ResChS(2014)1. 23Conclusions 2014 () Articles 2, 4, 5, 6, 21, 22, 26 and 29 of the Revised Charter, 2015. 24I den svenska versionen står det ”tillfälligt anställda arbetstagare”. I den engelska versionen används begreppet ”temporary workers”, vilket bättre beskriver vad som avses. 25Europaparlamentets och rådets direktiv /104/EG av om arbets- tagare som hyrs ut av bemanningsföretag, EUT L 327, 5.12.2008, s. 9 (Celex 32008L0104). 2011/12:178 och bet. 2012/13:AU5. villkoren för utstationerade uthyrda arbetstagare regleras i en sär- skild paragraf. Enligt den paragrafen får en stridsåtgärd i sådant syfte vidtas endast om de villkor som krävs –motsvarar villkoren i ett sådant centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i uthyr- ningsbranschen och som respekterar det övergripande skydd för arbetstagare som avses i bemanningsdirektivet, –bara avser lön eller villkor inom den hårda kärnan, och –är förmånligare för arbetstagarna än det som följer direkt av utstationeringslagen. En sådan stridsåtgärd får dock inte vidtas, om arbetsgivaren visar att arbetstagarna, när det gäller lön eller på de andra områdena inom den hårda kärnan, har villkor som i allt väsentligt är minst lika förmånliga som villkoren i antingen –ett sådant centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare i uthyrningsbranschen och som respek- terar det övergripande skydd för arbetstagare som avses i be- manningsdirektivet, eller –det kollektivavtal som gäller i användarföretaget. En skillnad i förhållande till regeln enligt lex är alltså att de villkor som får krävas inte är begränsade till minimilön och minimi- villkor utan kan inom den hårda kärnan avse alla villkor. En annan skillnad är att arbetsgivaren enligt bevisregeln måste visa att vill- koren, inte bara minimivillkoren, inom den hårda kärnan i riks- avtalet följs, men att arbetsgivaren också kan uppnå fredsplikt genom att visa att villkoren i det kollektivavtal som gäller i användar- företaget följs. Om det inte gäller något kollektivavtal i användar- företaget, kan arbetsgivaren inte använda den sistnämnda regeln. som gäller i användarföretaget behöver inte vara ett riksavtal. 7.3.5Arbetsmiljöverket ska informera om villkoren Enligt utstationeringsdirektivet ska varje medlemsstat utse för- bindelsekontor som ska samarbeta med andra sådana kontor inom EES. I har utsetts till förbindelsekontor. ska tillhandahålla information om de arbets- och anställningsvillkor som kan bli tillämpliga vid en utstationering i . Det innefattar information om det svenska kollektiv- avtalssystemet. ska förklara hur det svenska systemet fungerar med dispositiva lagregler och kollektivavtal. Verket bör kunna upplysa om vilket kollektivavtalsområde som kan komma att bli tillämpligt och hänvisa till kollektivavtalsparterna för närmare information om avtalsvillkoren. Det är inte meningen att ska ge rådgivning och tolka reglerna. Visst infor- mationsmaterial, t.ex. broschyrer, bör förutom på svenska finnas åtminstone på engelska, men verket får självt avgöra om det finns behov av och resurser för att tillhandahålla översättningar i övrigt. I samband med lex infördes det en bestämmelse om att en arbetstagarorganisation ska ge in sådana kollektivavtalsvillkor till som organisationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder. roll som informatör för- stärktes genom en bestämmelse om att även ska hjälpa till med information om sådana kollektivavtals- villkor som kan komma att krävas med stöd av stridsåtgärder eller som annars kan komma att bli tillämpliga. Det påpekades att Arbets- miljöverket inte kan få till uppgift att tolka bestämmelserna i ett kollektivavtal och att närmare upplysa om hur de ska tillämpas i fall där det kan råda osäkerhet i den frågan. Det är inte kopplat någon sanktion till arbetstagarorganisation- ernas skyldighet att ge in kollektivavtalsvillkor. En stridsåtgärd blir t.ex. inte olovlig bara för att arbetstagarorganisationen inte har upp- fyllt sin skyldighet. Regeringen antog att det borde ligga i arbets- tagarorganisationernas intresse att se till att det svenska systemet med kollektivavtal i förhållande till utländska tjänsteutövare blir transparent och förutsebart för utländska företag.27 Det ansågs att det med det utrymme som av hävd ges åt parterna på den svenska arbetsmarknaden följer ett ansvar att hantera de aktuella situation- 2009/10:48 s. 48. erna på ett, inte minst från EU-rättsliga utgångspunkter, korrekt sätt.28 har i uppdrag enligt regleringsbrev att be- skriva hur informationen till utländska arbetsgivare och