sou · H4B338 · 2016-05-16 00:00:00 — När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för stat, kommuner eller landsting, ska finansiering föreslås. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska detta redovisas. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I direktivet till denna utredning (dir. 2015:35) preciseras att , utöver det som anges ovan, ska belysa förslagens konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare, t.ex. huvudmän för fristående grund- och gymnasieskolor och för skolverksamheter där staten är huvudman. Vidare ska kommissionen redovisa vilka konsekvenser förslagen får för elever, lärare, rektorer och övrig skolpersonal. Kommissionen ska även särskilt bedöma hur förslagen påverkar jämställdheten mellan flickor och pojkar, kvinnor och män. Dessutom ska kommissionen beakta barnrättsperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter samt tillgäng- ligheten och förutsättningarna för delaktighet för elever med funktionsnedsättning. I detta kapitel redovisas en konsekvensanalys av kommissionens förslag till nationella målsättningar. Kommissionen återkommer med en mer omfattande konsekvensanalys i slutbetänkandet, i anslutning till att kommissionens konkreta förslag inom ramen för handlingsplanens utvecklingsområden presenteras. 9.1Konsekvenser av nationella målsättningar Det är en skyldighet att arbeta för att uppnå styrdokumentens mål. De föreslagna nationella målsättningarna utgör verktyg och hjälpmedel för detta arbete och innebär inga utökade krav på skolhuvudmän och skolor. För att kunna avgöra om ett förbättringssteg uppnåtts i förhållande till ett delmål respektive en nationell målsättning behövs att resultat följs upp och utvärderas på ett systematiskt sätt. Denna uppföljning och utvärdering av förbättringssteg behöver göras på nationell nivå, men kan även bli kraftfulla verktyg för skolhuvudmän, skolledare och lärare i arbetet på lokal nivå. En analys av de egna resultaten i förhållande till ett förbättringssteg kan med fördel utgöra en del av det systematiska kvalitetsarbete som åligger huvudmännen. Mot bakgrund av de skillnader i kunskapsresultat mellan olika elevgrupper som påvisats i nationella och internationella undersökningar (t.ex. baserat på kön, föräldrars socioekonomiska bakgrund och migrationsbakgrund) anser kommissionen att uppföljning och utvärdering bör göras för undergrupper av elever för att få en så god bild som möjligt av utvecklingen, för att kunna genomföra riktade åtgärder och säkerställa att resurser används på bästa sätt. Detta görs , t.ex. i redovisning av statistik uppdelad efter kön, föräldrars socioekonomiska bakgrund samt elevernas migrationsbakgrund. Det förekommer även uppdelningar avseende t.ex. huvudmannatyp och kommuntyp för att tydliggöra möjliga strukturella skillnader. Kommissionen bedömer att de nationella målsättningarna med preciserade delmål och förbättringssteg kommer att stärka förutsättningarna för ett ändamålsenligt systematiskt kvalitetsarbete och effektiv skolförbättring för skolhuvudmän, skolledare och lärare. Kommissionen bedömer att de nationella målsättningarna kommer att bidra till att främja alla barns och elevers utveckling och lärande. Kommissionen bedömer att ett stödmaterial behöver tas fram för att stödja implementeringen och operationaliseringen av de nationella målsättningarna och arbetet med uppföljning på huvudmanna- och skolnivå. Beroende på ambitionsnivå kan kostnaden uppskattas till . Propositioner, skrivelser, utskottsbetänkande 1990/91:18 Om ansvaret för skolan. 1991/92:95 Om valfrihet och fristående skolor. 1992/93:220 En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. 1992/93:230 Valfrihet i skolan. 2008/09:87 Tydliga mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan. 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolan m.m. Prop. 2014/15:99 Vårändringsbudget . 2015/16:1 Budgetproposition . 2015/16:23 Anställning under viss kompletterande utbildning. Skrivelse 1996/97:112 Regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet. Skrivelse 1998/99:121 Regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – samverkan, ansvar och utveckling. 