sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Resultatet visar att kartläggning av fonologisk medvetenhet är vanligast förekommande och görs av av de huvudmän, som svarat på enkäten. Mindre vanligt är test av ordförråd, något som dessutom tycks genomföras i lägre grad bland kommunala huvudmän än bland fristående huvudmän. Över hälften av huvud- männen genomför kartläggningar i grundläggande matematiska färdigheter. Knappt en femtedel uppger att kartläggningar görs inom andra områden, t.ex. social utveckling och motoriska färdigheter hos eleverna. Några respondenter nämner också att kartläggning sker av språklig utveckling eller av läsförståelse. Ytterligare några respondenter uppger att andra kartläggningar görs men vilka som genomförs beslutas av de respektive skolenheterna och inte på huvud- mannanivå. I rapporten från undersökningen av huvudmännens upp- följning av elevernas kunskapsutveckling i bilaga 2 finns på ett diagram över de områden, där kartläggningar genomförs i förskoleklassen (fig. 9). Utredningen drar slutsatsen att det är vanligare att man gör kartläggningar av elevernas språkliga och matematiska utveckling i förskoleklassen än att man inte gör det. Det tycks vara något vanligare att fristående huvudmän gör kartläggningar i förskole- klassen än kommunala. De förslag som utredningen lägger kommer därför att mottas olika beroende på vilka utvecklade rutiner som redan finns hos huvudmannen. Under våra kommunbesök har vi också sett att där man har samordnat rutiner för kartläggning i hela kommunen eller skolkoncernen är det lättare att använda resultaten som underlag för diskussioner om resursfördelning, t.ex. insatser av specialpedagog eller speciallärare. En åtgärdsgaranti i förskoleklassen 7.2.3Uppdrag till att ta fram obligatoriskt kartläggningsmaterial för förskoleklassen Förslag: ska få i uppdrag att ta fram obligatoriskt kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet och matematiskt tänkande för förskoleklassen. Som tidigare nämnts har utredningen låtit konsultfirman göra en enkätundersökning (bilaga 2), där samtliga huvudmän har fått frågor bl.a. om vilka kartläggningar som man genomför av elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande i förskoleklassen och vilka material som används. Av svaren framgår att av de huvudmän som svarat följer upp fonologisk medvetenhet i förskoleklassen. Kartläggning av matematiskt tänkande görs i genomsnitt av och av huvudmännen följer upp hur elevernas ordförråd utvecklas. En fråga i undersökningen gällde vilket eller vilka material som används vid kartläggning i förskoleklassen. 1–3 i bilaga 1 (sammanställning av kartläggningsmaterial) till rapporten finns diagram över de mest frekventa svaren. Svaren visar på att det finns stor spridning i valet av material. När det gäller fonologisk med- vetenhet (fig. 24) är det Bornholmsmodellen16 och Fonolek17 som är vanligast förekommande. Bornholmsmodellen är också mest frekvent vid kartläggning av ordförråd (fig. 25). Diamant18 är det mest använda materialet när det gäller grundläggande matematiska färdigheter (fig. 26). Som framgår av diagrammen finns det på marknaden olika typer av kartläggningsmaterial som används och som ger goda indika- tioner på om en elev har ett stödbehov. Materialen kan innehålla observationsscheman, matriser m.m. för att underlätta förskol- lärarens eller lärarens arbete. Eftersom sexåringarna ännu inte kan läsa och skriva eller utföra matematiska beräkningar måste dock ”screeningen” i förskoleklassen till stor del bygga på observationer och samtal med eleverna. 16Se , I. & , I. (1994) Språklekar efter Bornholmsmodellen: en väg till skriftspråket; (2016). Välkommen till Bornholmsmodellen! 17Olofsson, Å. & , I. (1994) Fonolek. Bedömning av fonologisk medvetenhet. 