sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Exempelvis kan en kommun eller ett landsting, som efter ett val fått en förändrad politisk majoritet, vilja genomföra förändringar i frågan om hur välfärdstjänster ska utföras i kommunen eller . När avtal ingåtts i ett LOV-system gäller vanliga civilrättsliga regler om hävning av avtal, utifrån vad som följer av avtalet mellan parterna. Om en kommun eller ett landsting som infört ett valfri- hetssystem vill avveckla detta måste kommunen eller fatta ett principbeslut om att avveckla valfrihetssystemet och där- efter säga upp avtalen som ingåtts i valfrihetssystemet. Om upp- sägningen inte reglerats i avtalet riskerar kommunen eller lands- tinget dock att bli skadeståndsskyldig.29 Vanligtvis regleras uppsägningstid till följd av bl.a. beslut om att valfrihetssystemet ska avvecklas i avtalen. Av en enkät som utred- ningen gjort till landstingen framgår dock att detta inte alltid är 28Se 13 kap. 3 § 1 och 5 nya . 2008/09:29 s. 88. En ny lag om valfrihetssystem Vissa avtal löper dessutom tills vidare, trots att det enligt för- arbetena till LOV framgår att det inte är möjligt att ha tillsvidare- avtal.30 Enligt utredningens mening är det viktigt att en kommun eller ett landsting kan besluta att avsluta ett valfrihetssystem, utan att detta ska vara förenat med skadeståndsskyldighet i de fall det inte avtalats om möjlighet att säga upp ett avtal på denna grund. Utred- ningen anser därför att det i lagen ska anges att kommunen eller ska se till avtalet innehåller villkor som gör det möjligt att avsluta avtalet om kommunen eller beslutar att av- sluta valfrihetssystemet. De villkor som fastställs för detta ska an- ges i förhand. 20.8Förvaltningslagen ska tillämpas vid handläggningen av ärenden enligt LOV Vid förvaltningsmyndigheters handläggning av ärenden gäller, om inte annat uttryckligen angetts, bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) (FL). FL innehåller bestämmelser om bl.a. förfarandet vid handläggningen av ärenden, jäv och överklagande och ompröv- ning av beslut. Lagen gäller endast för förvaltningsmyndigheter. Med förvaltningsmyndighet avses främst självständiga organ i den statliga eller kommunala förvaltningsorganisationen, såsom exempel- vis de kommunala nämnderna. Statliga och kommunala bolag, liksom andra organ som är organiserade i privaträttsliga former, omfattas inte av . Sådana organ är inte myndig- heter, även om de har anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.31 Med handläggning av ärenden avses huvudsakligen myndigheternas beslutande verksamhet. Annan förvaltningsverksamhet hos förvalt- ningsmyndigheterna omfattas alltså inte av lagen.32 Vissa av be- stämmelserna i FL gäller dessutom endast vid myndighetens hand- läggning av ärenden som innebär myndighetsutövning mot enskilda. Vad som avses med myndighetsutövning behandlas nedan. 2008/09:29 s. 76. 2008/09:29 s. 63, jfr prop. 1985/86:80 s. 57. 32Med undantag för bestämmelserna om myndigheternas serviceskyldighet och samverkan mellan myndigheter som gäller all förvaltningsverksamhet hos dessa myndigheter, 4–6 §§ FL. En ny lag om valfrihetssystem 20.8.2Förvaltningslagen är undantagen i LOV I den utredning som låg till grund för införandet av LOV gjordes bedömningen att beslutet om godkännande till ett valfrihetssystem enligt lagen inte var att betrakta som ett förvaltningsbeslut.33 Lagrådet konstaterade dock i sitt yttrande över förslaget till LOV att ett beslut om godkännande av en sökande har sådana rätts- verkningar att det inte kan uppfattas på annat sätt än som ett förvaltningsbeslut. Godkännandebeslutet ansågs också tillmätas särskild betydelse i lagen bl.a. eftersom handläggningen av ärenden om godkännande sker i särskild ordning, att lagen innehåller bestäm- melser av klart offentligrättslig natur och att bestämmelserna om tidsramar och underrättelse av beslut avser godkännandebesluten. Själva ingåendet av kontraktet mellan parterna är givetvis av civil- rättslig