sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Målet att sjukfrånvaron ska vara långsiktigt stabil och låg inne- bär mer specifikt att frånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, att osakliga regionala skillnader inte ska förekomma och att nivån ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och OECD.25 I budgetpropositionen avsåg regeringen att behålla målet för sjukfrånvaron. Det konstaterades att målet inte nåddes och att utvecklingen gick i motsatt riktning i och med den ökande sjukfrånvaron.26 Det kan konstateras att vidare konkretisering av målet för sjuk- frånvaron saknas. Det saknas också klargöranden av hur målet ska nås, hur det ska följas upp och hur det ska utvärderas. Det uttrycks inte heller klart vilka myndigheter eller andra parter som ansvarar för att målet nås. I regeringens regleringsbrev för anges att genom att verka för en väl fungerande sjukförsäkring ska bidra, i samverkan med berörda aktörer, till att uppfylla det övergripande målet om att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå.27 Inspektionen för socialförsäkringen har på regeringens uppdrag analyserat stabiliteten i nivån avseende beviljandet av sjukpenning och sjukersättning. Analysen gjordes mot bakgrund av sjukfrånva- rons utveckling historiskt sett och hur olika reformer och andra faktorer kan påverka sjukfrånvaron. Uppdraget omfattade också att utreda möjligheterna att utforma ett jämviktsbegrepp för sjukfrån- varon i likhet med det jämviktsbegrepp som inom nationalekono- min finns för arbetslösheten. Inspektionen för socialförsäkringen konstaterar i sin rapport att förändrad folkhälsa, befolkningsstruktur eller regeländringar inom sjukförsäkringen svårligen kan förklara de historiska variationerna i 2008/09:1 utg. omr.10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138. 2005/06:1 utg.omr.10 avsnitt 2.4. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3. 2008/9:1 utg.omr.10 avsnitt 2.3. 27Regleringsbrev för avseende . Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring sjukfrånvaron.28 Det finns sådant som tyder på att regelföränd- ringar bidrar till att minska och stabilisera sjukfrånvaron, men det konstateras också att frånvaron har varierat även i tider när reglerna varit oförändrade. Många olika faktorer påverkar sjukfrånvaron vid sidan av regelutformning, t.ex. regeltillämpning, förändringar i arbetsmiljön, hur sjukvården fungerar, attityder till sjukskrivning, medicinsk utveckling, ekonomiska drivkrafter till arbete, arbets- kraftens sammansättning och hur försäkringen samspelar med andra försäkringar. Inspektionen menar i sin rapport att det är svårt att konstruera ett jämviktsbegrepp för sjukfrånvaron på samma sätt som finns för arbetslösheten. Begreppet används för arbetslösheten för att dela upp den faktiska arbetslösheten i en konjunkturberoende och en strukturell del. Det är inte på samma sätt möjligt att göra för sjuk- frånvaron. Sjukfrånvaron varierar visserligen med konjunkturen, men sambanden är inte robusta eller mellan olika länder. Inspektionen pekar i stället på betydelsen av högre självrisk för de försäkrade, fler kontroller i form av läkarintyg och ökade ambit- ioner hos arbetsgivare i hjälpen att återfå den försäkrade i arbete för att hålla sjukfrånvaron nere. Det nuvarande målet för sjukfrånvaron innefattar sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Sjukfrån- varon ska inte hållas nere genom att fler beviljas sjuk- och aktivitet- sersättning. Detta är viktigt att hålla fast vid. Det är den samlade sjukfrånvaron, såväl kortvarig som långvarig, som ska ses samman- taget. Målet ska inte nås genom ett större inflöde i sjukersätt- ningen, utan främst genom insatser för bättre återgång i arbete och en fungerande skadereglering. Genom att sjuktalet fortfarande, trots pågående uppgång, ligger på en relativt låg nivå bör det finnas goda möjligheter att reformera sjukförsäkringen för att långsiktigt säkerställa en uthållig försäk- ring. Det behövs en bred politisk uppgörelse, som också inkluderar arbetsmarknadens parter, som lägger fast den nivå för sjuktalet som är långsiktigt hållbar. Detta är ytterst ett politiskt ställningstagande och det är sedan olika myndigheter och andra parter som ansvarar för arbetet med att nå målet med sjukfrånvaron. 