sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — Best och Krueger (2008) argumenterar för att rädslan för övervakning är ett reellt hot mot demokratin i det att det påverkar det politiska engagemanget. ”The findings suggest that the of govemment surveillance may, in fact, be a consideration in U.S. citizens' decisions to participate politically. Concerned that the government may monitor such nonviolent activities, citizens may choose to avoid them, particularly compared to more anonymous political activities such as voting. Moreover, those who disapprove of the president are more likely to perceive govemment monitoring and are more likely to perceive that the govemment uses comparatively invasive techniques when monitoring. Therefore any ‘chilling effect’ would not be distributed randomly across the political spectrum, which potentially damages the often‐cited ideal of equal consideration.” (Best och Krueger 2008, s 205). Det finns dock studier som visar upp delvis motsatta resultat. Krueger (2005) visar att det största politiska engagemanget online uppvisar de grupper som upplever störst problem med hot om statlig övervakning. ”Thosemost out of step with dominant opinion, who also feel that the government monitors citizens’ Internet activity, participate in politics online at the highest rates.” Krueger (2005, s 448). Ett upplevt hot om övervakning och bristande tillit till statens förmåga att hantera känslig information om medborgarna är även en central fråga inom området (E‐government). är ett samlingsbegrepp för statens arbete att, med hjälp av informations och kommunikationsteknologi, förenklaoch förbättra samhällsservicen till medborgare och företag samt att underlätta för medborgare att få tillgång till information och aktivt delta i beslutsprocesser i den offentliga förvaltningen. Rädslan för hur staten använderpersonlig och känslig information som genereras av medborgarna på Internet kan påverka tilliten mellan parterna och i förlängningen viljan att använda sig av olika e‐tjänster. Detta är budskapet i Keymolen et al. (2012) som inte redovisar någon egen data, utan för diskussioner på ett mer teoretiskt plan, samt går igenom mer konkreta exempel på saker att ta hänsyn till, för att stärka tilliten mellan stat och medborgare, samt i förlängningen öka viljan att ta del av digitala tjänster och dela med sig av känslig information online. Lips (2010) argumenterar för att det finns en betydande acceptans, vad gäller att dela med sig av personlig information till staten, så länge detta leder till bättre samhällstjänster. För att detta utbyte mellan information om medborgarna och samhällstjänster ska fungera smidigt måste transparensen öka avseende vilken information som samlas in samt i vilket syfte den används. Haikola och (2007) presenterar en studie över hur debatten fördes i riksdag avseende relation mellan individens rätt till integritet och behovet avövervakning vid tiden för Internets framväxt. De argumenterar för att även om röster mot ökad övervakning förkom var de ändå i minoritet i relation till den rådande diskursen som inbegrep en bild om ett ökat behov av insamling av information gällande medborgarna. Bedi, M. (2014). SOCIAL NETWORKS, GOVERNMENT SURVEILLANCE, AND THE FOURTH AMENDMENT MOSAIC THEORY. UNIVERSITY , 94(6), 1809–1880. Best, S. J., & Krueger, B. (2008). Political Conflict and Public Perceptions of Government Surveillance on the Internet: An Experiment of Online Search Terms. , 5(2), 191–212. Budak, J., Anic, I.-D., & , E. (2013). Public attitudes towards privacy and surveillance in . INNOVATION-THE EUROPEAN JOURNAL OF SOCIAL SCIENCE RESEARCH, 26(1-2, SI), 100–118. Budak, J., , E., & Anic, I.-D. (2015). Privacy Concern in Western Countries: Developing a Typology of Citizens. JOURNAL OF AND NEAR EASTERN STUDIES, 17(1), 29–48. Chatfield, A. T., Reddick, C. G., & Brajawidagda, U. (2015). Government surveillance disclosures, bilateral trust and cross-border security cooperation: Social network analysis of Twitter data. GOVERNMENT INFORMATION QUARTERLY, 32(2), 118–128. , F. C., & Lai, W. H. (2012). The observation of regulatory approach within internet activities in the . in , 4(15), 421–428. , F.