art, men åtgärden framstår enligt Lagrådet närmast som en verkställighet av godkännandebeslutet.34 Härvid kan konstateras att det redan av förfrågningsunderlaget, som ska finnas tillgängligt tillsammans med annonsen, ska framgå alla de krav och villkor som leverantören ska uppfylla för att bli godkänd och få teckna kontrakt, liksom grunden för den ekonomiska ersättningen som ska ges. Vidare bör förfrågningsunderlaget reglera hur leverantörerna ska rapportera till kommunen eller vilka brukare som valt eller fått tjänster utförda och hur ersättning betalas ut.35 Även avtalstiden bestäms av den upphandlande myndigheten från fall till fall beroende på karaktären av tjänsten.36 Avtalet som ingås med de godkända leverantörerna ska inte innehålla några nya affärsmoment i förhållande till förfrågningsunderlaget.37 Lagrådet konstaterade att FL i princip skulle bli tillämplig vid handläggningen av ärenden enligt LOV, i de fall myndigheten är en förvaltningsmyndighet. Om det ansågs nödvändigt att utesluta tillämpningen av FL kunde detta ske genom införandet av en sådan bestämmelse i lagen. Detta föreföll också enligt Lagrådet naturligt då även andra organ än förvaltningsmyndigheter skulle tillämpa 33SOU 2008:15 s. 146. 2008/09:29 bilaga 5 s. 185 f. 2008/09:29 s. 80 f. 2008/09:29 s. 76. 37SOU 2008:15 s. 179. En ny lag om valfrihetssystem lagen.38 Mot denna bakgrund infördes ett uttryckligt undantag från FL vid handläggningen av ärenden enligt LOV. Även om FL inte gjordes tillämplig på förfarandet enligt LOV ansågs de grundläggande kraven på rättssäkerhet vara uppfyllda genom exempelvis jävsbestämmelserna för kommunala myndigheter i kom- munallagen (1991:900) (KL) och för aktiebolag i aktiebolagslagen (2005:551) (ABL) samt genom möjligheten att ansöka om rättelse hos allmän förvaltningsdomstol.39 Vissa av bestämmelserna i gäller enbart vid myndighetsutövning mot enskild. Hit hör bl.a. bestämmelserna i 14 § om muntlig hand- läggning, i 15 § om anteckningar av uppgifter, i 16 och 17 §§ om parters rätt att få del av uppgifter, samt i 20 och 21 §§ om moti- vering och underrättelse av beslut. Begreppet myndighetsutövning preciseras inte i FL, men i den tidigare förvaltningslagen40 fanns en definition till vad som i dess förarbeten – dock inte i själva lagen – benämndes myndighets- utövning. Med begreppet skulle förstås ”utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplin- påföljd, avskedande eller annat jämförbart förhållande”. Förvalt- ningslagsutredningen preciserade begreppet i utredningens betän- kande om en ny förvaltningslag41 enligt följande.42 Det ska vara fråga om utövning av en befogenhet att bestämma om vissa förhållanden. Denna befogenhet kan grunda sig på ett konkret beslut av regering eller riksdag men framför allt på stadganden i den offentligrättsliga lagstiftningen, som bemyndigar eller ålägger myndig- het att agera på visst sätt. Däremot avses inte befogenheter, som härrör från avtal och som alltså ytterst baseras på civilrättsliga regler. Den offentligrättsligt grundade befogenheten ska vidare utövas i för- hållande till enskild. De för myndighetsutövning reserverade reglerna är alltså principiellt inte tillämpliga i ärenden, där en myndighet uppträder som part hos en annan myndighet. Uttrycket ”bestämma om” markerar, att det ska röra sig om ärenden, som ensidigt avgörs av 2008/09:29 bilaga 5 s. 187. 2008/09:29 s. 63. 401971-års förvaltningslag (1971:290). 41SOU 2010:29 s. 102. 