sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — Tack så mycket för att du tog dig tid att besvara den här enkätundersökningen! Här har du möjlighet att lämna kommentarer till dina svar i enkäten. En beskrivning av genomförande och metoder Avdelningen för datainsamling företag och organisationen vid () genomförde – en webbundersökning på uppdrag av den statliga utredning Rätten till en personförsäkring (Dir. 2014:80). Detta uppdrag har genomförts i enlighet med ISO 20252:2012 Marknads-, opinions- och samhällsundersökningar vilket innebär att grundläggande kvalitetskrav uppfyllts. Syftet med undersökningen var att kartlägga förekomsten av avslagsbeslut, förhöjda eller särskilda förbehåll när det gäller personförsäkringar, samt hur avslagsbeslut och särskilda förbehåll normalt är utformade. Enligt utredningsdirektiven ska utredaren bedöma om lagstiftningens intentioner följs i försäkringsbolagens praktiska hantering av kontraheringsplikten. Målpopulationen utgörs av de försäkringsbolag som, 1 janu- ari 2013 till , hade samtliga eller någon av följande tre typer av individuellt tecknade försäkringar (dvs. försäkringar som tecknas privat av individer) i sitt produktsortiment: •Sjukförsäkringar för vuxna () •Kombinerade sjuk och olycksfallsförsäkringar för vuxna () •Kombinerade sjuk och olycksfallsförsäkringar för barn/ungdomar (under ) En förteckning över de bolag som kunde tänkas ingå i målpopulationen togs fram av utredningen i samarbete med branschorganisationer och ge- nom kontakt med bolagen. Förteckningen utgör den så kallade rampopulat- ionen i undersökningen. Undersökningen genomfördes som en totalundersökning, vilket innebär att samtliga bolag i rampopulationen fick en enkät. Rampopulationen bestod av 24 företag. Den identifierade målpopulationen bestod av 14 försäkrings- bolag efter att 10 företag, under insamlingens gång, registrerats som över- täckning. Det var totalt 13 bolag som besvarade webbenkäten. Det bolag som inte svarade har extremt liten marknadsandel vilket innebär att de svarande bolagen i princip täcker hela marknaden avseende ansökningar inom aktuella produktsortiment. Resultatet i form av svaren från webbenkäten samt tabeller och diagram med skattningar av totaler och andelar togs fram för de frågor som hade tillräckligt antal ansökningar som underlag för att göra tabeller på. Leve- ransen gjordes vecka 12 enligt överenskommelse. Undersökningsledare på var och var metodstatistiker. Utredningens kontaktperson gentemot SCB var . Undersökningens rampopulation bestod av 24 företag. Förteckningen över rampopulationen togs fram av utredningen i samarbete med branschorga- nisationer och genom kontakt med bolagen. Undersökningen genomfördes som en totalundersökning. Under insamlingens gång registrerades 10 av bolag som övertäckning. . Den identifierade målpopulationen bestod där- med av 14 försäkringsbolag. Utredningen utformade frågorna i frågeblanketten. Därefter genomfördes expertgranskning av mätteknisk expertis på SCB i syfte att minska risken för mätfel. Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är att kvaliteten på de data som samlas in är god. För att sä- kerställa att frågorna fungerar så bra som möjligt och enligt intentionerna har därför frågorna genomgått ett mättekniskt test. Resultatet dokumente- rades i en rapport som sändes till utredningen. Utredningen återkom däref- ter med slutliga frågor som SCB använde som underlag vid programme- ring av webbenkäten. Blanketten bestod av 63 numrerade frågor, flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 265 antal frågor. innehöll hopp som gjorde att man bara fick frågor kring de produkttyper som man erbjöd un- der den aktuella perioden. Enkäten innehöll frågor om bl.a. antal ansök- ningar som avslås eller beviljas med särskilda villkor eller förhöjda pre- mier, vilka diagnoser/orsaker som föranleder sådana beslut, hur särskilda villkor utformas och bestäms och i vilken utsträckning som försäk- ringsbolagen inhämtar uppgifter från hälso- och sjukvården angående de personer som ansöker om en försäkring. Referensperiod för enkätfrågorna var till . Med referensperiod menas vilken tidpunkt svaren avser. Ett informationsbrev, med inloggningsuppgifter till webbenkäten, skicka- des med e-post till kontaktpersoner på respektive företag med kopia till respektive VD. E-postadresser till kontaktpersoner och VD:ar togs fram av utredningen. I informationsbrevet ombads företaget att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. Det första utskicket genomfördes den 17 novem- ber 2014. SCB skickade