18Skolverket (2016b) Diamant – ett diagnosmaterial i matematik. En åtgärdsgaranti i förskoleklassen Utredningen anser att det finns material på marknaden som är väl utprövade och ger en god bild av elevernas språkliga och matematiska utveckling. Det är dock viktigt för likvärdigheten att det görs en någorlunda likartad bedömning av elevernas utveckling. Ett nationellt material som utarbetas av har också en kvalitetsstämpel, eftersom det är den nationella skolmyndigheten som står bakom materialet utan några kommersiella intressen. Därför föreslår utredningen att ska få i uppdrag att ta fram kartläggningsmaterial om språklig medvetenhet och matematiskt tänkande som ska vara tillgängligt och obligatoriskt att använda för dem som arbetar i förskoleklassen. I direktiven till utredningen (dir. 2015:65) skriver regeringen att det är rimligt att anta att arbetet med stödinsatser kan påbörjas redan i förskoleklassen. Vidare sägs att insatser i förskoleklassen och i de första årskurserna stärker skolans möjlighet att bryta kopplingen mellan elevernas resultat bl.a. i läsförståelse och föräldrarnas utbild- ningsnivå. De nuvarande bestämmelserna om stöd i form av extra anpass- ningar och särskilt stöd i 3 kap. skollagen gäller även i förskoleklassen. Bedömningen av stödbehovet bör därför enligt direktiven, utöver läroplanens avsnitt om värdegrundsarbetet och övergripande mål och riktlinjer, även utgå från hur eleven kommer att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i , sameskolan och specialskolan. Utredaren ska vid behov lämna förslag om vilka insatser som kan sättas in redan i förskoleklassen. Utredningen anser, bl.a. utifrån Skolinspektionens iakttagelser (se avsnitt 7.1), att förskoleklassen har potential att i ännu högre grad än stimulera sexåringarnas intresse för att lära sig läsa, skriva och grundläggande matematik. Huvudansvaret för den grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärningen enligt kurs- planer och kunskapskrav i kan dock inte med dagens system läggas på förskollärare och lärare i förskoleklassen. kunskapskrav har ännu inte börjat gälla och förskol- lärarna har i allmänhet mindre omfattande utbildning inom dessa områden än lärarna i . En åtgärdsgaranti i förskoleklassen Det finns olika sätt att tidigt upptäcka elever som har problem med kopplingen mellan ljud och bokstäver, taluppfattning etc. Dessa elever ska enligt utredningens förslag upptäckas via en kart- läggning och vid behov få de extra anpassningar eller särskilda stöd som behövs för att de inte ska försenas i den viktiga språk- och matematikutvecklingen. I stödmaterialet19 om förskoleklassen skriver : ”Det är viktigt att tidigt uppmärksamma tecken på om en elev kan vara i behov av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie under- visningen eller särskilt stöd. Så är fallet när en elev riskerar att inte utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i den aktuella obligatoriska skolformen.” Mer om detta finns att läsa i allmänna råd.20 Som tidigare nämnts gäller bestämmelserna om stöd i 3 kap. skollagen även förskoleklassen. I är reglerna om stöd knutna till den enskilda elevens möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och de är därför i sin nuvarande utformning inte anpassade för förskoleklassen. I 3 kap. skollagen har införts nya regler om stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. Skillnaden mellan extra anpass- ningar och särskilt stöd förtydligas i regleringen. Att föreslå att förskoleklassen fullt ut införlivas i och följer samma regler när det gäller kursplaner och kunskapskrav går utanför utredningens direktiv. Grundskoleutredningen21 har utrett olika alternativ till förändring av den juridiska ramen för förskoleklassen dock utan att föreslå ändringar i syfte, uppdrag eller behörighetskrav. konstaterar dock att så länge som styrdokumenten för förskoleklassen inte innehåller tydliga mål och kunskapskrav för den enskilda eleven är elevernas rätt till särskilt stöd svagare i förskoleklassen än i . 19Skolverket (2014e). 