42Se även Ragnemalm, Hans, Förvaltningsprocessrättens grunder, 2014, s. 41 ff. En ny lag om valfrihetssystem myndighet; ärenden om ingående av avtal tillhör den civilrättsliga sfären och faller alltså utanför. Enligt förarbetena indikerar uttrycket också, att det ska röra sig om ”bindande” beslut, som är uttryck för samhällets ”maktbefogenheter” i förhållande till medborgarna. Typiska utslag av myndighetsutövning är beslut, varigenom den enskilde åläggs att göra, tåla eller underlåta något. Som ovan påpekats, anses emellertid också ett gynnande beslut utgöra resultat av myndighetsutövning, om den enskilde för att uppnå den önskade förmånen är tvungen att vända sig till myndighet och dennas tillämpning av offentligrättsliga regler blir av avgörande betydelse för utgången.43 För att myndighetsutövning ska föreligga ska denna alltså grundas på samhällets maktbefogenheter gentemot enskilda. Myndighets- utövning behöver dock inte medföra förpliktelser för de enskilda utan kan föreligga även vid meddelande av gynnande beslut, exem- pelvis tillstånd att driva en verksamhet. Det ska också vara fråga om ett beroendeförhållande för den enskilde i förhållande till myndig- heten. Vid gynnande beslut kan detta som ovan framkommit kom- ma till uttryck genom att den enskilde måste vända sig till myndig- heten för att få förmånen och att myndighetens tillämpning av de föreskrifter som gäller på området får avgörande betydelse. Det är också en förutsättning att ärendena avgörs ensidigt genom bindan- de beslut av myndigheten.44 För att det ska vara fråga om myndighetsutövning krävs vidare att myndighetens befogenhet att bestämma grundas på bestäm- melser i lag eller annan författning.45 Det offentligrättsliga stödet för myndighetens befogenhet att bestämma måste därmed vara till- räckligt preciserat för att det ska vara fråga om myndighetsutöv- ning. I fall då kommuner fått en viss befogenhet genom speciallag- stiftning skulle detta krav kunna anses vara uppfyllt. Både i fall då lagen anger närmare förutsättningar och då kommunen själv antagit mer preciserade regler för verksamheten skulle det då kunna vara fråga om myndighetsutövning, trots att kommunen själv avgör om denna ska ägna sig åt verksamheten.46 Lagrådet ansåg i sitt yttrande över förslaget till LOV att beslu- ten i ärenden enligt LOV har sådana rättsverkningar och sådant innehåll att de kan vara att uppfatta som ett utslag av myndighets- 43Se även prop. 1971:30 s. 330 ff. 44Hellners, och , Bo, Förvaltningslagen med kommentarer, 2010, s. 26 ff. 45Se exempelvis NJA 1988 s. 26. 46Marcusson, , Offentlig förvaltning utanför myndighetsområdet, 1989, s. 235 ff. En ny lag om valfrihetssystem utövning enligt FL. Detta då de är bindande och ensidigt meddelade av myndigheten och myndighetens befogenhet att besluta i frågan om godkännande grundas på uttryckliga författningsbestämmelser.47 Utredningen konstaterar också att ett beslut om godkännande till ett valfrihetssystem uppfyller många av de förutsättningar som gäller för myndighetsutövning. Vid ärenden enligt LOV har den kommun eller det landsting som väljer att använda sig av valfrihets- system en rätt att besluta i ärendena som grundas på bestämmelser i lagen. Även om de specifika krav som gäller för utförandet av tjäns- terna uppställs av kommunen eller och varierar mellan olika valfrihetssystem är befogenheten att bestämma i frågan reglerad i lag. Beslutet att godkänna en enskild sökande avgörs vidare ensidigt av kommunen eller genom beslut, som är bind- ande. Beslutet måste också anses ha stor betydelse för den enskilde och påverkar dennes ekonomiska situation i väsentlig mån, efter- som ett beslut om godkännande att delta i systemet ger rätt till ersättning av offentliga medel i den mån utförarens tjänster utnytt- jas av brukarna. Det finns dessutom tillgång till rättsmedel. Regeringen har dock uttryckt att begreppet myndighetsutövning inte kan omfatta ärenden som avgörs genom att myndigheten träffar avtal med en enskild och att ärenden rör- ande såväl offentlig upphandling som ärenden enligt LOV därför inte utgör myndighetsutövning.48 20.8.4Förvaltningslagens tillämplighet på valfrihetssystem för andra tjänster Enligt lagen om valfrihet hos Arbetsförmedlingen får Arbetsför- medlingen besluta att tillhandahålla valfrihetssystem för tjänster inom myndighetens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. När sådana valfrihetssystem används ska LOV tillämpas, men det föreskrivs att bestämmelserna om jäv i 11 och 12 §§ FL ska gälla.49 2008/09:29 bilaga 5 s. 185 ff. 2006/07:128 s. 142 f. och s. 240 samt prop. 2008/09:29 s. 63. 