sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — Kommissionen vände sig med en ny skrivelse till med förslaget att och borde upptas i almanacka. är och är en minnesdag för Förintelsens romska offer. Kommissionen erhöll i en skrivelse från ständiga sekreterare beskedet om att kommer att anges i almanackan som . avslog dock kommissionens önskemål om att skulle införas med hänvisning till att tidigare hade bifallit kommissionens ansökan om och att införts som Förintelsens minnesdag Kommissionen gjorde bedömningen att Polisen är en av de myndigheter som borde inta en mer aktiv hållning i arbetet mot antiziganism. I en skrivelse till inrikesminister framhöll kommissionen vikten av utbildningsinsatser inom polisen om kopplingar mellan antiziganism och diskriminering eller andra brott mot minoriteten romer, samt minoriteters rättigheter i vidare bemärkelse. En annan aspekt som betonades är att rekryteringen av polisaspiranter måste ta hänsyn till behovet av att minoriteter, inklusive romer, är representerade inom poliskåren. Mot bakgrund av att polismyndigheterna då var föremål för en omorganisation samt tillträdet av en ny rikspolischef, framförde kommissionen förslaget att det kommande regleringsbrevet till Polisen skulle återspegla betydelsen av ett strategiskt arbete mot antiziganism. När kommissionens arbete inleddes stod det klart att frågor om hatbrott med antiziganistiska motiv inte hade fått den uppmärksamhet som de förtjänar. Det är allvarligt då sådana brott inte bara drabbar individer, utan också sprider rädsla hos en hel grupp. I konsultationerna och på den kvinnokonferens som kommissionen anordnade framfördes att kommissionen borde prioritera kunskapshöjande insatser beträffande hatbrott med antiziganistiska motiv. Kommissionen har därför bedrivit ett intensivt arbete för att samla information och kunskap om antiziganistiska hatbrott genom mediabevakning och analys av den statistik som finns på området. Hur arbetet har bedrivits Granskningen av hatbrottsstatistiken visade att antalet anmälningar om antiziganistiska hatbrott har ökat , men att det finns ett stort glapp mellan antalet anmälningar om hatbrott och antalet uppklarade ärenden. Statistiken visade dessutom att dessa anmälningar skrivs av i betydligt högre utsträckning än vid hatbrott med andra motiv. Därtill anses mörkertalet vara stort, inte minst vad gäller hatbrott riktade mot utsatta EU-medborgare. Mot denna bakgrund beställde kommissionen två studier som belyser hatbrott med antiziganistiska motiv utifrån skilda utgångspunkter.1 Som ett led i genomförandet diskuterades såväl utgångspunkter som slutsatser med en romsk expertgrupp. Gruppen gav värdefulla synpunkter som varit vägledande för rapporternas inriktning och slutsatser. Kommissionen anordnade ett rundabordssamtal i där studierna presenterades av författarna och diskuterades. I samtalet medverkade representanter från (), , (Brå), , antidiskrimineringsbyrån mot diskriminering, Polisen i , Romskt informations- och kunskapscenter i (RIKC) och romska representanter. Tillsammans med Delegationen för migrationsstudier (Delmi) anordnades ytterligare ett rundabordssamtal om hatbrott med rasistiska motiv, där kommissionen presenterade sina iakttagelser om antiziganistiska hatbrott. I samtalet medverkade representanter från både myndigheter och civilsamhället, t.ex. , Civil Rights Defenders, (), Forum för levande historia, Justitiekanslern, , Svenska Muslimer för Fred och Rättvisa, samt . Som ett led i att öka kunskapen om antiziganistiska hatbrott publicerade kommissionen en rapport som beskriver kommissionens samlade iakttagelser kring hatbrott och andra kränkningar som romer utsätts för, Agera mot antiziganistiska hatbrott, se bilaga 6. Rapporten innehåller även rekommendationer om hur arbetet mot antiziganistiska hatbrott skulle kunna förstärkas, främst inom Polisen. Rapporten har skickats till ett stort antal myndigheter, antidiskrimineringsbyråer, romska