sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Alla nationella programråd verkar överens 231 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). – en reformerad gymnasieskola. 2008/09:199, s. 48. 264 kap. 13 § och 5 kap. 6 § gymnasieförordningen (2010:2039). Nationella och lokala programråd om att det finns ett behov av tydligare riktlinjer för sammansätt- ningen och arbetet i de lokala programråden. De nationella pro- gramråden efterfrågar också bättre uppföljning och bättre kontakter mellan den nationella och lokala programrådsnivån. Detta framgår också i de av utredningen genomförda enkäterna till ledamöterna i de nationella programråden. 5.2.1Enkätundersökning om lokala programråd Det finns inga samlade uppgifter om förekomsten av lokala programråd. Det finns heller inte någon samlad bild av hur råden är sammansatta eller hur de arbetar. Utredningen har därför genom- fört en enkätundersökning för att få en bild av hur de lokala pro- gramråden fungerar i landet. Enkäten skickades ut till gymnasie- skolor med frågor om lokala programråd finns för de yrkesprogram som skolans erbjuder. Enkäten innehöll också följdfrågor om vilka aktörer som deltar i de lokala programråden, och en uppmaning att skicka in protokoll från rådens möten. Urvalet baserades på en adresslista till alla gymnasieskolor i lan- det. Sex län valdes ut för att ge en geografisk spridning. Dessa var , , , , Gävle- borgs samt . Tidigt upptäcktes några metod- ologiska bekymmer. Utifrån uppgifterna i adresslistan gick det inte att identifiera vilka skolor som erbjöd yrkesprogram, högskole- förberedande program, eller både och. I ett första skede togs de skolor bort där det var uppenbart att skolorna inte bedrev något yrkesprogram. En fullständig genomgång av listan har dock inte varit möjlig att genomföra på grund av resursbrist. För att till viss del kompensera brister i underlaget ombads respondenterna att uppge om de inte bedrev något yrkesprogram. Många av kontaktuppgifterna baserades på generella ingångar i form av expeditioner på skolor eller förvaltningar. I några fall där svar verkade utebli skickades i stället enkäten direkt till rektorer vilket förbättrade svarsfrekvensen. Totalt skickades enkäter ut till 228 skolor bestående av 400 skolenheter.27 75 skolor svarade på en- 27 På varje skola kan finnas flera skolenheter. Dessa baserar sig ofta på enskilda eller grupper av program under ledning av en rektor eller biträdande rektor. Nationella och lokala programråd käten, vilket innebär en svarsfrekvens på 32,9 procent.28 Detta är dock inte rättvisande för den faktiska svarsfrekvensen. Som tidigare nämnts finns det med stor sannolikhet skolor i underlaget som endast har högskoleförberedande program och av det skälet inte ska utgöra underlag i redovisningen av bortfall. Av de svarande skolorna hade fristående huvudman och huvudman. Detta motsvarar den faktiska fördelningen väl. Skolorna fick uppge om de hade lokala programråd eller om de hade alternativ till lokala programråd i form av egna nätverk. Av de svarande skolorna framgick att det fanns totalt 195 lokala program- råd, 38 yrkesprogram där samverkan mellan skola och arbetsliv hanterades på annat sätt än i form av ett lokalt programråd, samt 29 yrkesprogram som saknade lokala programråd. En vanlig mötes- frekvens visade sig vara två till fyra möten . De enkätsvar utredningen fått in är ojämnt fördelade mellan de tolv yrkesprogrammen. Utredningen har exempelvis fått in ett större antal svar från gymnasieskolor som erbjuder el- och energi- programmet, men bara enstaka svar från gymnasieskolor som er- bjuder hotell- och turismprogrammet. I viss mån avspeglar detta den faktiska andelen skolor som erbjuder dessa yrkesprogram. Men den stora skillnaden skulle också kunna bero på att flera av de gymnasieskolor som inte svarat saknar lokala programråd. Uteblivna svar kan bero på att skolorna, vars svar inte var anonymiserade i undersökningen, inte har velat redovisa brister i en verksamhet som är förordningsreglerad. Detta skulle i så fall inne- bära att relationen mellan de som har och inte har lokala program- råd kan se ut på ett väsentligt annat sätt än i denna redovisning. Svaren på utredningens enkätundersökning kan ändå anses in- dikera att det förekommer lokala programråd på många skolor. 