20SKOLFS 2014:40 allmänna råd - arbetet med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 21SOU 2015:81, s. 87. En åtgärdsgaranti i förskoleklassen 7.3.1En förändring i bestämmelserna om stöd Förslag: I 3 kap. 5 a respektive 8 §§ skollagen ska läggas till att eleven ska ges stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd om resultatet av en bedömning med hjälp av en obligatorisk kartläggning gör att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Bestämmelserna om extra anpassningar och särskilt stöd ska också få en annan redaktionell utformning. I bestämmelsen om extra anpassningar (3 kap. 5 a §) räknas upp ett antal situationer när skolan är skyldig att vidta åtgärder i form av extra anpassningar. Detsamma gäller särskilt stöd i 8 § samma kapitel. I upp- räkningen återfinns nationella bedömningsstöd och nationella prov. Dessa används i , sameskolan och specialskolan för att bedöma en elevs kunskapsutveckling. I förskoleklassen finns det inte några kunskapskrav att uppnå och enligt utredningen är det i stället en kartläggning av elevernas språkliga och matematiska utveckling som ska göras. Av den anledningen anser utredningen att det i 3 kap. 5 a och 8 §§ också ska läggas till obligatorisk kartläggning i uppräkningen. Utredningen föreslår också att den långa uppräkningen av rekvisit rent redaktionellt ska delas upp i fem punkter. Därutöver står utredningen bakom förslag att i bestämmelsen lägga till bedömning med användning av nationellt bedömningsstöd.22 Om bestämmelsen om extra anpassningar (3 kap. 5 a §) omarbetas blir den mera tillgänglig och det blir även möjligt att passa in förskoleklassen i bestämmelsen. Detsamma gäller bestämmelsen om särskilt stöd (3 kap. 8 §). Utredningen anser (se avsnitt 6.3.4) att ska få i upp- drag att utarbeta allmänna råd för hela det område som berörs av utredningens förslag om åtgärdsgarantin. Det finns redan spridda och välkända allmänna råd som täcker den förändrade stödlag- stiftningen från 2014.23 Dessa behöver nu revideras med anledning av införandet av åtgärdsgarantier. Det behöver också skrivas nya 22SOU 2016:25 Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. En åtgärdsgaranti i förskoleklassen allmänna råd om kartläggning och åtgärdsgaranti i förskoleklassen, eftersom något sådant inte finns . Utredningen har i avsnitt 10 Framtidsfrågor angett att hela 3 kap. i skollagen av redaktionella skäl behöver ses över. 7.3.2Fortbildning av förskollärare i förskoleklassen Förskollärarna i förskoleklassen har inte samma utbildning och behörighetskrav som lärarna i årskurs 1. De som har gått den nuvarande utbildningen med behörighet för undervisning i förskole- klass till och med årskurs 3 har av naturliga skäl en mer omfattande utbildning i läs- och skrivinlärning och matematik, liksom lärare med vissa äldre examina. Utredningen föreslår därför att de förskollärare i förskoleklassen som inte också har en examen som grundlärare eller annan utbildning i läs-, skriv- och matematikinlärning ska erbjudas en fortbildningsinsats i läs-, skriv- och matematikutveckling. Konkreta förslag till uppläggning, innehåll och tidsplan finns i avsnitt 8. 8 En garanti för god kompetens I detta avsnitt ges först en bakgrundsbeskrivning av faktorer som påverkar lärares kompetens, som lärarutbildning och examenskrav, och sedan en kommentar till lärarbristen och hur den påverkar möjligheten att genomföra utredningens förslag. Slutligen redovisar utredningen sina förslag till kompetensutveckling för lärare, förskollärare, rektorer och huvudmän. 