organisationer m.fl. I samband 1 (2015), Polisanmälda hatbrott med antiromska motiv – en studie om polisens utredningsåtgärder; (2015), Studie om hatbrott och andra allvarliga kränkningar riktade mot utsatta romska EU-medborgare. Hur arbetet har bedrivits med att rapporten offentliggjordes publicerade en debattartikel av kommissionen.2 Kommissionen har haft flera möten med den nationella polisledningen och noterat att det finns ett intresse av att föra ut kunskap om antiziganism inom organisationen. Kommissionens arbete om hatbrott har medfört en ökning av romers efterfrågan på information om vad som utgör hatbrott och hur man anmäler det. Kommissionen har enligt direktivet också haft i uppdrag att reagera på antiziganism. Kommissionen konstaterade tidigt att det råder en utbredd oförståelse vad gäller samhällets ansvar för romers utsatta situation och hur antiziganismen alltjämt påverkar bemötande och beslutsfattande. Det är bakgrunden till att det har ansetts nödvändigt att reagera på ett antal händelser. Kommissionen har framför allt reagerat på händelser som framkommit i media, och där ingen annan myndighet har vidtagit någon åtgärd. Ett ärende som belyser hur kommissionen har gått tillväga kom till kommissionens kännedom genom ett nyhetsinslag i P4 om att i gått ut med ett signalement på sin webbplats, där en brottsmisstänkt beskrevs ha ”romskt utseende”. Kommissionen tog kontakt med med en förfrågan om uppgifterna i media var korrekta. I sitt svar till kommissionen anförde att uppgiften stämde och att agerandet bedömdes ha varit befogat. Det föranledde kommissionen att vända sig till dåvarande () för att få dess syn på händelsen. RPS skrev i sitt svar till kommissionen att i är en egen myndighet, men tog avstånd från agerandet som ansågs strida mot de regler och riktlinjer som finns. Vidare uppgav RPS att den hade haft en dialog med i och därvid påtalat vikten av att polisen i alla sammahang uttrycker sig respektfullt. 2 , ”Polisen måste agera mot antiziganistiska hatbrott”, . Hur arbetet har bedrivits nade ärendet till () för bedömning av om det fanns anledning att rikta kritik mot . Mot bakgrund av RPS yttrande fann JO inte anledning att vidta någon åtgärd. 2.2Registrering av romer på etnisk grund Kommissionen har vidare haft i uppdrag att följa vissa frågor om registrering av romer. Bakgrunden till uppdraget är uppdagandet i vitboken av den omfattande behandling av integritetskänsliga personuppgifter med koppling till romskt ursprung som förekommit i offentlig verksamhet . Dagens Nyheters avslöjande av Skånepolisens register över romer gav ytterligare anledning att se över förekomsten av sådan registrering än . Regeringen konstaterar i direktivet att det saknas något enskilt organ som följer utvecklingen på området och som kan sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits. Att synliggöra resultaten av dessa ansågs nödvändigt för att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Kommissionen har även haft i uppdrag att bedöma behovet av informationsinsatser eller liknande på området samt att genom råd och på annat sätt medverka till att den som anser att hans eller hennes personliga integritet har kränkts när personuppgifter har behandlats kan ta till vara sina rättigheter. För kommissionen var det naturligt att påbörja arbetet genom att följa granskningen av Skånepolisens kartläggning av romer, det s.k. . Att frågan var angelägen framgick dessutom tydligt vid de omfattande konsultationer med romer som kommissionen genomförde. En sammanställning av tillsynsmyndigheternas granskningar samt en redogörelse för kommissionens iakttagelser med anledning av dessa publicerades i rapporten av romer, se bilaga 5. Kommissionen har strävat efter att sätta registerskandalen i sin historiska kontext. Rapporten innehåller också en redogörelse för de allvarliga konsekvenser registreringen medfört samt hur den ytter- Hur arbetet har bedrivits ligare har vidgat