28 Totalt inkom 88 svar varav 9 skolor uppgav att de inte hade något yrkesprogram. De skolorna finns av det skälet inte med i redovisningen. Det visade sig också att svar från fler skolenheter inom samma skola utgjordes av 4 svar av de 79 svar som kommit in. Nationella och lokala programråd Källa: Egen enkätundersökning. Av enkätsvaren framgår att de svarande skolorna i hög utsträckning har lokala programråd för de mansdominerade yrkesprogrammen med väletablerade partsgemensamma branschorganisationer, exem- pelvis bygg- och anläggningsprogrammet. En förklaring till detta kan vara att väl organiserade branscher har en bättre möjlighet att vara närvarande på lokal nivå, och därför har lättare att hitta lokala representanter till skolornas lokala programråd. Av svaren från skolor som erbjuder handels- och administra- tionsprogrammet framgår att drygt en tredjedel av de svarande skolorna saknar lokala programråd för detta yrkesprogram. Drygt en femtedel av skolorna med hantverksprogrammet respektive en fjärdedel av skolorna med restaurang- och livsmedelsprogrammet saknar ett lokalt programråd för dessa yrkesprogram. Det fanns i enkäten möjlighet att uppge annan samverkan mel- lan skola och arbetsliv exemplifierat med eget nätverk som svars- alternativ. Cirka en fjärdedel av skolorna som erbjöd det industri- Nationella och lokala programråd tekniska programmet eller naturbruksprogrammet hade alternativ till lokala programråd. Det finns ingen reglering av vilka som bör ingå i ett lokalt programråd. För att få en bild av sammansättningen i de existeran- de lokala programråden ställde utredningen en följdfråga om vilka som deltar på möten med de inrapporterade lokala programråden. I alla de lokala programråd som omfattas av undersökningen finns rektor och yrkeslärare representerade. Branschföreträdare och företagare finns representerade i de flesta programråden, liksom fackliga representanter och elever. Vissa skolor anger även att andra typer av aktörer finns representerade i de lokala programråden, ex- empelvis representanter från Arbetsförmedlingen och från univer- sitet eller högskolor. Rektor, bitr. Källa: Egen enkätundersökning. Nationella och lokala programråd Studie- och yrkesvägledare är representerade i nästan hälften av programråden. har uppgivit att man har andra deltagare än de som var givna i enkäten. Representanter från Arbetsförmed- lingen är relativt vanligt förekommande bland dessa deltagare. Från skolans egen organisation för gymnasie- särskolan och APL-samordnare. Utredningen drar slutsatsen att deltagarna i de lokala programråden varierar efter lokala förutsätt- ningar och behov. Skolinspektionen fann i en kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning att de gymnasieskolor som granskades genom- gående hade inrättat lokala programråd för samverkan med arbets- livet.29 Men de lokala programråden hade enligt myndigheten kunnat spela en betydligt viktigare roll om företag och de olika branscherna varit mer delaktiga i processen. Det förekom i myn- dighetens granskning flera lokala programråd som fanns på pappret men egentligen saknade förutsättningar att fungera. För att få en bild av den verksamhet som pågår inom råden upp- muntrade utredningen de gymnasieskolor som deltog i enkätunder- sökningen att skicka in protokoll från möten i de lokala program- råden. De protokoll från möten i lokala programråd som utred- ningen tagit del av visar att verksamheten i flera fall är både väl organiserad och dokumenterad. På många gymnasieskolor fyller de lokala programråden en viktig funktion för tillgång till och kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet. Genom det lokala programrådet planerar skolan och arbetsplatserna innehåll och förläggning av elevernas arbetsplatsförlagda lärande. De lokala programråden används också för att planera gemen- samma rekryteringsinsatser för att få elever i intresse- rade av att välja det aktuella yrkesprogrammet. I protokollen finns också exempel på diskussioner om hur skolans utbud av program- fördjupningskurser och yrkesutgångar kan anpassas till de lokala arbetsmarknadsbehoven. Handledarutbildning samt utformning och bedömning av gymnasiearbetet är andra områden som diskuteras. 