-C., & Lai, W.-H. (2010). An overview of VoIP and P2P copyright and lawful- interception issues in the and . Digital Investigation, 7(1-2), 81– 89. (2010). Fulfilling government 2.0’s promise with robust privacy protections. Cohrs, J. C., Kielmann, S., Maes, J., & Moschner, B. (2005). Effects of Right-Wing Authoritarianism and Threat from Terrorism on Restriction of Civil Liberties. Analyses of Social Issues and Public Policy, 5(1), 263–276. Dinev, T., Bellotto, M., , P., , V., Serra, I., & Colautti, C. (2006). Internet users’ privacy concerns and beliefs about government surveillance: An exploratory study of differences between and the . JOURNAL OF GLOBAL INFORMATION MANAGEMENT, 14(4), 57–93. Dinev, T., , P., & Mullen, M. (2008). Internet privacy concerns and beliefs about government surveillance - An empirical investigation. JOURNAL OF STRATEGIC INFORMATION SYSTEMS, 17(3), 214–233. Ebenger, T. (2008). The PATRIOT Act: Implications for Private E-Mail. , 4(4), 47–64. Haikola, S., & , S. (2007). State surveillance on the internet - The Swedish debate and the future role of libraries and . LIBRI, 57(4), 209–218. (2009). Privacy and securityInternational communications surveillance. Communications of the ACM, 52(2), 26. , M., & , . (2014). National Identity, Ideological Apparatus, or Panopticon? A Case Study of the Search Engine Jike. Policy & Internet, 6(1), 89–107. , S., & Gearhart, S. (2010). E-Government and Civic Engagement: How is Citizens’ Use of City Web Sites Related with Civic Involvement and Political Behaviors? JOURNAL OF BROADCASTING & ELECTRONIC MEDIA, 54(3), 443–462. Keymolen, E., , ., & Raab, C. (2012). Trust and ICT: New challenges for public administration. Innovation and the Public Sector, 19, 21–35. Krueger, B. (2005). Government surveillance and political participation on the Internet. SOCIAL SCIENCE COMPUTER REVIEW, 23(4), 439–452. Lips, M. (2010). Rethinking citizen-government relationships in the age of digital identity: Insights from research. Information Polity, 15(4), 273–289. Reddick, C. G., Chatfield, A. T., & Jaramillo, P. (2015). Public opinion on surveillance programs: A multi-method approach. GOVERNMENT INFORMATION QUARTERLY, 32(2), 129–141. Ventura, H. E., , J. M., & Deflem, M. (2005). Governmentality and the War on Terror: Carnivore and the Diffusion of Disciplinary . Critical Criminology, 13(1), 55–70. S., & , J. (2010). Discourse behind the Forbidden Realm: Internet surveillance and its implications on ’s blogosphere. Telematics and Informatics, 27(1), 67–78. Xu, H., & Dinev, T. (2012). The security-liberty balance: individuals’ attitudes towards internet government surveillance. Electronic Government, an , 9(1), 46. De som samlas under denna rubrik har det gemensamt att de inte först och främst presenterar egen empiri, utan främst för övergripande teoretiska diskussioner avseende framväxten av vad som av många benämns som övervakningssamhället. Dåtexterna i huvudsak bygger på sammanhängande resonmang över cirka 15 sidor, blir det svårt att på ett enkelt sätt sammanfatta innehållet här. Två återkommande begrepp är emellertid Pantopticon och . Den digitala teknikens stora möjligheter, för centrala aktörer, att följa enskildas beteenden beskrivs även i flera andra artiklar i termer av Pantopticon (Farinosi 2014; Ganascia 2010; och 2005; 2006; et al. 2014; och 2014; Russett 2011). Det digitala samhället problematiseras här utifrån det faktum att det möjliggör massiv övervakning av samhällets alla medborgare. Men här beskrivs också hur de digitala strukturera kan användas av var och en och på så sätt stärka individens makt i förhållande till makten. Ego‐Panopticism: beskrivs som enökad möjlighet för enskilda individer att, genom det digitala mediet, övervaka och sprida information avseende missförhållanden