1994/95:UbU1 betänkande Tillsynen av skolan. Dir. 2007:103 En ny lärarutbildning. Dir. 2015:122 Vissa frågor om nyanlända elevers utbildning. Dir. 2015:140 Tilläggsdirektiv till skolkommission. Dir. 2015:35 Höjd kunskapsnivå och ökad likvärdighet i svensk skola. Dir. 2015:119 Att vända frånvaro till närvaro. U2013/4305/S En försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor. U2014/3010/UH Uppdrag att genomföra en särskild uppföljning av den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna. U2015/03844/S Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram. U2015/05012/UH Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen. U2015/3357/S Uppdrag om samverkan för bästa skola. SOU 2007:28, Tydliga mål och kunskapskrav i , Betänkande av Utredningen om mål och uppföljning i . SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning, Betänkande av Utredningen om en ny lärarutbildning. SOU 2013:30, Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer, Delbetänkande av utredningen om förbättrade resultat i . SOU 2014:5, Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan, Betänkande av utredningen om skolans kommunalisering. SOU 2014:12, Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer, Slutbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i . SOU 2015:22, Rektorn och styrkedjan, Betänkande av Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet. SOU 2015:81, Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola, Slutbetänkande av . SOU 2015:7, Krav på privata aktörer i välfärden, Slutbetänkande av . SOU 2016:9, Plats för nyanlända i fler skolor, Delbetänkande av Utredningen om utbildning för nyanlända. SOU 2016:25, Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning, Betänkande av Utredningen om nationella prov. SOU 2016:35, Vägen in till det svenska skolväsendet. Slutbetänkande av Utredningen om utbildning för nyanlända. Skollag, förordningar, läroplaner etc. läroplan för (Lgr80). Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen. Förordning (2014:2) om försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningar. Kommittéförordningen (1998:1474). Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011. Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. SKOLFS 2014:44 föreskrifter om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. utvärdering (IFAU) IFAU (2012): Lika möjligheter? Familjebakgrund och skolprestationer 1988–2010, Rapport 2012:4 IFAU (2014): Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola, Rapport 2014:25. IFAU (2016): Education and equality of opportunity: What have me learned from educational reforms?, Working Paper 2016:5. (2014): Education at a Glance 2014: Indicators. (2015a): Improving Schools in : An Perspective. (2015b): Education at a Glance 2015: Indicators. (2016a): Teaching Excellence through Professional Learning and Policy Reform, Summit on the Teaching Profession. (2016b): Supporting Teacher Professionalism – Insights from 2013. (2014): Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Skolinspektionen (2010): Rektors ledarskap. Skolinspektionen (2011): Regelbunden tillsyn 2011. Skolinspektionen (2012): Rektors ledarskap. Skolinspektionen (2014a): Från huvudmannen till klassrummet. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen (2014b): Lärares och förskollärares introduktionsperiod. Skolinspektionen (2014c): Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet. Skolinspektionen (2015a): Undervisning i förskoleklass. Skolinspektionen (2015b): Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola. Skolinspektionen (2015c): . Resultatredovisning för till elever i årskurs 5 och årskurs 9 samt år 2 i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2015d): Trygghet. Fördjupad analys av . Skolinspektionen (2015e): Elevhälsa. Elevers behov och skolors insatser. Skolinspektionen (2016): Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. (2004): Nationella utvärderingen av 2003. (2009a): Vad påverkar resultaten i svensk skola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009b): Kommunalt huvudmannaskap i praktiken. (2010a): Morgondagens medborgare. ICCS 2009: Svenska 14-åringars kunskaper, värderingar och deltagande i internationell belysning. (2010b): att möta framtiden? 