inga påminnelser under insamlingen. Mycket av kontakterna med företagen sköttes av utredningen. I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan utredningen till en personförsäkring (Dir. 2014:80) och SCB. Inform- ationsbrevet informerade också om att det var frivilligt att delta i under- sökningen, om hur lämnade uppgifter används och om skydd av lämnade uppgifter. Brevet informerade även om personuppgiftslagen och att en identifierad datafil levererades till utredningen efter avslutad insamling. För att SCB ska kunna lämna ut data från en enkätundersökning krävs in- formerat samtycke av uppgiftslämnarna. Det innebär att de genom att be- svara blanketten och skicka in den godkänner att deras svar används för det syfte som beskrivs i informationsbrevet. Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frå- gor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de sva- rande, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning består av endast ett bolag. Bolaget som inte svarade har ex- tremt liten marknadsandel och anses därmed ha försumbar inverkan på totalskattningarna. Ingen kompensation i skattningarna har gjorts för detta bortfallsbolag. Det innebär att de svarande bolagen i princip täcker hela marknaden avseende anökningar inom aktuella produktsortiment. Skatt- ningarna som görs på ansökningar bedöms därmed inte innehålla några betydande skevheter på grund av bortfallet. Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, känslig, att upp- giftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas. Det kan även bero på att svaret inte finns tillgäng- ligt i system eller att svaret på frågan kräver mycket arbete för uppgifts- lämnaren att ta fram. I den här enkäten består det partiella bortfallet i stor grad på att svaren på frågorna inte kunnat tas fram från företagens system. För de frågor där det partiella bortfallet varit för stort har inte SCB tagit fram några tabeller. Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att rampopulation och målpopulation inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i målpopulationen saknas i rampopulationen. Övertäck- ning innebär att objekt som inte ingår i målpopulationen ändå finns i ram- populationen. Det förväntas inte finnas någon undertäckning i undersök- ningen. Under insamlingens gång registrerades 10 av företagen som över- täckning. Den identifierade målpopulationen bestod därmed av 14 försäk- ringsbolag. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftsläm- naren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Under insamlingen har utredningen löpande granskat svar och på så sätt kunnat upptäcka vissa missförstånd i frågor. Uppgiftlämnare har ombetts att lämna nya svar på enkäten i dessa fall. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan be- arbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms regi- streringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsal- ternativ. Beskrivning av tabeller och diagram samt datafil Värdena i tabellerna avser populationsnivå. Eftersom vi har en totalunder- sökning och försumbart bortfall har inga vikter används i beräkningarna utan värdena i tabellerna bygger på enkla summeringar. Antalsuppgifterna är således summeringar av antal ansökningar och beslut för målpopulat- ionen med den aktuella egenskapen. Att antalet bolag är olika för olika frågor beror på hoppinstruktioner då olika produkter avses. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar ge- nomförts vid tabellframställandet. I andelstabellerna är värdena avrundade till en decimal. Tabellerna har inte sekretessgranskats. I tabeller för frågorna som rör sjuk- försäkring står ett bolag för en mycket stor andel av ansökningarna. innebär att utredningen behöver be om tillåtelse från aktuella företag att redovisa resultatet för denna del. För övriga frågor är det också viktigt att utredningen bedömer om det finns risk för röjande av enskilda företags svar vid redovisningen av statistiken. Materialet lämpar sig bäst att redovisas som totaler eller procentuella ande- lar för hela målpopulationen eller fördelat på olika redovisningsgrupper. Detta är första gången som SCB genomför undersökningen. Frågeblankett och informationsbrev. Intervjuer med försäkringsbolag och återförsäkringsbolag – sammanfattning av frågor och svar Fråga: Har försäkringsbolagen återförsäkring för de aktuella person- försäkringsprodukterna (barnförsäkring samt sjuk- och olycksfallsförsäk- ring och sjukförsäkring för vuxna)? Sammanfattning svar: De större försäkringsbolagen står som regel risken själva när