29 Skolinspektionen 2013. Gymnasial lärlingsutbildning – En kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning. I studien ingick 35 gymnasieskolor som erbjöd lärlingsutbildning inom bygg- och anläggningsprogrammet, fordons- och transportprogrammet, handels- och admi- nistrationsprogrammet samt vård och omsorgsprogrammet. Nationella och lokala programråd 5.3Utredningens förslag till en stärkt struktur för samverkan Mot bakgrund av de utmaningar som beskrivs i kapitlet bedömer utredningen att strukturen för samverkan mellan arbetsmarknaden och utbildningssystemet behöver stärkas. I figur 5.3 beskrivs den föreslagna strukturen schematiskt. I resterande del av kapitlet be- skrivs förslagen i detalj. Källa: Egen bearbetning. Nationella och lokala programråd 5.3.1Ett nationellt råd för yrkesutbildning ska inrättas Utredningens förslag: Inom ska det inrättas ett nationellt råd för yrkesutbildning som ett forum för samråd mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter. Rådet ska samråda kring strategiska frågor om utveckling av yrkesutbild- ning och andra kompetensförsörjningsåtgärder som är relevanta för den långsiktiga nationella kompetensförsörjningen. Rådet ska även utgöra ett rådgivande organ till regeringen och ansva- riga myndigheter. ska ansvara för det nationella rådet för yrkes- utbildning. Ledamöterna till det nationella rådet för yrkesutbild- ning utses av regeringen för en period . I saknas en nationell institutionell nivå för samverkan mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden kring yrkes- utbildning. Sådan samverkan är vanlig i många andra länder, där den ofta vilar på en lång tradition av gemensamt ansvarstagande för yrkesutbildningens kvalitet. Behovet av en övergripande, strategisk nivå med långsiktigt per- spektiv har påpekats av tidigare utredningar om gymnasieskolan, närmast och Nationella lärlingskommittén.30 Utredningen anser att detta behov kvarstår, och att det nu är läge att ta nästa steg för att främja samverkan mellan utbildningssyste- met och arbetsmarknadens parter. Utredningen föreslår därför ett övergripande nationellt råd för yrkesutbildning under ledning av . Rådet ska utgöra ett efterfrågat forum för att diskutera den nationella kompetensförsörjningen över gränser mellan skol- former, myndigheter och politikområden. 30 SOU 2008:27. – en reformerad gymnasieskola; SOU 2011:72. Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet! Nationella och lokala programråd De nationella programråden kompletteras med en övergripande nivå för samverkan Ett övergripande råd för yrkesutbildning kan avlasta de nationella programråden från de mer strategiska och politiska frågorna som de nationella programråden inte har inflytande över, och som begränsar utrymmet för löpande utvecklingsfrågor. Sådana frågor behöver kunna behandlas på en högre organisatorisk nivå dit de nationella programråden ska kunna lyfta frågor som är för stora för det egna rådets arbete. De nationella programråden behandlar visserligen också vissa strategiska frågor, såsom arbetsmarknadsetablering och utbild- ningar mot nya yrkesområden, men inom ramen för respektive yrkesprogram inom gymnasieskolan. Ett övergripande råd skulle tydliggöra detta syfte för de nationella programråden. Det skulle minska frustrationen hos de ledamöter som ser behov av att disku- tera frågor som gränsar till andra skolformer