8.1Förskollärare, lärare, speciallärare och specialpedagoger i förskoleklass och skola För att kunna genomföra en åtgärdsgaranti krävs god kompetens bland dem som ansvarar för garantin. Som förutsättning för en åtgärdsgaranti krävs vad som skulle kunna refereras till som en kompetensgaranti, dvs. att alla som på något sätt arbetar med åtgärdsgarantin har den kompetens som krävs för detta arbete. Detta innefattar särskilt förskollärare och lärare som arbetar i förskoleklass, lärare i årskurser 1–3, speciallärare och specialpedagoger, skolledare samt huvudmän. Kunskaper som krävs för att arbeta med en åtgärdsgaranti behöver inkluderas i den grundutbildning som förskollärare och grundlärare i förskoleklass och årskurs 1–3 (F–3) får. Dessa kunskaper bör också ingå som en del av speciallärar- och special- pedagogutbildningen. När förändringar ska genomföras krävs särskilda personal- utbildningsinsatser. För att införa en åtgärdsgaranti behövs kompetensutveckling för de förskollärare och grundlärare som arbetar i förskoleklass och för de grundlärare som arbetar i årskurs 1 till 3, men också för skolledare och huvudmän. En garanti för god kompetens behandlas först frågor kring lärarutbildningen, lärarkompetens, den specialpedagogiska kompetensen och lärarbristen. Därefter behandlas frågor om hur kompetensutveckling kopplad till en åtgärdsgaranti kan utformas. 8.1.2Examenskrav för förskollärare och lärare Den lärarutbildning som bedrivs innehåller enligt bilaga 2 i högskoleförordningen (1993:100) bl.a. följande mål för lärarexamen.1 För lärarexamen ska studenten –visa kunskap om läs- och skrivinlärningens och matematikens betydelse för barns och elevers kunskapsutveckling, För undervisning och annan pedagogisk verksamhet i förskola, förskoleklass och tidiga år ska studenten dessutom, –visa mycket god kunskap i läs- och skrivinlärning och i grund- läggande matematikinlärning. För förskollärarexamen krävs att studenten ska –visa kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematik- utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 ska studenten –visa fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning och om barns kommunikation och språk- utveckling. Utredningen drar slutsatsen att examensordningen är tydlig med att förskollärare och grundlärare ska ha kunskap om grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärning med sig från lärarutbildningen. Hur detta sedan genomförs i praktiken är en fråga bl.a. för den kvalitetsbedömning, som myndigheterna på högskoleområdet ansvarar för. 1 SFS 1993:100. En garanti för god kompetens Det är självklart av stor betydelse hur lärarutbildningarna uppfyller sitt uppdrag att ge lärarna goda förutsättningar exempelvis att lära eleverna läsa, skriva och behärska grundläggande matematik. Även om det inte ingår i utredningens direktiv att granska innehållet i förskollärar- eller lärarutbildningarna gör vi några reflektioner kring detta. Vi vet att utrymmet för läs-, skriv- och matematikinlärning (eller läs-, skriv- och matematikutveckling) har varierat i de olika lärarutbildningar som erbjudits under . ”Svenska med läs- och skrivinlärning” avskaffades som examens- ämne i lärarutbildningen . Andelen innehåll om hur man lär eleverna läsa och skriva har successivt minskat.2 Professor skriver i en artikel3 att lärarutbildningsreform ledde till att det läspedagogiska arvet som hade förts vidare från småskollärarutbildningen till lågstadielärar- utbildningen förskingrades. Enligt hans mening reducerades det läs- och skrivpedagogiska innehållet i utbildningen från mer än tre terminers studietid till mindre än en termin. Detta kan enligt artikelförfattaren vara en av orsakerna till den nedgång i läs- och skrivförmågan som har kunnat iakttas . I artikeln pläderar även för en kraftfull statlig satsning på läs- och skrivpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Kompetensen hos de lärare, som har utbildats efter lärar- utbildningsreformen , och effekterna på elevernas resultat går ännu inte att bedöma, eftersom den första kullen just har kommit ut från utbildningen. Utredningen anser att det måste säkerställas att blivande lärare får tillräckliga kunskaper i hur barn lär sig grundläggande läsning, skrivning och matematik, hur elevers utveckling inom dessa områden systematiskt kan kartläggas och hur elever sedan får stöd i sin utveckling. Lärarutbildningen är av central betydelse för lärarnas kompetens och därmed i förlängningen för elevernas resultat. Utredningen anser därför att införandet av åtgärds- garantier gör det angeläget att innehållet i förskollärarutbildningen 2Hellman, C. (2015) Återinför läs- och skrivinlärningen i lärarutbildningen. 