och maktmissbruk“ Med andra ord ett omvänt panopticon, eller som de skriver counter‐panopticism”. detta fall tillbaka på modell över det ideala fängelset där fången alltid (i vart fall potentiellt) är betraktad av övervakaren. individual is now an operative in the surveillance society so political and social elites are at risk of disclosure of aberrant behavior through instantaneous disclosure by any random witness. Accordingly, technology has created an evolution in societal power relationships.” (et al. 2011, s ). Big brother: Även dystopiska bild av det framtida övervakningssamhället som återfinns i romanen 1984 är flitigt refererad (Giroux 2015; et al. 2012; Mordini och Rebera 2012; Stančin och Tomažič 2010; 2014; Vitaliev 2007). I Zuboff 2015 används termern Big brother för att beskriva baksidorna med den flitigahandeln med och akumulation av potentiellt integritetskänslig personlig information. användardata samlas in i olika sammanhang för att sedan säljas vidare blir det följaktligen otydligt vem som har information om mig samt vilka konsekvenser detta kan medföra. Detta bekskrivs även i termer av Surveillance capitalism: ”Surveillance capitalism offers a new regime of comprehensive facts and compliance with facts. It is, I have suggested, a from above – the installation of a new kind of sovereign power.” (Zuboff 2015, s 86). Best, K. (2010). Living in the control society: Surveillance, users and digital screen technologies. , 13(1), 5–24. , I., & Korff, D. (2009). Terrorism and the Proportionality of Internet Surveillance. , 6(2), 119–134. De Laat, P. (2008). Online diaries: Reflections on trust, privacy, and exhibitionism. Ethics and , 10(1), 57–69. (2012). Public and private engagement online. INFORMATION COMMUNICATION & SOCIETY, 15(4, SI), 591–608. , , , D., & , I. (2013). Trust and Distrust in . Online, 18(3). Farinosi, M. (2011). Deconstructing ’s panopticon: The new metaphors of surveillance in the web 2.0 environment. TripleC, 9(1), 62–76. (2011). RECONCEPTUALIZING THE PUBLIC/PRIVATE DISTINCTION IN THE TECHNOLOGY. INFORMATION COMMUNICATION & SOCIETY, 14(4, SI), 550–567. (2011). New Media, Web 2.0 and Surveillance. Sociology , 5(2), 134– 147. (2012). The Political Economy of Privacy on Facebook. Television & New Media, 13(2), 139–159. Giroux, H. (2015). Totalitarian in the Post-Orwellian . CULTURAL STUDIES, 29(2), 108–140. Gurses, S., & , C. (2013). Two tales of privacy in online social networks. & Privacy, 11(3), 29–37. (2013). Predicting, securing and shaping the future: Mechanisms of governance in online social environments. , 9(3), 247–258. , J., Shilton, K., Estrin, D., , J., & , M. (2012). , 97(3), 809–847. Kreissl, R. (2014). Assessing security technology’s impact: old tools for new problems. Science and Ethics, 20(3), 659–73. Paliwala, A. (2013). Netizenship, security and freedom. , , 27(1-2), 104–123. Russett, P. (2011). A Contemporary Portrait of Information Privacy: Collective Communicative Consequences of Being Digital. Review of Communication, 11(1), 39–50. Sevignani, S. (2012). The problem of privacy in capitalism and the alternative social networking site diaspora. TripleC, 10(2), 600–617. Shroff, M., & Fordham, A. (2010). «Do you know who i am?» Exploring identity and privacy. Information Polity, 15(4), 299–307. A., Bellier, T., & Altick, J. (2011). Ego-Panopticism: The Evolution of Individual . New Political Science, 33(1), 45–58. (2014). Automated experimentation in 3.0: The next step in profiling, predicting, control and surveillance. Surveillance and Society, 12(2), 255– 272. Zuboff, S. (2015). Big other: surveillance capitalism and the of an information civilization. JOURNAL OF INFORMATION TECHNOLOGY, 30(1), 75–89. På ett övergripande plan visar artiklarna att övervakning av anställdas förehavanden på Internet är tämligen vanligt förekommande. T ex redovisar et al. (2008) att så många som av de amerikanska företagen övervakar sina anställdas internetanvänding. lyfts flera potentiellt skadliga