det gäller barnförsäkring samt sjuk- och olycks- fallsförsäkring för vuxna. De flesta försäkringsbolag som tillhanda- håller sjukförsäkring för vuxna har däremot återförsäkring för den försäkringsprodukten. Många, men inte alla, mindre försäkringsbolag har återförsäk- ring för de aktuella personförsäkringsprodukterna. Det förekom- mer också att mindre försäkringsbolag helt eller delvis köper in riskbedömningen för försäkringarna i fråga från sitt återförsäk- ringsbolag. Fråga: Vilka försäkringsmedicinska riktlinjer använder försäkrings- bolagen vid riskbedömningen – egna och/eller riktlinjer från ett åter- försäkringsbolag? Sammanfattning svar: De större försäkringsbolag som inte har återförsäkring för de aktuella personförsäkringsprodukterna har utvecklat egna försäkringsmedicinska riktlinjer som de använder vid riskbedömningen av försäkringsansökningar. De försäkrings- bolag som har återförsäkring för försäkringarna i fråga använder i regel de försäkringsmedicinska riktlinjer som har tagits fram av återförsäkringsbolaget, i de flesta fall kompletterade med bolagets egna tillägg och ändringar som gjorts i samråd med återförsäkrings- Ett bolag som exempelvis säljer både barnförsäkring och sjukförsäkring för vuxna, och bara har återförsäkring för vuxen- försäkringen, använder alltså normalt egna försäkringsmedicinska riktlinjer för barnförsäkringen, medan återförsäkringsbolagets rikt- linjer (med bolagets eventuella ändringar och tillägg) tillämpas vid riskbedömningen av sjukförsäkringen. Fråga: Hur håller de försäkringsbolag som använder egna försäkrings- medicinska riktlinjer dessa uppdaterade vad gäller utvecklingen inom bl.a. medicinsk forskning? Sammanfattning svar: Försäkringsbolagen arbetar på olika sätt för att hålla sina försäkringsmedicinska riktlinjer uppdaterade vad gäller utvecklingen inom medicinsk forskning och erfarenheter från kli- nisk medicin. I allmänhet får bolaget information om utvecklingen genom sina rådgivande läkare. Vissa försäkringsbolag anlitar läkare som är kliniskt aktiva, medan andra anlitar exempelvis pensione- rade läkare. Några av bolagen anger att de bara anlitar läkare som är kliniskt aktiva, och något bolag ställer också upp kravet att en råd- givande läkare ska ha disputerat. Något försäkringsbolag har en läkare som är anställd på heltid hos bolaget för att följa ny medi- cinsk forskning för bolagets räkning. Vidare anger alla försäkringsbolag som tillämpar egna försäk- ringsmedicinska riktlinjer att deras riskbedömare, som i de flesta fall har en medicinsk högskoleutbildning (t.ex. sjuksköterskeutbild- ning), kontinuerligt går på konferenser och föreläsningar etc. för att hålla sig uppdaterade avseende forskning och utveckling inom rele- vanta områden. Utifrån sina erfarenheter och kunskaper föreslår riskbedömarna ändringar i riktlinjerna. Några större försäkrings- bolag bjuder också in specialister för att föreläsa inom medicinska områden där bolaget behöver utveckla sin kompetens. Fråga: Hur håller återförsäkringsbolagen sina försäkringsmedicinska riktlinjer uppdaterade vad gäller utvecklingen inom medicinsk forsk- ning? Sammanfattning svar: Återförsäkringsbolagen uppger, liksom för- säkringsbolagen, att de försäkringsmedicinska riktlinjerna konti- nuerligt hålls uppdaterade genom information från de rådgivande läkarna avseende medicinsk forskning och utveckling. Även hos återförsäkringsbolagen har i regel riskbedömarna medicinsk hög- skoleutbildning, och riskbedömarna föreslår ändringar i riktlinjerna utifrån sina kunskaper och erfarenheter och nya medicinska rön. Återförsäkringsbolagen anger vidare att återkommande diskussio- ner med riskbedömare hos de försäkringsbolag som använder sig av de försäkringsmedicinska riktlinjerna är viktiga för utvecklingen av dessa. Återförsäkringsbolagen anordnar också emellanåt seminarier och konferenser avseende medicinsk utveckling inom relevanta områden, vilket bidrar till att utveckla den medicinska kompeten- sen hos riskbedömarna. Fråga: Hur ser i regel avtalen ut mellan återförsäkringsbolagen och de återförsäkrade försäkringsbolagen, när det gäller möjligheten för försäk- ringsbolaget att avvika från riktlinjerna? Sammanfattning svar: Av svaren från de försäkringsbolag som har återförsäkring för sina personförsäkringsprodukter och från åter- försäkringsbolagen framgår att grundprincipen är att försäkrings- bolaget ska följa återförsäkringsbolagets försäkringsmedicinska riktlinjer vid sin riskbedömning. framhåller både försäk- ringsbolagen och återförsäkringsbolagen att det finns utrymme för försäkringsbolagen