49LOV tillämpades också när Arbetsförmedlingen tillhandahöll valfrihetssystem för s.k. etableringslotsar enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare. Även i dessa fall gällde bestämmelserna om jäv i förvaltningslagen. Bestämmelserna har dock upphört att gälla från . En ny lag om valfrihetssystem Lagrådet ansåg emellertid att de skäl som i LOV motiverat undantaget från inte föreligger när lagen görs tillämplig på statliga förvaltningsmyndigheter, så som Arbetsför- medlingen, och i sådana fall borde därför föreskrivas att myndig- heten vid tillämpningen av LOV ska tillämpa FL i dess helhet.50 Regeringen gjorde dock inte samma bedömning, bl.a. med moti- veringen att det i LOV finns särskilda förfaranderegler som avviker från FL:s.51 Genom lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering infördes ett valfrihetssystem även för sådana tjänster. Denna lag hänvisar inte till LOV utan föreskriver en fristående reglering för dessa tjänster, men valfrihetssystemet i lagen har många likheter med vad som gäller enligt LOV. Vid införandet av lagen ansåg regeringen dock inte att det skulle införas något generellt undantag från . Vid denna bedömning konstateras bl.a. att regleringen är fristående från LOV och endast ska tillämpas vid handläggning hos en statlig myndighet. Dessutom ansågs det allmänna ha ett intresse av att så många leverantörer som möjligt kan delta i systemet och att leverantörer därmed inte på formella grunder utesluts, utan att ärendena kan bli tillfredsställande utredda. Med hänvisning till vad som uttalats i förarbetena till LOU52 och LOV53 ansåg regeringen att eftersom begreppet myndighets- utövning inte kan omfatta ärenden som avgörs genom att myndig- heten träffar avtal med en enskild, kunde dessa bestämmelser inte bli tillämpliga på ärenden enligt lagen. Det ansågs dock finnas skäl att i lagen införa motsvarigheter till vissa av de angivna bestämmelserna i , som exempelvis att den som har ansökt om godkännande ska få del av uppgifter som tillförs ärendet genom någon annan och få tillfälle att yttra sig över uppgifterna innan ärendet avgörs.54 2009/10:60 bilaga 5 s. 214 och prop. 2009/10:146 bilaga 3 s. 32 ff. 2009/10:146 s. 21 f. och prop. 2009/10:60 s. 88 f. 2006/07:128 s. 142 f. och s. 240. 2008/09:29 s. 63. 2012/13:123 s. 44. En ny lag om valfrihetssystem 20.8.5Förvaltningslagen ska tillämpas när förvaltningsmyndigheter handlägger ärenden enligt LOV Utredningens förslag: Något undantag från förvaltningslagens tillämplighet ska inte gälla vid handläggning av ärenden enligt den nya lagen om valfrihetssystem. I lagen ska vidare anges att den som ansökt om godkännande ska få del av uppgifter som tillförts ärendet genom någon annan och få tillfälle att yttra sig över uppgifterna innan ärendet avgörs. Nuvarande bestämmelser om att en sökande ska underrättas om innehållet i be- slutet och att ett beslut i ett ärende om godkännande ska inne- hålla skälen för beslutet, liksom att ett beslut att inte godkänna en sökande ska innehålla en upplysning om hur beslutet kan överprövas, ska fortsatt framgå av lagen. Frågan är om undantaget från bör finnas kvar. FL ger grundläggande rättssäkerhetsgarantier för att ärenden utreds på ett tillfredställande sätt, genom att exempelvis informa- tion kommuniceras med sökanden. Enligt utredningens mening krävs det starka skäl för att frångå att tillämpa kraven i FL. Undan- taget infördes som framgått bl.a. då andra organ än förvaltnings- myndigheter kan använda lagen. Såvitt utredningen kan bedöma är det dock sällsynt förekommande att andra organ än kommuner och landsting använder lagen. Exempelvis visar en sökning på webb- platsen för annonsering av valfrihetssystem 114 annonser av lands- ting och 299 annonser av kommuner, men inte någon annons från något offentligt styrt organ.55 Detta skäl är därför enligt utred- ningen inte tillräckligt för att i sig