2009 om 15- åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och naturvetenskap. (2012a): Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . (2012b): PIRLS 2011 Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv. (2012c): TIMSS 2011 Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. (2012d): Enskilda huvudmän och skolmarknadens ägarstrukturer. (2013a): lägesbedömning 2013. (2013b): 2012 – 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, Rapport 398. (2013c): Attityder till skolan 2012. (2013d): Forskning för skolan. Vilka möjligheter och risker finns med elevinflytande? (2013e): Att fånga undervisningstiden med målen i fokus. Garanterad undervisningstid i ur ett huvudmanna- och skolperspektiv. (2013f): Lärarnas yrkesvardag. (): Kommunernas resursfördelning till grundskolor. (2014a): 2013. En studie av undervisnings- och lärmiljöer i årskurs 7–9. (2014b): i internationella kunskapsmätningar, Rapport 407. (2014c): Kommunernas deltagande i statsbidragssatsningar, PM . (2015a): lägesbedömning 2015. (2015b): Beskrivande data 2014. Förskola, skola och vuxenutbildning. (2015c): Skolreformer i praktiken. Hur reformerna landade i vardag 2011–2014. (2015d): Svenska rektorers erfarenhet i nordiskt perspektiv. En analys av 2013. aktuella analyser 2015. (2015e): Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan. (): Grundskollärares tidsanvändning. En fördjupad analys av Lärarnas yrkesvardag. (2015h): Delutvärdering matematiklyftet /15. (2016a): Invandringens betydelse för skolresultaten. (2016b): PM Nyanlända – aktuell statistik . (2016c): Språkintroduktion. (2016d): Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. Statskontoret (2013): Resurserna i skolan, rapport 2013:10. UKÄ (2015): Uppföljning av den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna, rapport 2015:24. UKÄ (2016): Fortsatt fler söker sig till lärarutbildningen – men långt från det prognostiserade behovet, /2. UKÄ (2016b): Avhopp från lärarutbildningen. Bundesministerium für Bildung und Forschung (2008): Aufstieg durch Bildung. Böhlmark, A. & , H. (2011): med förändringar i skolan: Vad har hänt med likvärdigheten?, SNS. (2012): En god start – en om tidigt stöd i skolan, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Rapport 2012:2, . (2012): First European Survey on Language Competences: Final Report, European Commission. (2014): Skolbarns hälsovanor i /14. & Vlachos, J. (2011): Reformer och resultat: Kommer regeringens reformer att ha någon betydelse?, Rapport till 2011/3. & , K. (2009): ”Resultatförändringar i svensk grundskola”, i (2009): Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. , J.-E., Allodi, W.M., , B., , C., , L., Fischbein, S., , M., , P., , , , T., & , R.S. (2010): School, Learning and Mental Health: A systematic review. , J-E., Cliffordsson, C. & Ericksson, G. (2014a): Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter, SNS . , J-E., , P., , E. & , M. (2014b): Lära för livet? Om skolans och arbetslivets avtryck i vuxnas färdigheter, SNS . , J-E., , S. & Vlachos, J. (2016): Policyidéer för svensk skola, SNS Förslag. & , K (kommande): Familjebakgrundens betydelse för skolresultat 1998–2011. (2008): Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen, Rapport 2008:8 R. Karbownik, K. (2014): ”Do Changes in Student ? Evidence from an Admissions Reform”, i , J-E., , S. & Vlachos, J. (2016): Policyidéer för svensk skola, . (2015): Hur skolpolitiken påverkar lärares hälsa. Om sambandet mellan politiska beslut och de stigande sjuktalen bland lärare. (2008): Hur ser lärarstudenterna på sin VFU? (2012): Nationella timplaner – en förutsättning för en likvärdig skola? (2015): ”Pengar i sjön” – Skolans huvudmän klarar inte av att söka riktade statsbidrag. Ministeriet for born, undervisning og ligestilling (2015): I samband med reformeringen av Folkeskolen 2014. (2009): . , , , , , M., , A., , L., , A-M., , M., , C. & , B. (2010): Barns och ungdomars psykiska hälsa i . En systematisk litteraturöversikt med tonvikt på förändringar , , . Republic of Estonia, (2014): The Estonian Lifelong Learning Strategy 2020. Stenlås, N (2009): En kår i kläm – Läraryrket mellan professionella krav och statliga reformideologier. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:6. (2010): Social rapport . Kommuner och Landsting (2013): Från 80 till 100. Kommuner och Landsting (2015): Behov av regeländringar med anledning av flyktingsituationen. (2015): Utvärdering av Läslyftets utprövningsomgång. (2011): Rektor – En forskningsöversikt. , J (2011): Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:8, . Litteratur, hemsidor m.m. (2014): Skollärare. Rekrytering till utbildning och yrke 1977–2009, ACTA‐ UNIVERSITATIS UPSALIENSIS, Studier i utbildnings och kultursociologi, . Flyktingöverenskommelsen (2015): insatser-med-anledning-av-flyktingkrisen , P., H. Oosterbeek & B. (2013): ”Long-Term Effects of Class Size” , vol. 128, s. 249–85. Fullan, M. (2010): All systems go: The Imperative for whole system reform. Thousand Oaks, CA: Corwin Press, and : . (2009): Visible learning: a synthesis of over 800 metaanalyses relating to achievement, : Routledge. & , D. (2012): Utmärkt undervisning. Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning, Natur & Kultur. & , D. (2016): Utmärkt skolutveckling. Forskning om skolförbättring och måluppfyllelse, Natur & Kultur. Measures of Effective Teaching: . Ministeriet for barn, undervisning og ligestilling: (2015): Ohälsa och sociala problem hos unga vuxna som under barndomen var föremål för socialtjänstinterventioner – registerstudier av omfattning och av påverkbara riskfaktorer. Höjd kunskapsnivå och ökad likvärdighet i svensk skola En kommitté – en skolkommission – ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. Förslagen ska fokusera på förskoleklassen, , och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. •analysera orsakerna till de fallande kunskapsresultaten och redovisa en samlad problembild och utifrån denna föreslå nationella målsättningar, •lämna förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden som utgår från de nationella målsättningarna för ett sammanhållet skolsystem, •lämna samhällsekonomiskt och budgetmässigt effektiva förslag inom de identifierade utvecklingsområdena och en tidsplan för genomförandet, •analysera och redovisa alternativa ambitionsnivåer för förslagen, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Sjunkande resultat i svensk skola Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever förutsättningar att uppnå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen, dvs. tillräckliga kunskaper för att de ska klara framtida studier och yrkesliv. har kunskapsresultaten sjunkit i den svenska skolan. Flera nationella undersökningar och utvärderingar som genomförs av bl.a. , och statliga utredningar har under ett flertal år visat på den nedåtgående trenden när det gäller elevernas resultat. Den senaste betygsstatistiken (statistik om slutbetyg i ) visar dessutom att andelen elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program har, sedan förra läsåret, dvs. 2012/13, ökat från till (11,flickor och pojkar). Det innebär att ca 12 700 elever som lämnade inte var behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Slutbetygen i årskurs 9 har varit relativt konstanta men resultaten för /14 kan vara ett tecken på en negativ utveckling. Även de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS) visar sjunkande kunskaps-resultat hos svenska elever. Den senaste PISA-undersökningen visar att svenska 15-åringar presterade under OECD- genomsnittet i såväl matematik, läsförståelse som naturvetenskap. Resultaten i PIAAC, program för att mäta den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens, stöder denna bild. Resultaten från PIAAC 2012 visar att svenska 16–19-åringar hade räknefärdigheter i nivå med OECD-genomsnittet, medan de genomsnittliga räknefärdigheterna för alla övriga åldersgrupper var högre än genomsnittet för . Lärarna är en av de viktigaste faktorerna för elevernas kunskapsutveckling. Den internationella studien (The Teaching and Survey) visar dock att bara var tjugonde svensk lärare tycker att deras yrke har hög status. Nio av tio lärare tycker visserligen om att arbeta i sin nuvarande skola men bara drygt hälften skulle välja att bli lärare igen. Det finns dessutom en negativ utveckling när det gäller likvärdigheten i svensk skola. PISA-undersökningen 2012 visar att skillnader i resultat mellan skolor har ökat, vilket kan innebära att även likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats. Detta bekräftas av analyser som visar att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats (se t.ex. lägesbedömning 2013, 374 Likvärdig utbildning i svensk grundskola.). I en studie från Institutet från