28ISF (2012d). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Arbetsmarknadens funktionssätt påverkar också sjukfrånvaron och väl fungerande strukturer för arbetsmiljöarbetet, en fungerande företagshälsovård och insatser för återgång i arbete är centrala för att såväl förebygga sjukfrånvaro som att förhindra alltför långa sjukskrivningar. för att säkerställa att sjuktalet hålls lågt och stabilt är effektiva insatser för återgång i arbete, väl fungerande försäk- ringsreglering, tillräcklig kontroll och utbyggd uppföljning. Kommitténs bedömning: För långsiktigt hållbara försäkringar bör uppräkningen av den allmänna försäkringens ersättning vara högre än . Det bör råda symmetri i hur uppräkningen av ersättning görs mellan arbetslöshetsförsäkringen och sjuk- försäkringen. Skälen för kommitténs bedömning: Det som utgör inkomst- tryggheten vid sjukdom är ersättning i form av sjuklön, den all- männa försäkringen, kollektivavtalade försäkringar och privata sjukförsäkringar. Inkomsttak och ersättningsnivå i de olika försäk- ringarna bestämmer storleken på ersättningen. Hur ersättningen i den allmänna försäkringen ska kopplas till inkomstutvecklingen är en omdiskuterad fråga. I den allmänna sjukförsäkringen ersätts av den sjukpenninggrundande inkomsten (sedan denna multiplicerats med 0,97) upp till ett tak om 7,5 prisbasbelopp. Kollektivavtalade försäkringar kompletterar denna ersättning (se vidare avsnitt 8.6). Försäkringstillämpningen görs i princip helt av staten genom trots att sta- ten inte står för hela försäkringsersättningen. Fördelningen av ersättning från dessa olika försäkringar för- skjuts utan aktiva beslut. Reallöneökningar innebär att allt fler har inkomster över de tak som begränsar förmånerna i den allmänna, statligt förvaltade försäkringen. Så länge inkomsterna ökar mer än priserna kommer de kompletterande försäkringarnas del av det totala försäkringsskyddet successivt öka. Även om taket skulle höjas så att de flesta försäkrade hade inkomster under taket, skulle en fortsatt positiv utveckling av realinkomsterna med nuva- Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring rande uppräkningsprinciper innebära att taket måste höjas igen. Det är angeläget med ett långsiktigt politisk ställningstagande till två alternativa system. Huvudalternativet har länge varit att den allmänna försäkringen ska stå för den huvudsakliga inkomsttryggheten. Med detta ställ- ningstagande behövs en annan uppräkningsprincip för ersättnings- taket än nuvarande prisuppräkning. Ett alternativ kan då vara att taket räknas upp med inkomstutvecklingen, eller en princip om att en viss andel av försäkringstagarna ska ersättas av sin inkomst. nämns t.ex. att i arbetslöshetsförsäkringen borde som princip av de anställda ha av sin inkomst i ersättning. Ett andra alternativ är att ta ställning för att tak- och ersätt- ningsnivåer i den allmänna försäkringen långsiktigt hålls oföränd- rade och att övriga försäkringar vid fortsatta reallöneökningar tar över en allt större del av inkomsttryggheten. I en bedömning av hur ersättningstaket ska följa inkomstut- vecklingen bör också avvägningar mot andra välfärdsområden göras. Skälen för detta är att taket i arbetslöshetsförsäkringen är lägre än i sjukförsäkringen och att de kompletterande försäkring- arna mot inkomstförlust vid arbetslöshet inte är lika heltäckande som de mot inkomstförlust på grund av sjukdom. 