förtroendeklyftan mellan romer och myndigheter, Polisen i synnerhet. Kommissionen ansåg därför att Polisen som ett första steg behövde visa att myndigheten tagit till sig kritiken och be om ursäkt för registreringen. Kommissionens slutsatser presenterades och diskuterades med den nationella polisledningen. Rikspolischefen framförde då en ursäkt för personuppgiftsbehandlingen. Ursäkten framfördes även offentligt genom media i maj 2015.3 Kommissionen kan konstatera att den under hela sin verksamhetsperiod fungerat som en samlingspunkt för att diskutera frågor som rör registrering av romer. Efterfrågan har varit mycket stor från både media och romer. Behovet av rådgivning blev särskilt tydligt dagarna efter JOs beslut . hörde ett femtiotal romer av sig till kommissionens sekretariat för att få information om hur man tar reda på om man finns med i registret. Kommissionen har även i övrigt följt myndigheters granskningar av registrering av romer. Kommissionen har bl.a. följt Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens (SIN) granskning av över EU-medborgare som rapporterade om . Kommissionen har även tagit del av Datainspektionens granskning av register inom bostadsmarknaden och . 2.3Bilda opinion om antiziganism Kommissionens uppdrag att delta i den allmänna debatten och medverka i olika former av utbildnings- och informationsverksamhet, har fullföljts på så sätt att kommissionen intagit ett aktivt och uppsökande förhållningssätt till media. Denna hållning har motiverats utifrån kommissionens iakttagelse om att antiziganismen anses vara legitim i det svenska samhället. Ett steg för att bryta legitimiteten är att fler aktörer tar avstånd från kränkningar som har sin grund i antiziganism. 3 , ”Nya rikspolischefen ber romer om ursäkt”, . Hur arbetet har bedrivits Kommissionen har fått 21 debattartiklar publicerade i dagstidningar och tidskrifter.4 Debattartiklarna syftar genomgående till att ifrågasätta antiziganismen och att problematisera det förhållandet att kränkningar av romers rättigheter ofta får passera utan ansvarsutkrävande. Genom att offentligt ta ställning och reagera mot antiziganism, har kommissionen sökt utgöra en motkraft mot de antiziganistiska uttrycken och dessutom framhållit att en annan ordning är möjlig. Ett genomgående tema i flera av artiklarna har därför varit att belysa vikten av ansvarsfrågan och åtgärder som ifrågasätter antiziganismen. Myndigheters och kommuners skyldighet och ansvar att motarbeta antiziganism har understrukits i artiklarna. I en av debattartiklarna, som publicerades i samband med att kommissionen offentliggjorde sin rapport om antiziganistiska hatbrott, ges rekommendationer till Polisen för att fler antiziganistiska hatbrott ska upp. I en annan betonas att ansvar måste utkrävas för om romer. En av debattartiklarna skrevs tillsammans med 26 romska kvinnor och lyfter åtgärder för att särskilt främja romska kvinnors rättigheter. Flera av artiklarna berör de ovärdiga villkoren för besökande EU-medborgare som kommer till från främst och . På grund av den antiziganism som många blir utsatta för i , har kommissionen sett det som nödvändigt att ta ställning i den offentliga debatten. Bilaga 3 innehåller samtliga debattartiklar. 4 Dagens Arena, , Dagens samhälle, É , ETC, , Feministiskt Perspektiv, , Metro, Socialmedicinsk tidskrift, och SVT Opinion. Hur arbetet har bedrivits På kommissionens webbplats har 15 krönikor publicerats som skildrar främst romers perspektiv på antiziganism. Ett återkommande tema hos flera skribenter är Skånepolisens kartläggning av romer och de konsekvenser den medfört samt att ansvar inte utkrävts. Bilaga 4 återger samtliga krönikor. 