eller politikområden, och som inte har ett lämpligt forum för detta. Ett forum för diskussioner om den långsiktiga nationella kompetensförsörjningen Bland många branschrepresentanter som utredningen haft kontakt med efterfrågas en övergripande struktur som kan täcka fler utbild- ningsområden och öka samverkan mellan myndigheter. Det efter- frågas ett forum för en samlad diskussion om de olika vägar in i yrkeslivet som omfattas av gymnasieskolans yrkesprogram, yrkes- utbildning för vuxna på gymnasial nivå, och Arbets- förmedlingens arbetsmarknadsutbildningar. För de branschrepre- sentanter som är engagerade i yrkesutbildningen ses alla dessa delar av utbildningssystemet som viktiga förutsättningar för branschens kompetensförsörjning, vilket gör att de behöver kunna diskuteras som en helhet. Utredningen ser även ett behov av mer utvecklade strukturer för samverkan mellan olika offentliga aktörer kring yrkesutbildning och andra former av kompetensförsörjning. Kompetensförsörjning berör andra politikområden utöver utbildningspolitik, såsom arbets- marknadspolitik och näringspolitik. Myndigheter och departement inom dessa politikområden behöver kunna mötas för strategiska Nationella och lokala programråd De bör därför också vara representerade i ett natio- nellt råd för yrkesutbildning. Utredningen anser att det nationella rådet för yrkesutbildning bör ha relativt fria ramar, och föreslår därför ingen detaljerad regler- ing av rådets uppdrag. Rådet ska kunna sätta sin egen dagordning utifrån ledamöternas initiativ. Utredningen ser dock ett antal om- råden som kan bli föremål för rådets diskussioner: Gränsdragningar mellan olika skolformer och olika vägar in på arbetsmarknaden. Ett exempel är gränsen mellan gymnasieskolans nationella yrkesprogram och eftergymnasiala yrkesutbildningar. Ett annat exempel är hur Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå kan komplettera varandra. Frågor som rör utveckling av gymnasieskolans nationella yrkes- program. Ett exempel är diskussioner om nya yrkesområden och hur dessa kan beredas plats inom gymnasieskolan. Det kan också handla om programöverskridande yrkesområden som har bäring på ett antal olika nationella yrkesprogram. Ett exempel på ett sådant yrkesområde är automation som ingår i el- och energi- programmet, industritekniska programmet, VVS- och fastighets- programmet samt restaurang- och livsmedelsprogrammet. Frågor som rör tillämpning av den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (NQF). Frågor som rör olika arbetsmarknadspolitiska insatser med yrkesutbildningsinnehåll och hur dessa insatser förhåller sig till varandra. Frågor om jämställdhet och likabehandling för att minska den starka könsuppdelningen mellan yrkesutbildningar. Resultat av nya undersökningar och statistik, såsom statistik över antagning till gymnasieskolans yrkesprogram och Arbetsförmedlingens prognoser för arbetsmarknadens utveck- ling. Nationella och lokala programråd Det nationella rådet för yrkesutbildning bör bestå av representan- ter från arbetsmarknadens parter, myndigheter och departement. Respektive organisation nominerar en kandidat som formellt utses av regeringen. Representanter från departement bör vara adjunge- rade. Utredningen föreslår följande representation: Rådets relation till de nationella programråden kommer att behöva tydliggöras närmare. Hur en sådan relation ska utformas bör be- stämmas i de regleringar eller riktlinjer som utredningen föreslår ska utvecklas i dialog mellan och de nationella program- rådens ledamöter. Utgångspunkten bör vara att det nationella rådet arbetar med övergripande, strategiska och systemförbättrande frå- gor som rör yrkesutbildningsområdet, oavsett skolform. De natio- nella programråden förutses arbeta både operativt och strategiskt men inom ramarna för respektive yrkesområde som yrkesprogram- met utbildar mot. Nationella och lokala programråd förslag om ett nationellt råd för yrkesutbildning I betänkande