effekter fram såsom minskad tillit till arbetsgivaren, motivation och arbetstillfredsställelse. Dock är sambanden inte helt enkla, utan i vilken mån övervakningen har en negativ effekt på de anställda är beroende av hur rättfärdigad den bedöms samt ett antal andra faktorer såsom anställningstid exempelvis. (2010) sätter frågan om övervakning av anställda i ett historiskt perspektiv och argumenterar för att fenomenet i sig inte är något nytt utan funnits . Dock har den digitala tekniken möjliggjort mer långtgående och djupgående möjligheter att i detalj följa de anställdas beteende. Vidare argumenteras det för att denna typ av digital övervakning potentiellt har konsekvenser för såväl anställdas hälsa och välmående som motivation och kreativitet. (2006; 2008) visar att övervakning av anställdas internetanvändning kan påverka tilliten till arbetsgivaren negativt, vilket i sin tur även får konsekvenser för arbetstillfredsställelse, engagemang och vilja att stanna i företaget. Framförallt när det sker utan att samtycke inhämtats eller att syfte klargjorts. Även Samaranayake och Gamage (2012) studerar anställdas upplevelser av och attityder till att övervakas i det digitala på arbetsplatsen. Deras främsta slutats är att upplevelsen av att vara övervakad påverkade arbetstillfredsställelsen på ett negativt sätt. ”Perceived Invasion of Privacy is negatively correlated to job satisfaction. Software professionals, who were worried about their privacy being violated because of electronic monitoring, were rather dissatisfied in their job.” (Samaranayake och Gamage 2012, s 242). Dock visar en fördjupad analys att detta samband försvagas desto längre anställningstid de anställda hade. ”According to the regression model outputs developed based on the professional experience of the software professionals, the variation in job satisfaction explained by the independentvariables decreased with higher professional experience. Also none of the variables were significant for the regression models developed for the groups of 10– 15 years of experience and above 15 years of experience. This implies that the impact of electronic monitoring towards the job satisfaction becomes less significant with the maturity ofthe software professionals.” (Samaranayake och Gamage 2012, s 243). argumenteras det för att negativa upplevelser av övervakning kan förebyggas med information och tydliga policys. ”It is important that a policy for electronic monitoring exists at the first place, and is communicated to all employees properly. This would effectively reduce the negative impacts of electronic monitoring associated with job satisfaction of the software professionals in .” (Samaranayake och Gamage 2012 s 243). Ett resonemang som ligger väl i linje med et al. (2006). och (2005) diskuterar de legala aspekterna av digital övervakning av anställda. På samma sätt som övriga artiklar som behandlar legala aspekter av övervakning och integritet i det digitala pekar de rättens svårighet att hänga med i den tekniska utvecklingen vilket innebär att skyddet för den enskilde anställde är svagt. I de fall ett ärende nått till rättegången har utfallet varit till arbetsgivarens favör. ”Court decisions have supported employer monitoring of employees’ email. Courts haveeven allowed the use of video camerasin employee changing rooms when the employer’s objective was to prevent theft. Despite these favorable decisions, workplace privacy law in is still in its infancy and gaps exist between the capability of the employer to monitor and the factual scenarios of the cases brought to court. For example, although monitoring employee website visits is a common practice, only a few cases have currently challenged its legitimacy” (och 2005, s 169). Avslutningsvis i artikeln argumenteras för vikten av att företagen utvecklar policys inom området. ”companies need to develop computer‐based monitoring policies for employees who have access to the Internet. It is also important to keep monitoring