2.3.3Övrigt arbete gentemot media Media har också nåtts via 17 pressmeddelanden samt genom kontakter med enskilda journalister. Pressmeddelandena har syftat till att brett nå ut med information om kommissionens verksamhet – exempelvis nya rapporter eller när kommissionen har reagerat på händelser som förefaller vara antiziganistiska. I samband med att kommissionens första delrapport offentliggjordes, genomfördes en presskonferens som fick stor uppslutning från nationell press. I syfte att skapa transparens i verksamheten har kommissionen tagit fram en webbplats, , som kontinuerligt har uppdaterats med nyheter om hur arbetet har fortskridit. Ett annat syfte med webbplatsen har varit att göra begreppet antiziganism och dess uttryck känt. Besökaren har kunnat finna nyheter, debattartiklar, pressmeddelanden, krönikor och andra publikationer som tagits fram av kommissionen. Sidor har översatts till engelska, arli, kalderaš, kale, lovara och resanderomska. Avsikten har varit att nå internationella besökare och att tillgängliggöra information på čhib. Totalt har cirka 170 sidor publicerats på webben. Kommissionens webbplats återfinns i sin helhet efter att uppdraget har slutförts på . För att skapa ytterligare förutsättningar för dialog och öppenhet har kommissionen också upprättat en Facebook-sida, . På Facebook-sidan publicerades drygt 100 inlägg och den gillades av cirka 600 personer. Hur arbetet har bedrivits 2.4Skolboken i och en lärarhandledning Kommissionen har haft regeringens uppdrag att ta fram och sprida ett material som utgår från Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Kommissionens genomgång av befintliga läromedel inom SO på högstadiet visade att information om den nationella minoriteten romer samt om antiziganism i stort sett är obefintlig. är kunskaper om de nationella minoriteternas situation i samt innebörden av deras särställning och rättigheter tydligt framskrivet genom centralt innehåll i såväl historia som samhällskunskap i läroplanen (Lgr11) för högstadiet. Kommissionen har mot denna bakgrund genomfört uppdraget med utgångspunkten att historiska tillbakablickar kan ge elever möjlighet att reflektera över på vilket sätt den antiziganistiska historia som vi står på påverkar synen på romers rättigheter . Materialet har bearbetats för att göras tillgängligt för elever i årskurs 8 och 9, men även för elever på gymnasiet. En del av arbetet har ägnats åt att ta fram relevanta bilder och artiklar i arkiv. Likaså har porträttbilder tagits med syftet att levandegöra den kamp för de mänskliga rättigheterna som många romer bedriver. En inte obetydlig del av arbetet har också ägnats åt att finna en lämplig layout för att illustrera hur historiska och nutida kränkningar kan ta sig uttryck. En annan del av arbetet har handlat om att bearbeta vitbokens material för att göra den tillgänglig för målgruppen. Bokens kapitel är liksom vitbokens tematiskt upplagda och inleds med en bild som fångar kapitlets innehåll. Det upplägget ger möjlighet att också utifrån en bildanalys reflektera över antiziganismens uttryck. En annan likhet med vitboken är att den återger några romers erfarenheter av hur det har varit och är, när livet påverkas av antiziganism. Några av intervjuerna är hämtade och bearbetade från vitboken. Ytterligare åtta intervjuer har genomförts för att komplettera det historiska materialet, och för att tydliggöra antiziganismens nutida kopplingar. Några av intervjuerna ger en bild av hur romer verkar för de mänskliga rättigheterna . Boken avslutas med att återge FNs allmänna förklaring om de mänskliga rättig- Hur arbetet har bedrivits heterna och den tjänar därmed som underlag för diskussion om de mänskliga rättigheternas betydelse för att identifiera och motverka kränkningar. Lärarhandledningen har bearbetats utifrån läroplanens värdegrund, uppdrag, mål och riktlinjer samt berörda syften och centrala innehåll i historia och samhällskunskap. Den beskriver bakgrunden till, syftet med och upplägget av boken. Lärarhandledningen ger förslag på hur en lektion kan läggas upp samt tips på kontext och förkunskaper för att boken ska komma in i ett relevant sammanhang. Dessutom ges förslag på frågor som kan vägleda bildanalyser samt reflektions- och