att göra individuella bedömningar i varje enskilt fall, och att vid behov avvika från återförsäkringsbolagens riktlinjer. Såväl försäkringsbolagen som återförsäkringsbolagen anger att mindre avvikelser från riktlinjerna ofta kan göras av försäkrings- bolagen utan kontakt med återförsäkringsbolaget, men att större avvikelser från riktlinjerna i regel sker i samråd mellan försäkrings- bolaget och återförsäkringsbolaget. Det förekommer dels att för- säkringsbolaget i samråd med återförsäkringsbolaget skriver in bolagsspecifika avvikelser i riktlinjerna, dels att man efter samråd i enskilda ärenden gör riskbedömningar som avviker från vad rikt- linjerna rekommenderar. Vid tveksamheter skickar ibland försäk- ringsbolagen ärenden till återförsäkringsbolaget för bedömning. Synpunkten har framförts från såväl försäkringsbolagen som återförsäkringsbolagen att återförsäkringsbolagens inställning till hur riktlinjerna ska tillämpas har mjukats upp väsentligt . hade försäkringsbolagen inte så stort utrymme att göra avvikelser från riktlinjerna. försäkringsavtal och de försäkringsmedicinska riktlinjer som åter- försäkringsbolagen tillhandahåller har enligt uppgift mjukats upp med hänsyn till utvecklingen i lagstiftningen, men också till stor del på grund av önskemål från försäkringsbolagen. Eftersom försäk- ringsbolagens verksamheter och produkter är alltmer konkurrens- utsatta har det blivit viktigare för bolagen att differentiera sig på marknaden och erbjuda olika slags försäkringslösningar. Om åter- försäkringsbolagen skulle vara alltför strikta när det gäller exempelvis tillämpning av försäkringsmedicinska riktlinjer, skulle de enligt egen uppgift riskera att tappa försäkringsbolagen som kunder. Enligt både försäkringsbolagen och återförsäkringsbolagen upp- når man i regel konsensus när det gäller diskussioner om tillämp- ningen av de försäkringsmedicinska riktlinjerna. När det gäller de aktuella personförsäkringarna, är återförsäk- ringsavtalen vanligen konstruerade så att återförsäkringsbolaget inte gör kontroller av försäkringsbolagens riskbedömning i varje enskilt ärende. I stället gör återförsäkringsbolaget s.k. revisioner och stickprovskontroller hos försäkringsbolaget för att få en upp- fattning om hur bolaget sköter sin riskbedömning. I samband med kontrollerna diskuterar återförsäkringsbolaget och försäkringsbolaget frågor om hur riskbedömningen bör skötas framöver. Både försäk- ringsbolagen och återförsäkringsbolagen framhåller att diskussion- erna är ett viktiga för utveckling av återförsäkringsbolagets rikt- linjer. Svaren varierar något när det gäller frågan om vad som händer med försäkringsbolagets återförsäkringsskydd om försäkringsbolaget avviker från återförsäkringsbolagets riktlinjer. En synpunkt som framförts är att avvikelser inte påverkar återförsäkringen, såvida inte avvikelserna leder till mycket stora förluster för försäkrings- bolaget. En annan inställning som förekommit är att försäkrings- bolaget vid avvikelser får stå risken självt vid eventuellt skadefall. Fråga: Hur har införandet 2006 av kontraheringsplikten för person- försäkring påverkat hanteringen av ansökningar om personförsäkring? Sammanfattning svar: De flesta försäkringsbolag, liksom de åter- försäkringsbolag som sköter riskbedömning åt något eller några försäkringsbolag, anger att individuella bedömningar visserligen gjordes , men att resonemangen på flera områden ändå har utvecklats mot mer differentierade bedömningar. Bolagen betonar också att det finns flera andra faktorer, utöver kontrahe- ringspliktens tillkomst, som har bidragit till att man haft anledning att diskutera och se över bl.a. hur riskbedömningen görs och hur beslut om avslag och särskilda villkor motiveras. Till stor del handlar det om att försäkringsbolagen har satt kundnöjd- het alltmer i fokus. Kundrelationerna har blivit allt viktigare, bl.a. mot bakgrund av ett ökat antal aktörer och den hårdnande kon- kurrensen på personförsäkringsmarknaden. Den mediabevakning som försäkringsbolagen har varit föremål för, och de fall som har drivits av och Konsumentombuds- mannen, har också bidragit till en ökad medvetenhet kring god och tydlig kommunikation med kunderna. Det som har förändrats mest är, enligt försäkrings- bolagen, motiveringarna till beslut att neka försäkring till normala villkor och bolagens kundbemötande i dessa situationer. Försäk- ringsbolagen uppger att de lägger stor vikt vid att formulera beslut som den försäkringssökande kan förstå och acceptera. Flera bolag har också infört särskilda rutiner vid sådana ärenden, exempelvis