in perspective – it should not replace critical managerial skills and behaviors needed in the workplace.” (och 2005, s 173). S., , T. W., & , M. (2006). Clarifying the effects of Internet monitoring on job attitudes: The mediating role of employee trust. INFORMATION & MANAGEMENT, 43(7), 894–903. S., Schminke, M., , T. W., & Kuenzi, M. (2008). Employee reactions to Internet monitoring: The moderating role of ethical orientation. JOURNAL OF BUSINESS ETHICS, 80(3), 481–498. Arlitt, M., , N., , P., Mahanti, A., & , C. (2011). Characterizing Intelligence Gathering and Control on an . ACM TRANSACTIONS ON INTERNET TECHNOLOGY, 11(1). (2010). Workplace surveillance: an overview. LABOR HISTORY, 51(1), 87–106. , J. V., , C. C., & , H.-H. (2008). An empirical evaluation of key factors contributing to internet abuse in the workplace. INDUSTRIAL MANAGEMENT & DATA SYSTEMS, 108(1-2), 87–106. Paschal, J. L., , D. L., & Stone-Romero, E. F. (2009). Effects of electronic mail policies on invasiveness and fairness. JOURNAL OF MANAGERIAL PSYCHOLOGY, 24(6), 502–525. Samaranayake, V., & Gamage, C. (2012). Employee perception towards electronic monitoring at work place and its impact on job satisfaction of software professionals in . TELEMATICS AND INFORMATICS, 29(2), 233–244. (2006). New technology: the potential impact of surveillance techniques in recruitment practices. PERSONNEL REVIEW, 35(3), 336–351. , B., Teicher, J., & O’, A. (2014). Managing electronic communications: a new challenge for human resource managers. INTERNATIONAL JOURNAL OF HUMAN RESOURCE MANAGEMENT, 25(16), 2234–2252. J., & Gershuny, P. (2005). monitoring in the American workplace: Surveillance technologies and legal challenges. J., Schwieger, D., & Gershuny, P. (2007). Internet usage monitoring in the workplace: Its legal challenges and implementation strategies. INFORMATION SYSTEMS MANAGEMENT, 24(2), 185–196. Whitty, M. T., & , A. (2006). New rules in the workplace: Applying object- relations theory to explain problem Internet and email behaviour in the workplace. COMPUTERS IN HUMAN BEHAVIOR, 22(2), 235–250. Kunskap och beteende bland unga Detta forskningsfält behandlar frågan om attityder till integritet på Internet (”Privacy perception/concerns”) relaterat till främst utbildning. I relation till detta diskuteras även frågor om socio‐ekonomisk klasstillhörighet och skillnader i kunskapsnivåer (”Digital/privacy literacy”) samt olika pedagogiska grepp för att stärkaindividers kunskaper om Internet samt möjliggöra ett mer utvecklat säkerhetstänkande kring hur information hanteras i det digitala. Eller som Park (2013a, s. 3) uttryckerdet: ” In short, to exercise appropriate measures of resistance against the potential abuse of personal data, it may be that users should be able to understand data flow in cyberspace and its acceptable limits of exposure” Park (2013b)pekar på stora skillnader i kunskapsnivåer och insikter i integritetsfrågor av internetanvändare vilka kan härledas till socio‐ekonomisk status. I detta sammanhang uppmanas till särskilda riktade insatser mot utsatta grupper i syfte att jämna ut klasskillnader: ”Dissemination of personal information skill and knowledge is a salient issue in marginalized communities, as lacking the power to understand and resist surveillance can have negative consequences such as potential discrimination in one’s digital engagement.”(Park 2013b, s. 698). Oulasvirta et al. (2014) visar att upplevd oro i förhållande till integritet i det digitala ökar när användare övervakas/kartläggs utan att avsändare och syfte är tydligt. Forskningsrojektet beskrivs enligt följande: ”An online experiment (n = 1,897) was carried out to understand how data disclosure practices in ubiquitous surveillance affect users’ privacy concerns. Information about the identity and intentions of a data collector was manipulated inhypothetical surveillance scenarios. Privacy concerns were found to differ across the scenarios and moderated by knowledge about the collector’s