9.4.3Förstärkt ansvar för hälso- och sjukvården Kommitténs bedömning: Staten bör även fortsättningsvis sti- mulera landstingen ekonomiskt att ge sjukskrivningsfrågor högre prioritet i hälso- och sjukvården och att utveckla sjuk- skrivningsprocessen. Skälen för kommitténs bedömning: Riktade ekonomiska stöd är, rätt utformade, ett effektivt verktyg för att stimulera hälso- och sjukvårdens arbete för en effektiv process för återgång i arbete. För att stimulera landstingen att ge sjukskrivningsfrågorna högre prio- ritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivnings- processen har staten under en rad år gett landstingen ekonomiska bidrag i form av den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring att åtgärder som vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sjukskrivningsprocessen nu är en mer närva- rande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvården på samtliga ledningsnivåer.29 Kommittén anser att stimulanser till landstingen kan vara ett verkningsfullt medel för att underlätta återgång i arbete. Staten bör även fortsättningsvis ekonomiskt stimulera landstingen att ge sjuk- skrivningsfrågor högre prioritet i hälso- och sjukvården och att utveckla sjukskrivningsprocessen. 9.4.4Bättre insatser för återgång i arbete Kommitténs bedömning: Alltför många sjukskrivna får inte tillräckligt stöd eller får stöd . Det leder till både väl- färdsförluster och höga kostnader. Skälen för kommitténs bedömning: har olika reformer genomförts och betydande resurser har satsats, främst inom sjukförsäkringen och på , för att förbättra sjukskrivnas möjligheter att återgå i arbete. Kunskaperna från aktuell forskning och utvecklingsarbetet i andra länder pekar dock entydigt på att framgångsrika insatser för återgång i arbete främst är beroende av andra berörda parter. Högsta prioritet inom socialförsäkringarna ska ges reformer som kan utveckla och förbättra insatserna för sjukskrivna som har svårt att återgå i arbete. Del 3 i betänkandet ägnas åt bättre insatser för återgång i arbete vid ohälsa. ∙att alla parter ska vara skyldiga att samverka och initiera sam- verkan, ∙löpande uppföljning från , och ∙satsningar på kunskap om återgång i arbete. 29Alexandersson, K, et al. (2013c). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring 9.4.5Förstärkt arbete med försäkringsmedicinskt beslutsstöd Kommitténs bedömning: arbete med det för- säkringsmedicinska beslutsstödet fyller en viktig funktion för en välfungerande sjukskrivningsprocess och för att nå målet om en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro. bör arbeta mer aktivt med att utveckla och utvärdera beslutsstödet. Skälen för kommitténs bedömning: och fick 2005 i uppdrag av regeringen att utforma en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess. färdigställdes det försäkringsmedicinska beslutsstödet. har huvudansvar för att i samråd med kontinuerligt utvärdera och kvalitetssäkra besluts- stödet. Beslutsstödet vänder sig till läkare som bedömer arbetsförmåga vid sjukskrivningar och tjänstemän inom som prövar ärenden om sjukpenning. Beslutsstödet ger vägledning och utgör rekommendationer för sjukskrivningslängder. En individuell bedömning ska göras i varje enskilt fall och det är varje persons unika situation som ska beaktas vid prövningen av arbetsförmågan. Det bör påpekas att varje person är försäkrad i befintligt skick. Kvalitetssäkring av beslutsstödet sker genom uppföljningar och revideringar. De specifika rekommendationerna i beslutsstödet bygger i stor utsträckning på beprövad erfarenhet. Genom kvalitets- säkring och revidering förutsätter att förfinad kunskap om god sjukskrivningspraxis snabbt ska öka.30 avsåg i det reviderade beslutsstödet att eta- blera en organisatorisk struktur för att bygga ut, underhålla och utveckla beslutsstödet. Ett inslag i en sådan struktur menar myn- digheten kan vara att rekrytera en panel av yrkesverksamma läkare som är observanta på hur de uppfattar att rekommendationerna faller ut i praktiken och som ges i uppgift att rapportera uppmärk- sammade problem. Myndigheten avsåg också att utvärdera hur beslutsstödet tagits emot och använts (processmått) och att analy- sera vad stödet fått för konsekvens för sjukskrivningsmönster och 30Socialstyrelsen (2012c). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring patientupplevelser (resultatmått). Därför skulle kvalitetsindikat- ioner utvecklas, för att också öppna jämförelser skulle kunna göras . hade i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting möjliggöra direktåtkomst till beslutsstödet för hälso- och sjukvårdens journalsystem och system för intygsskrivande. Inom ramen för detta arbete har också besluts- stödets rekommendationer kvalitetssäkrats. har arbetat med uppföljningar av hur besluts- stödet används. konstaterar att spridningen i sjukskrivningstider för samma diagnos har minskat som en följd av att stödet använts. har också genomfört undersökningar om hur beslutsstödet används i landstingen. Kommitténs bedömning är att det försäkringsmedicinska besluts- stödet är centralt för en välfungerande sjukskrivningsprocess och för att nå målet om en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro. Kommitténs bedömning: försäkringsmedi- cinska kompetens behöver fördjupas för att kontakterna med hälso- och sjukvården ska blir mer effektiva. Kvaliteten i til- lämpningen av sjukförsäkringen behöver förbättras och utvecklas. Skälen för kommitténs förslag: uppdrag är att vara statens försäkringsgivare och försäkringstillämpare. ska utreda, besluta om och betala ut ersättningar i sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen ska ge inkomsttrygghet för personer som inte klarar av att arbeta på grund av sjukdom. I til- lämpningen möter det medicinska perspektivet det försäkrings- mässiga perspektivet. Grunden i tillämpningen av sjukförsäkringen är försäkringsmedicin. definierar försäkringsmedicin enligt följande: Försäkringsmedicin är ett kunskapsområde om hur funktionstillstånd, diagnostik, behandling, rehabilitering och förebyggande av sjukdom och skada påverkar och påverkas av olika sjukförsäkringars utformning Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring samt därmed relaterade överväganden och åtgärder inom berörda professioner. Definitionen av försäkringsmedicin är komprimerad men har ett brett innehåll där fyra huvudpunkter kan utläsas: ∙Patientperspektivet och vårdgivarperspektivet, mötet mellan patient och sjukvård. ∙Sjukvårdens insatser och personens behov av försäkringsför- måner i växelverkan, positiva och negativa effekter. ∙Utredning och behandling i sjukvården förmedlas i olika medi- cinska underlag. ∙Kunskapsområde med anspråk på vetenskap, praktisk färdighet och klinisk skicklighet. Det försäkringsmedicinska området är en av grunderna för att säkerställa god kvalitet i arbetet med sjukskrivningsprocessen. Insatserna inom försäkringsmedicin har det övergripande målet att utveckla en kvalitetssäker, effektiv och jämställd sjukskrivnings- process. Den lagstiftning som tillämpar är kom- plicerad. Det ställs höga krav på handläggarnas kompetens för att de noggrant ska kunna utreda och motivera beslut som ofta har stor betydelse för den enskilde. Av egna rapporter och en rapport från Inspektionen för socialförsäkring framgår att det finns brister i underlag, utredningar, utredningarna sker enligt tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, i motivering av beslut och dokumentation i ärenden. Det finns även brister i likformighet i bedömningen av arbetsförmåga. har antalet ärenden där bedömningarna i rehabiliteringskedjan inte gjorts ökat.31 En av orsakerna kan vara att underlag från hälso- och sjukvården kommer in . Många läkarintyg saknar obligatoriska upp- gifter, som de uppgifter som finns inte håller tillräcklig kvalitet. Läkarintyg som behöver skickas tillbaka för komplettering riskerar att förlänga sjukskrivningstiden. Kvaliteten i tillämpningen behöver förbättras och utvecklas. 31Försäkringskassan (2014f), (), ISF (2013a), årsredovisning (2013d). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Läkarens uppgift är att uttala sig om patientens medicinska sta- tus och i vilken omfattning och på vilket sätt denna påverkar funktionsförmågan och vilka aktivitetsbegränsningar som sjukdo- men förorsakar. Läkaren ska bedöma om patienten på grund av sjukdom behöver avstå från förvärvsarbete. Det är viktigt att samarbetet mellan hälso- och sjukvården och fungerar smidigt och att det inom hälso- och sjukvården utarbetas sådana arbetsmetoder att patienten ska få ett korrekt intyg och att behov av att snabbt få korrekta medicinska beslutsunderlag tillgodoses. Vidare behöver sända tillbaka intyg som inte innehåller all nöd- vändig information i högre utsträckning så att hälso- och sjukvår- den får adekvat återkoppling. Kvaliteten i läkarintygen har förbättrats , men det finns fortfarande mer att förbättra. behöver utveckla sin förmåga att ställa nödvändiga och begripliga frågor till hälso- och sjukvården. Från hälso- och sjukvårdens sida har det t.ex. efterfrågats högre medicinsk kompetens hos Försäkrings- kassans handläggare. Dialogen mellan och hälso- och sjukvården i försäkringsmedicinska frågor kan ytterligare utvecklas. Försäkrings- kassans försäkringsmedicinska kompetens behöver enligt kom- mittén fördjupas för att kontakterna med hälso- och sjukvården ska blir mer effektiv. 9.4.7Tidigare upptäckt inom hälso- och sjukvården av stödbehov för återgång i arbete Kommitténs bedömning: Hälso- och sjukvårdens uppdrag om tidiga insatser för återgång i arbete bör utvecklas och förstärkas. Skälen för kommitténs bedömning: Hälso- och sjukvården är en av nyckelaktörerna för sjukskrivnas återgång i arbete. Det är oftast läkaren som har den första kontakten med den sjukskrivne. En läkare som bedömer om en person behöver sjukskrivas grundar vanligen beslutet på en dialog med berörd patient i kombination med sin egen kunskap och erfarenhet från det försäkringsmedi- Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring cinska området samt utifrån de vägledningar som finns inom områ- det, bl. Det finns inga klara rekommendationer om när en sjukskrivande läkare till bör signalera behov av samordnade insatser för att minska risken för långtidssjukskrivning. Kunskap och erfarenhet av sjukskrivningsärenden och försäkringsmedicin kan variera stort mellan olika läkare och läkarna själva anser sig ha ett stort behov av försäkringsmedicinsk kompetensutveckling.32 , , Kommuner och Landsting (SKL) och hälso- och sjukvårdens representanter arbetar med att utveckla ett stöd för rätt sjukskrivning och andra åtgärder, så att det med större träffsäkerhet och tidigare än ska vara möjligt att identifiera patienter med ökad risk för långtidssjuk- skrivning. Ambitionen är också att löpande kunna utvärdera vilka olika konkreta åtgärder och insatser som har störst sannolikhet att kunna reducera denna risk. Arbetet syftar till att stimulera utvecklingen av en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- process.33 En systematisk analys av kända prognosfaktorer för långtids- sjukskrivning skulle kunna öka läkarens möjligheter att tidigt iden- tifiera de patienter som är i behov av koordinerande och specifika insatser respektive de patienter som med stor sannolikhet har en mer tidsbestämd sjukskrivning. På samma vis kan analys och upp- följning av vilka insatser som ger minskat behov av sjukskrivning och ökad sannolikhet för återgång i arbete leda till att sådana insat- ser används i större utsträckning. Hälso- och sjukvården skulle i större utsträckning kunna ha både läkare och andra legitimerade yrkesutövare som inom den egna verksamheten har ett uppdrag inom sjukskrivningsfrågor med klart fokus på återgång i arbete. Återgång i arbete bör vara en av de avgörande indikatorerna på hälso- och sjukvårdens prestationer. Hälso- och sjukvårdspolitiken, kliniska riktlinjer, beslutsstödssy- stem, forskning och tillsyn bör rutinmässigt inkludera återgång i 32Alexandersson, K, et al. (2013a och b). 33Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om en kvalitets- säker och effektiv sjukskrivningsprocess 2014-2015. Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Hälso- och sjukvårdens uppdrag om tidiga insatser bör enligt kommittén utvecklas och förstärkas. 9.4.8Arbetsgivares ansvar för åtgärder för återgång i arbete Kommitténs bedömning: Arbetsgivares ansvar för åtgärder för återgång i arbete för anställda bör stärkas. Skälen för kommitténs bedömning: Drivkrafterna för svenska arbetsgivare att minska sjukfrånvaron är lägre än för arbetsgivare i många andra länder. har en förhållandevis kort sjuklönepe- riod jämfört med andra länder i . De krav som arbetsmiljö- lagen ställer på arbetsgivare att anpassa verksamheten efter arbets- tagarnas förutsättningar är relativt likartade de krav som ställs på arbetsgivare i våra närmaste grannländer i . Arbetsgivaren är en nyckelaktör för återgång i arbete. Det gäller oavsett i vilken utsträckning arbetsplatsen bidrar till sjukfrånvaron i ett enskilt fall. Återgång i arbete är beroende av samarbete mellan den anställde, arbetsgivaren och hälso- och sjukvården. Arbetsgi- vares ansvar för åtgärder för återgång i arbete för anställda bör stärkas. 9.4.9En aktivare handläggning för återgång i arbete Kommitténs bedömning: Den aktiva handläggningen av sjuk- skrivningsärenden måste pågå . Skälen för kommitténs bedömning: Genom införandet av rehabi- literingskedjan har behovet av tidiga och aktiva insatser under sjuk- skrivningsprocessen betonats. Sådana insatser ska bidra till att rusta människor att återgå i arbete, skapa fler vägar tillbaka till arbets- marknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. I sjukskrivningsprocessen ingår att bedöma arbetsförmågan i rehabiliteringskedjan och att arbeta aktivt med att säkerställa att de sjukskrivna får rätt åtgärder i rätt tid. Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring har antalet ärenden där bedömningarna inte görs ökat, både vid dag 90 och vid dag 180 i sjukfallet.34 Bedömningsgrunderna i rehabiliteringskedjan infaller inom som en försäkrad är sjukskriven. För personer som inte kan återgå i arbete finns det möjlighet att få sjukpenning på fortsättningsnivå i . Under den tiden finns inga avstämningstidpunkter eller bedömningsgrunder som främjar en aktiv handläggning i sjukskrivningsprocessen. genomför insatser för att utreda möjlighet- erna att återgå i arbete och att kartlägga rehabiliteringsbehov. Exempel på insatser är avstämningsmöte, rehabiliteringsplan, SASSAM-kartläggning (strukturerad arbetsmetodik för sjukfallsut- redningar och samordnad rehabilitering) och gemensam kartlägg- ning (den enskilde träffar Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan i ett eller flera möten). Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen har utvecklats positivt . finns indikationer på att samverkan behöver utvecklas ytterligare. och Arbetsförmedlingen konstaterar att det initierats betydligt färre gemensamma kartläggningar inom ramen för det förstärkta samarbetet jämfört med . Det låga inflödet till gemensam kartläggning beror delvis på att inte har kunnat bereda ärenden till gemensam kartläggning i samma omfattning som . Det i sin tur beror på att myndigheten haft ett ökat inflöde av sjukfall och därför tvingats prioritera utbetalningar framför samordning av rehabilitering och arbetet med återgång i arbete.35 Den enskilde kommer alltför ofta sent till gemensam kartlägg- ning och aktiva insatser i sjukskrivningsprocessen. Den bilden bekräftas av den kvalitetsuppföljning som genomfördes av Arbetsförmedlingen och . För deltagarna i det förstärkta samarbetet tar det från sjukfallets början till dess samordnade rehabilitering mellan Arbetsförmedlingen och genomförs. 34Försäkringskassans årsredovisning (2013d). 35Arbetsförmedlingen och (2014). Överväganden om en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Om samordnad rehabilitering hade skett tidigare i sjukskriv- ningsprocessen skulle sannolikt färre personer gå vidare till pro- grammet arbetslivsintroduktion då dessa personer i stället skulle ha fått insatser inom ramen för det förstärkta samarbetet.