att kunder som nekas försäkring alltid kontaktas per telefon, antingen före eller efter det att beslutet skickas. Ett område som enligt många bolag (försäkringsbolag och åter- försäkringsbolag) har förändrats mycket är bedöm- ningarna vad gäller för tidigt födda barn. Flera bolag anger att de tidigare tillämpade strikta gränser när det gällde födelsevecka och födelsevikt, och att man nu inte har några sådana gränser, utan alltid utgår ifrån de specifika förutsättningarna i varje enskilt fall. framhåller bolagen att komplikationer och hälsobesvär förekommer i högre utsträckning ju tidigare barnet är fött, vilket kan göra det svårt att bevilja försäkring till normala villkor. De flesta bolag uppger att de alltid hämtar in patientjournaler och lik- nande när det gäller för tidigt födda barn, för att ha ett fullgott underlag för riskbedömningen. Många bolag anger också att riskbedömningarna för diabetiker tidigare var mer standardiserade, och att man nu beaktar många fler individuella faktorer vid riskbedömningen, såsom vilken slags diabetes det handlar om och hur välreglerad sjukdomen är hos den försäkringssökande. Ett flertal bolag lyfter vidare fram att den lagstiftning som in- fördes 2011 om inhämtande av hälsouppgifter (11 kap. 1 a § FAL), fick stor inverkan på bolagens hantering av ansökningar om per- sonförsäkring. Lagstiftningen ledde inledningsvis till att bolagen blev mycket försiktiga med att begära samtycke för att hämta in hälsouppgifter. började försiktigheten släppa och enligt bolagen vågar man hämta in patientjournaler och liknande när man anser att det behövs för bedömningen. Flera bolag framhåller att de som ansöker om personförsäkring vill, eller till och med kräver, att bolagen ska hämta in journaler och likanande. Fråga: Vad utgör en individuell bedömning av en försäkringsansökan enligt försäkringsbolagen/återförsäkringsbolagen? Försäkringsbolagen och återförsäkringsbolagen betonar att en indi- viduell riskbedömning utgår ifrån uppgifter som är specifika för den försäkringssökande och förutsätter att det finns möjlighet att nyansera bedömningen utifrån den enskilde försäkringssökandes egna förutsättningar. Fråga: Hur ser försäkringsbolagen/återförsäkringsbolagen på den kritik som förts fram i media om att försäkringsbolagen inte gör individuella bedömningar? Sammanfattning svar: Återförsäkringsbolagen betonar att de inte har blivit utpekade i media och inte har någon kontakt med media i de aktuella fallen, utan att frågan främst berör ansvarigt försäk- ringsbolag i förekommande fall. Vissa försäkringsbolag pekar på att media i allmänhet inte tar hänsyn till vad försäkring är, dvs. att det innebär ett kollektivt risk- tagande och att kollektivet kan drabbas negativt av en bristfällig eller felaktig riskbedömning. Enligt bolagen lyfter media bara fram ”snyfthistorier” och behandlar inte alls varför för- säkringsbolagen gör en riskbedömning. Bolagen menar att media ofta felaktigt förutsätter att bolagen riskbedömer för att kunna neka försäkring, när det i själva verket är så att riskbedömningen i stor utsträckning syftar till att kunna sälja så många försäkringar som möjligt till adekvata villkor. Media saknar vidare, enligt bolagen, ofta förståelse för skillna- den mellan klinisk medicin och försäkringsmedicin – att klinisk medicin handlar om att bedöma och behandla det aktuella hälso- tillståndet, medan risk ur ett försäkringsperspektiv handlar om hur hälsan kan komma att utvecklas framöver. Medias rapportering tar inte hänsyn till att den framtida riskbilden kan vara mer komplex än bedömningen av ett aktuellt tillstånd. En annan synpunkt som lyfts fram av flera försäkringsbolag är de fall som rapporteras i media ofta framställs felaktigt i sak. Det är en svår situation för bolagen, eftersom uppgifterna i försäkrings- ansökan är konfidentiella och det aktuella bolaget därför inte rik- tigt kan bemöta det som framförs i media. Ytterligare en åsikt som framförts är att media saknar förståelse för hur de olika regelverken på försäkringsområdet samspelar, exem- pelvis att försäkringsbolagen bara får hämta in patientjournaler och liknande om detta är nödvändigt. Fråga: Finns det hälsotillstånd som i sig innebär en så pass förhöjd risk, att det är överflödigt eller omöjligt att ta reda på faktorer som är utmärkande för den enskilda individen? Sammanfattning svar: Samtliga tillfrågade försäkringsbolag och återförsäkringsbolag svarar det finns hälsotillstånd som innebär en så pass förhöjd risk i sig, att någon ytterligare utredning av hälso- tillståndet är överflödigt.