instuderingsfrågor. I lärarhandledningen finns också gestaltningar av vissa händelser som är dokumenterade i vitboken och som kan ligga till grund för reflektion om antiziganismens motsägelsefulla uttryck. Kommissionen har i enlighet med uppdraget samrått med DO, Forum för levande historia och . Därutöver har skolbokens och lärarhandledningens inriktning, upplägg och val av bilder diskuterats vid ett flertal möten med romska sakkunniga. Kommissionen har också haft i uppdrag att sprida materialet och har därför genomfört betydande kommunikationsinsatser för att nå ut med information om materialet och att det kostnadsfritt kan laddas ner och beställas på kommissionens webbplats. Information om materialet har spridits genom artiklar på kommissionens webbplats och inlägg i Facebook. Boken och lärarhandledningen har skickats till SO-lärare vid samtliga högstadieskolor och gymnasier. I utskicket fanns ett följebrev om att det går att beställa materialet kostnadsfritt från kommissionens webbplats. In- formation om materialet har också riktats till folkhögskolor och civila samhället. Därutöver har kommissionen medverkat i och Forum för levande historias konferensserie om att stärka skolors arbete mot främlingsfientlighet och rasism. Konferensserien riktade sig till lärare, rektorer och kommunledningar. Materialet har också spridits genom deltagande i en monter och anordnande av ett seminarium på Skolforum och på Mänskliga rättighetsdagarna. Hur arbetet har bedrivits Kommissionen har även annonserat om materialet på SO-rummet, en webbportal som bland annat riktar sig till elever och lärare på högstadiet med aktuell information som rör ämnet SO. Till denna webbportal har kommissionen skrivit tre artiklar som bygger på skolboken. Vidare har kommissionen annonserat om materialet i É , som i samband med ett utskick av tidskriften plastade in och bifogade skolboken. Dessutom har kommissionen annonserat om materialet i tidskriften . Fakta och inspirationsmaterial om romer och webbplatsen har artiklar om materialet med en länk till kommissionens webbplats. Sammantaget har cirka 35 000 exemplar av boken och cirka 16 000 lärarhandledningar beställts och delats ut genom kommissionens aktiviteter. För att fullfölja uppdraget att medverka i olika former av utbildnings- och informationsverksamhet, har kommissionen deltagit på seminarier, konferenser, evenemang och mässor vid cirka 80 tillfällen. Syftet med deltagandet har varit att sprida information om kommissionen, att etablera begreppet antiziganism och att resonera kring åtgärder som utmanar antiziganism. Kommissionen har prioriterat arrangemang som riktat sig mot myndigheter och kommuner samt evenemang vars målgrupp är organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och mot diskriminering. Kommissionen har också deltagit i flera internationella sammanhang. Nedan följer några exempel på seminarier och konferenser som kommissionen medverkat i: •Vitboken samt kommissionens arbete presenterades på OSSEs konferens ”Human Dimension Implementation Meeting”, 2014. •Vitboken samt kommissionens arbete presenterades vid (on Issues i ), Bosnien och 2014. •Föreläsning om antiziganismens omfattning och konsekvenser för ombudsmän (), 2015. Hur arbetet har bedrivits •Kommissionens arbete och skolboken presenterades på MR- dagarna i och 2014 respektive 2015. •Vitboken och kommissionens arbete presenterades i vid en ceremoni som den norska regeringen anordnade om övergrepp och kränkningar mot resande och romer, 2015. •Kommissionens verksamhet presenterades på European Information Office () konferens om Förintelsen, , 2015. •Skolboken presenterades vid fem tillfällen, på olika platser i landet, genom en konferensserie som och Forum för levande historia anordnade om främlingsfientlighet i skolan, 2015. •Kommissionens verksamhet presenterades vid en romsk ungdomskonferens som arrangerades av , 2015. •Skolboken presenterades under Skolforum, 2015. •Kommissionen