3Myrberg, M. (2005) Läs- och skrivpedagogiska perspektiv på lärarutbildningen –2005. En garanti för god kompetens och grundlärarutbildningen för förskoleklass och årskurs 1–3 (F–3) blir föremål för översyn. Syftet ska vara att undersöka om utbild- ningens innehåll när det gäller läs-, skriv- och matematikinlärning ytterligare behöver förstärkas. Se vidare avsnitt 10 Framtidsfrågor. 8.1.4Krav på lärarkompetetens utifrån utredningens förslag De förslag, som utredningen lägger, ställer inga nya krav på lärar- kompetens jämfört med dagens lärarutbildning och kompetens- utveckling. Men åtgärdsgarantin accentuerar vissa delar av förskol- lärarnas, klasslärarnas, speciallärarnas och specialpedagogernas arbete som kan sammanfattas i följande punkter: ökad kunskap om förebyggande arbete så att så många elever som möjligt lyckas i sin läs-, skriv- och matematikutveckling, ökad kunskap om metoder och arbetssätt för läs-, skriv- och matematikinlärning, ökad kunskap om hur man genomför kartläggningar, analyserar resultaten, väljer adekvata åtgärder för att ge elevers stöd och avhjälpa problem och sedan följer upp åtgärderna. Som de flesta skolreformer bygger utredningens förslag på att det finns välutbildade lärare, som kan genomföra förändringarna. Brist på behöriga och legitimerade lärare är dock ett stort och påtagligt problem för de flesta huvudmän. Det kan både handla om att man har ett stort antal obehöriga anställda och att man inte får behöriga sökande vid rekryteringen. Enligt redovisning av ett regeringsuppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier beräknas det totala behovet av personal i samtliga skol- och verksamhetsformer vara cirka 70 000 heltidstjänster, 60 000 och 4 (2014f) Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. En garanti för god kompetens 54 000 heltidstjänster . Rekryteringsbehovet är störst under den första femårs- perioden, då de som är tidsbegränsat anställda eftersom de saknar pedagogisk högskoleexamen antas ersättas av nyutexaminerade behöriga lärare. I de skolformer som utredningens förslag närmast berör uppgår rekryteringsbehovet i förskoleklass till motvarande 14 600 heltids- tjänster och i årskurs 1–3 till 14 000 heltidstjänster . Rekryteringsbehovet av speciallärare/specialpedagoger i samtliga skolformer beräknas bli cirka 9 200 heltidstjänster till 2029. har också gjort prognoser på hur många personer som behöver examineras för att täcka behoven. För att täcka behoven i förskoleklass behöver det t.ex. examineras cirka 1 700 personer med kompetens att arbeta i förskoleklass och i årskurs 1– 3 totalt 1 600 personer. Delvis är dessa siffor överlappande, dvs. samma personer kan arbeta både i förskoleklass och i årskurs 1–3. Speciallärare/specialpedagoger är den enda kategori där beräknar ett balanserat läge mellan examinationsbehov och examination, cirka 12 000 personer. Det ska dock noteras att rekryteringen till speciallärar- och specialpedagogutbildningarna sker inom den befintliga lärarkåren. Siffrorna avser dock nationell nivå och hur lärarbristen ser ut i kommunala och fristående skolor varierar naturligtvis både regionalt, lokalt och beroende på skolans storlek. har dessutom i sin prognos inte kunnat ta hänsyn till hur läget skulle bli om behovet av speciallärare/specialpedagoger skulle behöva ökas genom nya skolreformer. Söktrycket till speciallärar- och specialpedagogutbildningarna har ökat. sökte 107 personer till special- lärarutbildningen inom det s.k. Lärarlyftet II.5 Efter att regeringen inför årets ansökningsomgång öppnat upp speciallärarutbildningen för fler samt infört förbättrade villkor för den som vidareutbildar sig till speciallärare har antalet sökande ökat. har 913 personer sökt speciallärarutbildningen. En oroande faktor är åldersstrukturen i lärarkåren. av