föreslogs att ett nationellt råd för utveckling av gymnasieskolan skulle inrättas.31 Rådet skulle vara knutet till och vara rådgivande i strategiska utvecklings- frågor och också ha initiativrätt. En funktion för det nationella rådet för utbildning var att ta emot de nationella programrådens beredningsarbete för att sedan i sin rådgivande funktion yttra sig till . I den efterföljande propositionen fanns inte förslaget om ett nationellt råd för utbildning med.32 Regeringen menade att för- slaget skulle innebära en otydlig styrning och oklar rollfördelning om ett råd inom myndigheten lett av generaldirektören skulle yttra sig över myndighetens förslag och rapporter. Det ansågs även för byråkratiskt och kostsamt, och samverkan med arbetslivet fick i stäl- let bli en del av reguljära arbete. Utredningen menar att detta nu har prövats, men inte visat sig fylla behovet av en över- gripande strategisk diskussion om yrkesutbildning. Behovet av en mer strategisk nivå har även uppmärksammats i andra sammanhang. Den nationella lärlingskommittén pekade på behovet av ett mer övergripande, strategiskt organ.33 I kommitténs slutbetänkande föreslogs att ett nationellt råd för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen skulle inrättas i samband med att lärlings- kommittén avvecklades. Liknande tankar fanns också i den departementsutredning inom som 2013 arbetade med arbetsplats- förlagt lärande i gymnasie- och gymnasiesärskolan.34 Departements- utredningen såg ett behov av en nationell delegation med uppdrag att verka myndighetsövergripande för all yrkesutbildning. Förutom att stödja implementeringen av gymnasiereformen tänkte man sig att en sådan delegation skulle utveckla en nationell strategi för all yrkesutbildning där principiella och strukturella frågor skulle kunna diskuteras över departements- och myndighetsgränser. – en reformerad gymnasieskola. 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet! 34Utbildningsdepartementet (2014). Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Nationella och lokala programråd 5.3.2De nationella programrådens funktion inom ska förtydligas Utredningens förslag: De nationella programrådens funktion ska förtydligas och regleringen ska samlas i en förordning. Av regleringen ska framgå följande: 1.De nationella programråden ska utgöra rådgivande organ inom och bistå i arbetet med att ut- veckla yrkesutbildningen i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild ut- bildning för vuxna på gymnasial nivå. 2.Det ska finnas ett nationellt programråd för varje natio- nellt yrkesprogram som finns i gymnasieskolan. Yrkesutbild- ningen inom gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå fördelas på lämpligt programråd. 3.Statens skolverk beslutar, efter att ha hört det nationella rådet för yrkesutbildning, vilka branschorganisationer som ska vara representerade med ledamöter i det nationella programrådet. Ledamöterna ska företräda yrkesområden som det nationella yrkesprogrammet utbildar till. får även utse leda- möter som representerar yrkesområden som saknar bransch- organisation. Ledamöterna utses för en period . utser en ledamot att företräda organisa- tionen i rådet och ersättare. En ordförande och en vice ord- förande, som utses av ledamöterna, ska leda rådets arbete. 4.De nationella programråden ska särskilt bistå Statens skol- verk i analyser av följande områden: a) utvecklingsbehovet inom yrkesutbildningen mot bakgrund av utvecklingen inom yrkes- områdena och behovet av utbildning inom nya områden, b) elevernas etablering på arbetsmarknaden efter avslutad yrkes- utbildning, och c) kvaliteten i det arbetsförlagda lärandet. 