motivera ett undantag från bestämmelserna. Enligt utredningens mening måste dock göras en avvägning mellan å ena sidan rättssäkerhetskrav och å andra sidan den ökade administrativa belastning ett krav på att tillämpa FL inne- bär. Vad gäller administrativa hinder kan konstateras att FL:s bestäm- melser gäller för merparten av kommunernas och landstingens beslutande verksamhet, och den handläggning och hantering av ärenden som föreskrivs i lagen är ett arbetssätt som kommuner och 55 Sökning per . En ny lag om valfrihetssystem landsting är vana att hantera. Många av bestämmelserna i torde dessutom redan användas, även i ärenden enligt LOV. Att en kom- mun eller ett landsting exempelvis ska lämna upplysningar, vägledning och råd i frågor som rör dess verksamhetsområde och att handlägga ärenden där enskild är part så enkelt, snabbt och billigt som möjligt och underlätta för den enskilde att ha med myn- digheten att göra är naturligt i all kommunens och verksamhet.56 Vissa bestämmelser i gäller redan enligt nuvarande LOV, då detta särskilt anges i lagen, såsom bestämmelsen om när en hand- ling ska anses inkommen.57 Bestämmelser om jäv (jfr 11 och 12 §§ FL) gäller också, eftersom kommunerna och landstingen omfattas av motsvarande bestämmelser i Flertalet av de övriga bestämmelserna i skulle knappast inne- bära någon större belastning för kommunerna eller landstingen om de görs tillämpliga. Att ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel eller liknande får rättas av kommunen eller är ett sådant exempel.59 Förvaltnings- myndigheter har också enligt FL en skyldighet att ändra ett beslut som myndigheten meddelat som första instans, om detta är uppen- bart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, under förutsättning att en sådan ändring kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild.60 Med hänsyn till att skyldigheten begränsas till fall då ändringen kan ske snabbt och enkelt torde inte heller denna bestämmelse utgöra något större besvär för kommunen eller . Utredningen anser mot den bakgrunden att något undantag från FL:s tillämpning inte är motiverat. Detta innebär att FL ska tilläm- pas vid kommuners och landstings handläggning av ärenden enligt den nya lagen om valfrihetssystem, i den mån annat inte framgår av lagen. Vissa av bestämmelserna i gäller som framgått endast vid myndighetsutövning mot enskild. Som ovan redogjorts för kan begreppet myndighetsutövning inte omfatta ärenden som avgörs 564 § och 7 § FL. 574 kap. 5 § LOV hänvisar till 10 § FL. 586 kap. 24–26 §§ KL. 5926 § FL. 6027 § FL. En ny lag om valfrihetssystem genom att myndigheten träffar avtal med en enskild, och regeringen har därför ansett att dessa bestämmelser inte kan gälla vid tillämp- ningen av LOV. Utredningen har inte skäl att göra en annan bedöm- ning. Som redogjorts för ovan har dock beslut enligt LOV många drag av myndighetsutövning, och utredningen anser därför att vissa av dessa bestämmelser ändå bör gälla. Vissa sådana bestämmelser gäller enligt LOV, så som att kommunen eller möjligt ska lämna underrättelse till sökanden om ett beslut i god- kännandefrågan och skälen för det. Om beslutet innebär att den sökande inte godkänns ska upplysning också lämnas om hur rättelse söks.61 Dessa bestämmelser motsvarar i princip vad som gäller enligt 20 och 21 §§ i FL. Enligt utredningen bör dock även bestämmelser införas om att den som ansökt om godkännande ska få del av uppgifter som tillförts ärendet genom någon annan och få tillfälle att yttra sig över uppgifterna innan ärendet avgörs. Denna skyldighet att kom- municera uppgifter kan enligt utredningen visserligen medföra viss ökad administrativ belastning. Genom att kommunicera uppgifter kan det emellertid förebyggas att beslut fattas på felaktiga grunder vilket minskar behovet av överprövningar. Det kan också undvikas att en ansökan måste avslås på formella grunder för att sökanden sedan ska ge in en ny, kompletterad, ansökan. Att FL ska tillämpas innebär också att vissa bestämmelser i inte är nödvändiga, eftersom kommunen och ska se till att ärendena utreds på ett tillfredsställande sätt. 20.8.6Offentligt styrda organ och förvaltningslagen Utredningens förslag: Vissa centrala handläggningsbestämmel- ser i förvaltningslagen ska gälla när offentligt styrda organ hand- lägger ärenden enligt den nya lagen om valfrihetssystem. Det ska i lagen anges vilka bestämmelser i förvaltningslagen som i sådana fall ska tillämpas. 