landets speciallärare är enligt uppgifter från 55 år 5Utbildningsdepartementet (2016b) Nya insatser för fler specialpedagoger. En garanti för god kompetens SOU 2016:59 Det betyder att de statistiskt sett borde gå i pension . Utredningen konstaterar att även om utredningen lägger förslag som innebär skärpta krav på tillgång till personal med special- pedagogisk kompetens, så borde en eventuell ökad efterfrågan på speciallärare och specialpedagoger i ett första skede kunna tillgodoses på en nationell nivå genom en utökning av antalet platser i speciallärar- /specialpedagogutbildningen. Till detta kommer de satsningar på bidrag till personalförstärkning som regeringen har tagit initiativ till7 och som utredningen föreslår ska utökas (se avsnitt 9). kommer pensionsavgångarna att innebära stora påfrest- ningar på systemet. En utökad specialpedagogisk kompetens hos alla lärare genom lärarutbildningen och komptensutveckling samt minskade behov av stöd hos eleverna, bl.a. genom åtgärdsgarantin, kan dock sammantaget avhjälpa en del av problemet med brist på speciallärare/specialpedagoger. Utredningen kan se att de ökade kraven på tillgång till special- kompetens på kort sikt kan ge ytterligare problem med lärarbrist. På bör dock effekterna av en åtgärdsgaranti bidra till att göra läraryrket mer attraktivt. Specialpedagogisk kompetens är av avgörande betydelse vid genomförandet av åtgärdsgarantin. Utredningen föreslår i avsnitt 7 att det i förskoleklassen ska göras en kartläggning av varje elevs utveckling i språklig medvetenhet och matematiskt tänkande. Om resultatet av kartläggningen visar att en elev riskerar att inte utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i årskurs 1 och 3 ska det ske en analys av elevens kunskaps- utveckling. Denna analys ska göras av den ansvariga förskolläraren eller läraren i samråd med specialpedagogisk kompetens. Resultatet av analysen ska skyndsamt läggas till grund för en bedömning av elevens behov av stödåtgärder. 6SVT (2015) Pensionering leder till akut lärarbrist: Intervju med ordförande i . 7 (2016b). En garanti för god kompetens Enligt förslaget om en åtgärdsgaranti i årskurs 1 och 3 ska det ske en analys av elevens kunskapsutveckling om resultatet av ett nationellt bedömningsstöd i svenska, svenska som andraspråk eller matematik respektive de nationella proven i årskurs 3 visar att en elev riskerar att inte uppnå kunskapskraven för årskurs 1 och 3. Denna utvärdering ska också göras i samråd med specialpedagogisk kompetens. Resultatet av analysen ska även i detta fall skyndsamt läggas till grund för en bedömning av elevens behov av åtgärder i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Insatserna både i förskoleklassen och i årskurs 1 och 3 bygger alltså på tillgång till specialpedagogisk kompetens. Vissa förskol- lärare och lärare kan själva ha en sådan kompetens. I allmänhet är det dock speciallärare och specialpedagoger som har kompetensen och som därmed har en central roll, både när det gäller att upptäcka elever som behöver stöd i sin läs-, skriv- och matematikutveckling och när det gäller att bedöma och planera vilka åtgärder som ska sättas in. I skollagen (2010:800) regleras att det ska finnas elevhälsa med tillgång till vissa kompetenser för eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan(2 kap. 25 §). Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psyko- sociala och specialpedagogiska insatser. Inom elevhälsan ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Vilken personal som ska ansvara för de specialpedagogiska insatserna är inte närmare preciserat i lagtexten, till skillnad från de medicinska, psykologiska och psykosociala insatserna. I förarbetena till skollagen står det att tillgång till specialpedagogisk kompetens inte enbart behöver syfta på personer med utbildning till specialpedagoger. Det kan också innefatta t.ex. speciallärare eller en skolledare med särskilt ansvar för specialpedagogiska insatser på skolan (prop.