arbetsmarknads- och utbildnings-politisk utvärdering (IFAU, rapport 2014:25) undersöks vilken påverkan decentralisering, skolval och fristående skolor har haft på resultat och likvärdighet i svensk skola. Enligt studien kan skillnaden mellan skolor när det gäller elevernas förutsättningar och betyg bl.a. bero på ökande boendesegregation. Uppdraget att föreslå insatser som ska syfta till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan har ombetts att genomföra en tematisk granskning av den svenska grund- och gymnasieskolan med fokus på . redovisade sina preliminära rekommendationer . De preliminära rekommendationerna visar att det krävs nationella utvecklingsinsatser inom en rad olika områden för att höja studieresultaten, kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Rekommendationerna avser bl.a. ett fokus på förbättrade resultat för alla elever, tidiga insatser för elever som riskerar att inte nå målen för utbildningen och satsningar på basfärdigheter såsom läs- och skrivförmåga och matematisk förmåga. behandlar även bl.a. insatser för att stärka och göra läraryrket mer attraktivt, bedömning, uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling samt styrningsfrågor, t.ex. vad skolmyndigheterna bör fokusera sitt arbete på. kommer att redovisa sina slutliga rekommendationer . Situationen är allvarlig och i syfte att skapa förutsättningar för att höja studieresultaten, stärka kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i skolan föreslog regeringen i sin budgetproposition (prop. 2014/15:1, utgiftsområde 16) en rad insatser och reformer för att detta skulle uppnås. En av dessa insatser är att tillsätta en skolkommission som, bl.a. utifrån , ska ha i uppdrag att lämna förslag som syftar till att förbättra den svenska skolan. Reformer i skolan ska vara vetenskapligt väl underbyggda och baseras på beprövad erfarenhet. En viktig utgångspunkt för förslagen är därför att de utgår från såväl nationell som internationell forskning och beprövad erfarenhet. En annan utgångspunkt är att förslagen ska vara såväl samhällsekonomiskt som budgetmässigt effektiva och bl.a. beakta huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. organisation och personal. •föreslå insatser som leder till höjda studieresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan och som fokuserar på förskoleklassen, och gymnasieskolan och som bl.a. utgår från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola, •analysera orsakerna till de fallande kunskapsresultaten och redovisa en samlad problembild och utifrån denna föreslå uppföljningsbara nationella målsättningar som bl.a. utgår från skolans styrdokument och som syftar till att förbättra och utveckla den svenska skolan, •lämna förslag till en långsiktig plan med utvecklings-områden som utgår från de nationella målsättningarna för ett sammanhållet skolsystem, •lämna samhällsekonomiskt och budgetmässigt effektiva förslag inom de identifierade utvecklingsområdena och en tidsplan för genomförandet, •analysera och redovisa alternativa ambitionsnivåer för förslagen och redovisa kostnaderna för dessa alternativ samt en sammanhållen bedömning om lämplig ambitionsnivå och prioriteringsordning, •beakta nationell och internationell forskning och beprövad erfarenhet inom området, dvs. bland annat tillgodogöra sig andra relevanta länders goda exempel, •belysa och analysera förslagen ur ett jämställdhetsperspektiv, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Kommissionen ska analysera och bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för stat, kommuner eller landsting och konsekvenserna i övrigt av de förslag som lämnas. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för stat, kommuner eller landsting ska kommissionen även lämna förslag till finansiering. Om förslagen kan medföra effekter på kommunala självstyrelsen ska dessa redovisas. Kommissionen ska även belysa förslagens konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare, t.ex. huvudmän för fristående grund- och gymnasieskolor och för skolverksamheter där staten är huvudman. Vidare ska kommissionen redovisa vilka konsekvenser förslagen får för elever, lärare, rektorer och övrig skolpersonal. Kommissionen ska även särskilt bedöma hur förslagen påverkar jämställdheten mellan flickor och pojkar, kvinnor och män.