identity and intentions. Knowledge about intentions ex‐ hibited a stronger effect. When no information about intentions was disclosed, the respondents postulated negative intentions. A positiveeffect was found for disclosingneutral intentions of an organization or unknown data collector, but not for a private data collector. The findings underline the importance of disclosing intentions of data use to users in an easily understandable .” (Oulasvirta et al. 2014, s. 1). Följdaktligen gäller att transperans på ett signifikant sätt minskar förekomsten av oro. Utifrån dettakonkluderas att: “The present findings underline that both the data collector’s identity and intention should be disclosed in such privacy nutrition labels. Furthermore, while exposing the two factors (identity and intention) will be beneficial, directing the user’s attention to the data collector’s intention will have a stronger effect than would drawing attention to identity alone.” (Oulasvirta et al. 2014, s. 5). (2014) visar att ungdomars upplevelser av att vara övervakad på Internet kan leda till minskad nätanvändning: ”The findings indicate a significant quantitative decrease in Internet activity of users believing to be monitored.” (et al. Utbildning inom området behandlas i termer av ”E‐safety education” och beskrivs på följande sätt: “E‐safety refers to the way young people are taught about risks online, how they can protect themselves and to whomthey should report worrying activity. Education is understood as one of a range of explicit strategies enacted by actors in the politics of digitally mediated surveillance.” (Barnard‐Wills 2012, s. 240). Bakgrunden till behovet av riktade utbildningar kring E‐safety riktat mot unga människor motiveras av gruppens särskilt utsatta ställning som såväl offersom gärninspersoner: Children are a population who are constructed as both potential victims and potential offenders in online settings. They are at risk from exposure toinappropriate media and from hostile actors. However they seek to circumventrestrictions on their behaviour, and can be responsible for harmful behaviour to each other in the form of cyber‐bullying.” (Barnard‐Wills 2012, s 248). och (2014, s 299) beskriver ett antal olika initiativ till webbutbildningar riktade mot unga Internetanvändare: ”Educational programs typically reinforce this approach to privacy as informational control. For example, Union’s Ins@fe initiative, the myprivacy.mychoice.mylife (2013) campaign created by the Privacy Commissioner of (2008) and the US government’s Kids.gov (2013) site all itemize the dangers associated with disclosing personal information online and encourage young people to limit what they say about themselves in online spaces. These sites advise young people that disclosing information opens them up predation andbullying; they link privacy – again defined as the non‐disclosure of personalinformation – directly to safety.” Isasi‐Andrieu et al. (2012) beskriver verktyget ”Gazela” vilket är avsett att hjälpa unga spanska Internetanvändare att bättre värdera och hantera intergritetsfrågor online. , C., , L., & , I. (2014). Investigating Privacy Perception and Behavior on Weibo. JOURNAL OF ORGANIZATIONAL AND END USER COMPUTING, 26(4), 43–56. (2012). E-safety education: people, surveillance and responsibility. CRIMINOLOGY & CRIMINAL , 12(3), 239–255. A., Brumme, R., Cap, C. H., & , D. (2014). Surveillance in Digital Space and Changes in User Behaviour. SOZIALE WELT-ZEITSCHRIFT FUR SOZIALWISSENSCHAFTLICHE FORSCHUNG UND PRAXIS, 65(2), 221+. (2010). studiVZ: social networking in the surveillance society. Ethics and , 12(2), 171–185. , A., Lopez-Carrera, A., & Ruiz-Ibanez, P. (2012). Gazela: social networks’ digital advisor for teenagers. PROFESIONAL DE LA INFORMACION, 21(5), 514– 519. , M., Mitrou, L., Stavrou, V., & Gritzalis, D. (2014). E-Business and Telecommunications. S. Obaidat & J. , Eds. )Communications in Computer and Information Science (Vol. , : Springer .