61 8 kap. 2 § LOV. En ny lag om valfrihetssystem Valfrihetssystem enligt LOV kan användas av vissa bolag och stiftelser, s.k. offentligt styrda organ, som inte omfattas av . En rimlig utgångspunkt vad gäller bestämmelserna kring handläggningen av ärenden måste dock vara att samma regel- verk ska tillämpas vid handläggningen oavsett om denna utförs av en kommun eller ett landsting eller av offentligt styrda organ. Att införa på bolag och stiftelser som använ- der sig av valfrihetssystem enligt lagen kan emellertid innebära större problem för dessa än vad som är fallet för kommuner och landsting. Bolags och stiftelsers verksamheter är av naturliga skäl inte uppbyggda på samma sätt som gäller för kommuner och landsting, och de har givetvis inte heller samma vana att hantera FL:s bestäm- melser som en förvaltningsmyndighet. Å andra sidan är det ur rätts- säkerhetssynpunkt viktigt att de enskilda tillförsäkras samma rättig- heter vid handläggningen av ärenden när dessa överlämnats på bo- lag eller stiftelser, som när kommunen eller själv hand- lägger ärendena. Enligt utredningen är det naturligt att vissa centrala handlägg- ningsbestämmelser i gäller vid handläggningen enligt lagen, när denna utförs av offentligt styrda organ.62 Många av dessa bestäm- melser föreslås gälla enligt lagen. Därutöver bör enligt utredningens mening anges att vissa ytterligare bestämmelser i ska gälla i dessa fall. Detta gäller bestämmelser om inkommande av handlingar, jäv och rättelse av skrivfel och liknande.63 Som framgått är det inte vanligt förekommande att offentligt styrda organ använder LOV, varför konsekvenserna av att i viss omfattning kommer att omfatta dessa organ inte kan anses bli särskilt omfat- tande. 2009/10:165 s. 598. 63Bestämmelser om jäv gäller för aktiebolag enligt 8 kap. 23 och 34 §§ aktiebolagslagen (2005:551) och för stiftelser enligt 2 kap. 14 och 21 §§ stiftelselagen (1994:1220). Dessa bestämmelser motsvarar dock inte de jävsbestämmelser som gäller enligt FL. En ny lag om valfrihetssystem 20.9Möjligheten att pröva beslut i domstol Utredningens förslag: Möjligheten att ansöka om rättelse enligt nuvarande reglering ska ersättas med förvaltningsrättsliga bestäm- melser om överklagande av beslut. Möjlighet att väcka talan om skadestånd ska gälla i fall då en sökande inte godkänts till ett valfrihetssystem. 20.9.1En leverantör kan ansöka om rättelse enligt LOV En sökande som inte godkänts i ett valfrihetssystem kan enligt 10 kap. 1 § LOV ansöka om rättelse av detta beslut i allmän förvalt- ningsdomstol. Det finns dessutom möjlighet för en leverantör att ansöka om rättelse om denne anser att myndigheten brutit mot någon av bestämmelserna i lagen, exempelvis om det finns brister i annonseringen, kraven i förfrågningsunderlaget inte uppfyller de grundläggande principerna eller om leverantörens möjligheter att komma in med ansökan begränsats på ett otillåtet sätt. Om dom- stolen bedömer att den upphandlande myndigheten brutit mot någon bestämmelse i lagen, och leverantören lidit eller kan komma att lida skada, ska rätten enligt 10 kap. 2 § LOV besluta om att den upp- handlande myndigheten ska vidta rättelse. Berörd upphandlande myndighet ska därefter vidta rättelse i enlighet med domstolens beslut.64 Bestämmelserna om rättsmedel i LOV är, liksom lagen i dess helhet, uppbyggda utifrån vad som gäller vid upphandlingsförfar- anden. En stor skillnad mellan valfrihetssystemen och upphandling är dock att samtliga sökande som uppfyller de uppställda kraven godkänns enligt LOV.