arbets- tagare om vilka arbets- och anställningsvillkor som gäller vid ut- stationering i har förbättrats. Verket har rapporterat att det på grund av att bara få kollektivavtalsvillkor kommit in inte har kunnat lämna den information som man kan förvänta enligt ut- stationeringslagen.29 7.3.6Utstationerande arbetsgivare ska anmäla sig och en kontaktperson Reglerna för utstationering i bygger på att det är arbets- tagarorganisationerna som har huvudansvaret för att övervaka arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare som utstationeras hit från utlandet. har tillsyn över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen, med undantag för vissa speciallagar, och ser till lagstiftningen om skydd mot diskriminering, med undantag för viss lagstiftning. För att reglerna i utstationeringslagen ska fungera i praktiken och för att ska kunna uppfylla sina skyldigheter enligt utstationerings- direktivet, har det ansetts nödvändigt att arbetstagarorganisation- erna och myndigheterna får kännedom om att en utländsk arbets- givare utstationerar arbetstagare i och att arbetstagarorgani- sationerna och myndigheterna även har en reell möjlighet att kon- takta arbetsgivaren. Därför kompletterades utstationeringslagen per med regler om anmälningsskyldighet för ut- stationerande arbetsgivare30 och med förordningen (2013:352) om anmälningsskyldighet vid utstationering av arbetstagare. Syftet med reglerna är att ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt utstationeringsdirektivet och att skydda de utstationerade arbets- tagarna. En arbetsgivare ska anmäla en utstationering till Arbetsmiljö- verket senast när en utstationerad arbetstagare påbörjar arbete i 2009/10:48 s. 26. 29Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2011 s. 23. 2012/13:71, bet. 2012/13:AU9, rskr. 2012/13:229 och SFS 2013:351. Anmälan ska göras skriftligen, men får överföras elektro- niskt. Om förändringar sker i verksamheten på ett sätt som har betydelse för de uppgifter som anmälts, ska arbetsgivaren anmäla de ändrade uppgifterna till senast efter det att förändringen skedde. Arbetsgivaren ska också utse en kontaktperson i och an- mäla honom eller henne till . En av de utstatione- rade arbetstagarna eller någon annan person som vistas i kan utses till kontaktperson, och kravet på kontaktperson gäller bara så länge utstationeringen pågår. Även anmälan om kontakt- personen ska göras senast när en utstationerad arbetstagare på- börjar arbete i . Kontaktpersonen ska vara behörig att för arbetsgivarens räkning ta emot delgivningar, men behöver inte ha behörighet att annars kunna företräda arbetsgivaren. Behörigheten att ta emot delgiv- ningar ska anses gälla redan genom anmälan av kontaktpersonen. Kontaktpersonen ska även kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Tanken är inte att handlingarna ska hållas tillgängliga på plats i utan bara att de ska kunna tillhandahållas. Detta innebär att arbetsgiva- ren kan välja mellan att ha handlingarna på plats eller att skicka dem till kontaktpersonen när denne har blivit uppmanad att tillhanda- hålla handlingar. Anmälningsskyldigheten gäller inte om verksamheten i avses pågå under . En helhetsbedömning får göras i varje enskilt fall av om en verksamhet kan avses pågå under . Om verksamheten pågår totalt sett fem sammanhäng- ande dagar, bör den förstås anses pågå . Om verk- samheten däremot pågår med undantag för , är det mer tveksamt om den kan anses avses pågå under . Om verksamheten påbörjas och visar sig pågå än , ska arbetsgivaren fullgöra anmälnings- skyldigheten den sjätte dagen som verksamheten bedrivs. Det är alltså i den situationen inte tillåtet att anmäla tidigare eller . Det är möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om undan- tag från anmälningsskyldigheten. Det har ansetts att anmälningsskyldigheten bör kunna fullgöras skriftligen så enkelt som möjligt och att anmälan i huvudsak bör vara internetbaserad. Anmälan bör begränsas till bara sådana upp- gifter som är nödvändiga för att syftet med regleringen ska upp- fyllas. En anmälan om utstationering ska innehålla uppgifter om 1.arbetsgivarens namn, postadress och hemvist, 2.namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum, postadress, telefonnummer och e-postadress till en behörig ställföreträdare för arbetsgivaren, 3.den typ av tjänst eller tjänster som ska utföras i , 4.planerad tidsperiod för tjänstens eller tjänsternas utförande i , 5.den eller de platser i där tjänsten eller tjänsterna ska utföras, och 6.namn och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum för de arbetstagare som ska utstationeras till . En anmälan om kontaktperson ska innehålla uppgifter om kontakt- personens 2.personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum, Det är som ska se till att bestämmelserna följs. Verket ska spara de anmälda uppgifterna i ett register och lämna ut dem till den som ber om det. Arbetsgivare som inte följer anmälningsskyldigheten kan drabbas av en sanktionsavgift på lägst och högst . Rege- ringen har bestämt att sanktionsavgiften är . har också vissa möjligheter att vid vite förelägga arbetsgivare att sköta anmälningsskyldigheten eller skyldigheten för kontaktpersonen att kunna visa att kraven i utstationerings- lagen är uppfyllda. I utlänningslagen (2005:716) finns det krav på arbetstillstånd för att utlänningar ska få arbeta i på grund av anställning här eller utomlands.31 Det kravet gäller dock inte för medborgare i andra stater inom EES32 eller Schweiz33. Kravet på arbetstillstånd gäller inte heller utlänningar oavsett nationalitet som –är bosatta i en annan stat inom EES, –har rätt att arbeta och vistas i den staten, –är anställd vid ett företag i den staten, och –för det företagets räkning arbetar tillfälligt i i samband med en entreprenad eller liknande.34 Det sagda innebär i praktiken att det vid utstationering i enligt utstationeringslagen bara krävs arbetstillstånd för arbets- tagare som –inte är medborgare i annan stat inom EES eller i , och –utstationeras av ett företag i en stat utanför EES. Arbetstillstånd ges , längst i taget och högst sam- manlagt fyra år.35 Tillstånd får ges till en utlänning som erbjudits en anställning, om –lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, och –anställningen gör det möjligt för utlänningen att försörja sig.36 312 kap. 7 § utlänningslagen. I SOU 2015:73 s. 361 ff. finns det en beskrivning av hur arbetar med arbetstillstånd och efterkontroller av dessa. 322 kap. 7 § första stycket utlänningslagen. 335 kap. 1 § första stycket utlänningsförordningen (2006:97). 345 kap. 2 § första stycket 4 utlänningsförordningen. 356 kap. 2 a § utlänningslagen. 366 kap. 2 § utlänningslagen. Det är som bedömer om anställningsvillkoren är sådana som krävs, men verket ska normalt se till att arbetstagar- organisationerna på det aktuella området får möjlighet att yttra sig.37 Här bör också nämnas och rådets direktiv /66/EU av om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflytt- ning av personal. Det direktivet brukar kallas ICT-direktivet (Intra- Corporate Transferees). Direktivet tillämpas för tredjelandsmedborg- are som är chefer, specialister eller praktikanter och som ansöker om eller har beviljats inresa till en medlemsstat i enlighet med direktivet genom en företagsintern förflyttning. En förutsättning är att medborgaren vistas utanför EU för ansökan. I direktivet fastställs bl.a. villkoren för sådan inresa och vistelse i på medlemsstaternas territorium och rättigheter för tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar. Det finns flera undantag från direktivets tillämpningsområde, bl.a. omfattas inte tredjelandsmedborgare som utstationeras enligt utstationerings- direktivet. Enligt artikel 5.4 b) ska medlemsstaterna kräva att den ersätt- ning som betalas till tredjelandsmedborgaren under hela den företags- interna förflyttningen inte är sämre än den ersättning som betalas till medborgare i den medlemsstat där arbetet utförs och som inne- har en jämförbar befattning enligt lag, kollektivavtal eller praxis i den medlemsstat där värdföretaget är etablerat. Utan att det påver- kar tillämpningen av artikel 5.4 b) ska enligt artikel 18.1 personer som är föremål för företagsintern förflyttning åtminstone behand- las på samma sätt som personer som omfattas av utstationerings- direktivet i fråga om arbets- och anställningsvillkor i den hårda kärnan enligt utstationeringsdirektivet. ICT-direktivet ska vara genomfört . 