5.I regleringen ska hänvisningar göras till bestämmelser i andra författningar som reglerar programrådens roll. 6.Skolverket ska i samråd med de nationella programrådens ledamöter utarbeta riktlinjer för hur arbetet i råden ska bedrivas. Riktlinjerna ska även förtydliga hur rådens rekommendationer ska hanteras inom . Nationella och lokala programråd Utredningens bedömning: För att programrådens operativa arbete ska underlättas och utgöra en integrerad del av Skol- verkets verksamhet bör myndigheten se över sin organisation och överväga om ett kansli för det nationella rådet för yrkes- utbildning och de nationella programråden bör inrättas inom myndigheten. Utredningen har fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att förstärka de nationella programrådens roll i utvecklingen av den gymnasiala yrkesutbildningen. Det är utredningens slutsats att såväl som ledamöterna i de nationella programråden be- höver långsiktiga förutsättningar för att en samsyn kring de natio- nella programrådens roll och arbetssätt ska kunna nås. Yrkesutbildning är en samproduktion mellan utbildningssyste- met och arbetslivet, och de nationella programråden är ett sätt att institutionalisera detta gemensamma ansvar. Utredningens för- hoppning är att den stärkta struktur för samverkan som föreslås i kapitlet kommer tydliggöra det gemensamma uppdraget och leda till ett mer konstruktivt arbete. En del arbete kvarstår fortfarande med att utarbeta konkreta riktlinjer och rutiner för arbetet inom de nationella programråden samt deras relation till det föreslagna nationella rådet för yrkes- utbildning. Dessa detaljer anser utredningen bör utarbetas gemen- samt mellan och ledamöterna i de nationella program- råden. Råden ska ha tydliga och långsiktiga förutsättningar Det är utredningens uppfattning att de nationella programråden till stor del fungerar väl som forum för samverkan. Men samverkan genom de nationella programråden skulle främjas av ett tydligare och mer långsiktigt ramverk som understryker de nationella pro- gramrådens betydelse för löpande arbete. Regleringen av de nationella programråden har inte bara Skol- verket som målgrupp. Det är minst lika viktigt att de bransch- organisationer som nominerar representanter till råden har möjlig- het att få en tydlig bild av rådens roll. Nationella och lokala programråd att de nationella programrådens uppdrag ska tydliggöras och regle- ras i en ny förordning. Det årliga redovisningskrav för arbete med de natio- nella programråden som upprepats i myndighetens regleringsbrev ska i stället regleras i den nya förordningen. I för- ordningen ska också finnas en hänvisning till de uppgifter som de nationella programråden har enligt gymnasieförordningen och andra förordningar. konstaterar i den senaste redovisningen av arbetet med de nationella programråden att programrådens inflytande i stort sett är begränsat till att vara rådgivande i uppdrag från regeringen.35 Detta får bland annat konsekvensen att råden ofta kommer in sent i beslutsprocesser, vilket leder till att leda- möterna inte upplever sig ha reellt inflytande över myndighetens arbete. Till viss del beror detta på regeringens generella styrning av , vilken präglas av många kortare regeringsuppdrag. En bidragande faktor är att de nationella programråden bara arbe- tar under sittande möte, och i princip inte existerar mellan mötena. För att stärka de nationella programrådens roll för samverkan mellan arbetsmarknaden och utbildningssystemet behöver reger- ingens styrning bli mindre inriktad på avstämning av enskilda re- geringsuppdrag och mer tydlig med att de nationella programråden ska vara en långsiktig del av löpande utvecklingsarbete. måste å sin sida betrakta de nationella programråden som något mer än en grupp rådgivare som kallas in vid några tillfäl- len för att lämna synpunkter på givna frågeställningar. Ledamöterna ska väljas på organisationsmandat Utredningen föreslår att , efter att ha hört det nationella rådet för yrkesutbildning, ska utse de branschorganisationer som ska vara representerade i de nationella programråden. Dessa kan vara nationella arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, parts- gemensamma branschorganisationer, eller andra intresseorganisa- tioner med relevans för programmens yrkesområden.