37 5 kap. 7 a § utlänningsförordningen. KARTLÄGGNING AV UTSTATIONERINGSSITUATIONEN I 8 De som utstationeras i Kommittén, som startade sitt arbete , har haft i uppdrag att först kartlägga hur utstationeringssituationen i ser ut. Kommittén har uppfattat uppdraget så att det bara omfattar de fall där en utländsk arbetsgivare utstationerar arbets- tagare i på ett sätt som omfattas av utstationeringslagen (och inte det fallet att en svensk arbetsgivare utstationerar arbets- tagare till utlandet). Uppgifter om situationen när arbetstagare utstationeras i har sökts bland offentliga informations- källor och via de representanter för arbetsmarknadens organisationer som ingår i kommitténs referensgrupp. Det har inte ansetts möjligt för kommittén att inhämta för statistiska ändamål användbar infor- mation genom egna omfattande enkätutskick. Det har vidare be- dömts inte vara praktiskt möjligt att hämta in information om utstationeringen av arbetstagare i genom kontakter med utländska myndigheter. En sådan metod skulle nämligen kräva ingående kännedom om utländsk lagstiftning (för att veta vad in- hämtad statistik egentligen står för) och svåra bedömningar av infor- mationens tillförlitlighet (t.ex. bedömningar av hur vanligt det är att en utländsk anmälningsplikt eller liknande faktiskt fullgörs). Dess- utom finns det redan sammanställningar gjorda av avseende den enda över hela EES gemensamma informationskällan, de s.k. A1-intygen (se avsnitt 8.3.7). En sammanfattning av situationen före finns i avsnitt 8.10. Information rörande situationen före , då det infördes en anmälningsplikt för utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i (se avsnitt 7.3.6), har varit svår att få fram från offentliga informationskällor. De som utstationeras i tationen av situationen före med en redogörelse för de offentliga informationskällor som har undersökts och vilka bris- ter för kartläggningen som informationen kan vara behäftad med (avsnitt 8.3). Själva kartläggningen av situationen före kommer i avsnitt 8.5–8.9 efter ett avsnitt om den information som kommittén kunnat få från den svenska arbetsmarknadens parter. Den bästa och färskaste informationen om de som utstationeras i kan numera fås med hjälp av de anmälningar om utstatione- ring som ska lämnas in till Arbetsmiljö- verket. Kommittén inleder därför med att redovisa uppgifter från register över anmälningar. 8.2Anmälningar av utstationeringar och kontaktpersoner Uppgifterna i detta avsnitt kommer från Arbetsmiljöverket.1 Från måste utländska arbetsgivare anmäla utstatione- ringar som pågår och utse en kontaktperson. fick uppdraget av regeringen att utveckla ett register för anmälan av utstationerade arbetstagare. Uppdraget om- fattar att ta emot anmälningar, informera, lämna ut uppgifter ur registret, förvalta registret och att genomföra inspektioner. Arbets- miljöverket ska även utöva tillsyn över att bestämmelserna om anmälningsskyldighet och kontaktperson följs. Det övergripande målet med registret är att säkerställa att ut- stationerade arbetstagare kan tillförsäkras de rättigheter som följer av utstationeringsdirektivet. Registret gör det möjligt att få infor- mation om var utstationeringar pågår så att t.ex. arbetstagarorgani- sationerna i kan ta del av uppgifterna. Arbetstagarorganisa- tionerna har ett ansvar för att övervaka att utstationerande arbets- givare tillämpar arbets- och anställningsvillkor som är minst lika förmånliga som de minimivillkor inom den hårda kärnan som följer av ett svenskt centralt kollektivavtal för den aktuella branschen. 1 Helårsrapport – register för företag som utstationerar arbetstagare i (Rapport 2015:10). De som utstationeras i En utländsk arbetsgivare som avser att utstationera arbetstagare till kan via arbetsmiljöverkets hemsida skapa ett konto för att sedan anmäla uppgifter om utstationeringen i regist- ret. Information och hjälptexter finns på svenska, engelska, tyska, franska, polska och rumänska. Genom ett inloggningsförfarande kan arbetsgivaren uppdatera sina uppgifter om t.ex. ett uppdrag förlängs. På webbplatsen publiceras månatlig statistik baserad på de ut- stationeringar som är aktuella i innevarande månad. pågick cirka 20 000 utstationeringsuppdrag. Av dessa hade cirka 15 000 både startat och avslutats . Det innebär att av uppdragen har ett start- datum och/eller slutdatum som avviker . har cirka 4 700 företagskonton registrerats och det finns cirka 3 800 unika firmatecknare. av alla utstationerade arbetstagare arbetade i något av storstadsområdena , eller . För av de utstationerade arbetstagarna har det inte varit möjligt att identifiera var i landet uppdragen har utförts. besvarade närmare 1 000 frågor kopplade till utstationering. Det är en halvering jäm- fört med 2013 då frågemängden uppgick till cirka 2 000 frågor med tyngdpunkten kring juni–när lagen trädde ikraft. Frågorna handlar till största delen om begreppet utstationering, om olika situationer ska anmälas eller inte och behov av stöd i samband med att ett företag ska registrera en utstationering i registret. 8.2.2De flesta utstationerade kommer från och Av de 85 länder som finns valbara i registret står företag i och för av alla anmälda utstationerade arbetstagare för . Det som anges i anmälan är hemvist för det utsändande företaget, vilket inte behöver innebära att nationali- teten på den utstationerande arbetskraften är densamma. Nedan visas ett diagram över länder med minst 100 registrerade arbets- tagare. De som utstationeras i Underlaget för diagrammet baseras på de arbetstagare som har haft ett pågående u ppdrag –(totalt 38 251 personer). De länder som redovisas i ovan- stående diagram representerar av dessa arbetstagare, totalt 35 949 personer. Källa: AV/. På presenteras statistik baserad på antalet arbetstagare som befinner sig i den första . är den månad med minst utstationerade arbets- tagare i . Det kan förklaras med att statistiken tas ut medan nya arbeten normalt börjar efter helgledigheterna. Siffran för januari representerar därför nästan uteslutande sådana uppdrag som löper över . är landet med flest utstationerade arbetstagare. var det 1 985 utstationerade arbetstagare från och 2 612 utstationerade arbetstagare. De som utstationeras i befinner sig cirka 7 800 utstationerade arbetstagare i . I siffran för antalet arbetstagare kan samma arbetstagare ingå mer än en gång i de fall samma person åter- kommer i skilda uppdrag under olika perioder eller har ett uppdrag som sträcker sig över . Diagrammet baseras på de arbetstagare som har haft ett pågående uppdrag den första i . Källa: AV/. De som utstationeras i Den vanligaste utstationeringsperioden är perioden 10–och motsvarar närmare en fjärdedel av alla registreringar. Cirka 10 pro- cent av anmälningarna avser en utstationeringsperiod . Två tredjedelar av alla uppdrag är kortare än . Tabellen baseras på angiven period för de 38 251 arbetstagare som har haft ett pågående uppdrag 2014. Källa: AV/. 8.2.4De flesta utstationerade arbetar inom byggverksamhet och tillverkning I registret anges verksamhetsområde för det arbete som ska utföras av de utstationerade. Den lista som arbetsgivaren väljer ut bygger på svensk näringsgrensindelning, SNI 2007 vilken innehåller drygt 90 olika verksamhetsområden. Eftersom det är arbetsgivaren som själv väljer verksamhetsområde i samband med anmälan så kan det inte säkerställas att alla arbetsgivare gör samma bedömning av vilket verksamhetsområde som bäst representerar det arbete som ska ut- föras. De som utstationeras i 43 Specialiserad bygg- och 41 Byggande av hus 33 Reparation och installation av maskiner och 01 Jordbruk och jakt samt service i anslutning 82 Kontorstjänster och andra företagstjänster 28 Tillverkning av övriga maskiner 35 Försörjning av el gas värme och kyla 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 Underlaget för diagrammet baseras på antalet arbetstagare som har haft ett pågående up pdrag . –(totalt 38 251 personer). De verksamhetsområden som redovisas i ovanstående diagram representerar (31 746 personer) av dessa arbetstagare. Källa: AV/. När en anmälare väljer verksamhetsområde så görs valet i en lista med 99 valbara områden. I denna struktur finns även 00 med i de fall där man inte tycker att något område passar in. Siffran avser de som valt 00 och inte ytterligare specificerat något verksamhets- område. Det kan noteras att för 3 558 arbetstagare har inget verk- samhetsområde angivits. Tabellen nedan visar en sammanslagning av relaterade verksam- hetsområden. Sifferbeteckningarna för de verksamhetsområden som har slagits samman framgår efter branschbenämningen. ”Byggverksamhet” ingår t.ex. verksamhetsområdena 41–43. De branschgrupper som redovisas i diagrammet är de som omfattar mer än en procent av arbetstagarna. De som utstationeras i Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster 77-82 Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik 69-75 Jordbruk, skogsbruk och fiske 01-03 Underlaget för diagrammet baseras på antalet arbetstagare som har haft ett pågående u ppdrag –(totalt 38 251 personer). De branschgrupper som redovisas i ovanstående diagram representerar (35 047 personer) av dessa arbetstagare. Källa: AV/ . sysselsätts drygt 290 000 personer i i byggverksamhet och drygt 493 000 personer i tillverkning (källa AV/). I dessa siffror ingår inte utstationerad arbetskraft. Antalet utstationerade arbetstagare enligt registret till var inom byggverksamhet 14 001 personer och 8 022 personer inom tillverkning. Totalt arbetar av de utstationerade arbetstagarna inom de tre verksamhetsområden som ingår i branschgruppen byggverk- samhet. Ungefär hälften arbetar inom ”Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet” (6 776) personer) och arbetstagarna ut- stationeras främst från , och .