genomförde tillsammans med Värdegrundsdelegationen ett seminarium om vikten av att myndigheter aktivt tar ställning för de mänskliga rättigheterna, 2016. En betydande del av kommissionens verksamhet har handlat om att ta emot telefonsamtal från romer som vill ha rådgivning och stöd om vart de kan vända sig för att hävda sina rättigheter och göra en anmälan om diskriminering. Kommissionen har också fått samtal från advokater, antidiskrimineringsbyråer och handläggare i kommunerna. Samtalen har framför allt handlat om huruvida en händelse utgör diskriminering, hur man kan gå tillväga för att anmäla hatbrott och diskriminering samt utsatta EU-medborgares rättigheter. En inte obetydlig del av samtalen har handlat om upplevelser av diskriminering inom . Samtalen har gett kommissionen en bild av hur omfattande och allvarlig antiziganismen och diskrimineringen är samt vilka frågor som är angelägna. Dessutom är det tydligt att mängden samtal vitt- Hur arbetet har bedrivits nar om att kommissionen har fyllt ett behov genom att prioritera denna funktion. 2.7Möten med myndigheter och samråd Kommissionen genomförde ett antal möten med myndigheter och institutioner i syfte att informera om uppdraget och för att etablera en kontakt. Möten genomfördes med DO, Forum för levande historia, i , i , RIKC i , Rikspolischefen, , samt Kommuner och Landsting (SKL). Därefter har kommissionen haft samråd med några av dessa myndigheter i specifika frågor samt fört dialoger med kring ett studiematerial som har tagit fram på regeringens uppdrag. Kommissionen har även haft möten om antiziganism och åtgärder med Datainspektionen, Nationella nätverket av kommuner för romsk inkludering, Nationella samordnaren för utsatta EU- medborgare (dir. 2015:9), (), Utbildningsradion (UR), Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10) och Värdegrundsdelegationen. 2.8Studie om några myndigheters verksamhet mot antiziganism En återkommande synpunkt från många romer har varit myndigheters ovilja och oförmåga att utmana antiziganismen. Kommissionen önskade därför få en god bild av hur ett urval statliga myndigheter arbetar mot antiziganism. Kommissionen gav därför konsultföretaget i uppdrag att ta fram en studie som belyser såväl framgångsfaktorer som brister i några statliga myndigheters arbete med att garantera romers rättigheter och bekämpa antiziganism. Arbetsförmedlingen, , , , Forum för levande historia, , i , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), Polisen, och skulle belysas i studien. Innan studien slutfördes genomfördes ett möte med ledamöter ur referensgruppen och kommissionen för att inhämta synpunkter på rapportens slutsatser. Hur arbetet har bedrivits Rapporten publicerades på kommissionens webbplats.5 2.9Nationellt center för romska frågor Redan under kommissionens första konsultationer framförde många romer en frustration över att de åtgärder som har vidtagits för att motverka antiziganism och för att stärka romers mänskliga rättigheter inte är tillräckliga. Många erfar att det finns brister i resultat, långsiktighet och hållbarhet, liksom i hur romskt inflytande och delaktighet förverkligas. Från flera håll väcktes förslaget att inrättandet av ett permanent nationellt organ med uppgift att bevaka frågor som rör romers mänskliga rättigheter skulle kunna bidra till en förändring. Kommissionen har därför prioriterat denna fråga och fört en aktiv dialog med romer. Bland annat har referensgruppen haft ett internatmöte för att diskutera frågan. Kommissionen har även träffat andra aktörer som på olika sätt arbetar med romers rättigheter för att få deras synpunkter och inspel. Möten har genomförts med , i , Nationella nätverket av kommuner för romsk inkludering, RIKC i , Romska Kulturcentret i , och Svenska Kommittén mot Antisemitism (SKMA). Särskilt samråd har även skett med DO, Forum för levande historia och . Kommissionen har också genomfört en studieresa till och diskuterat frågan med företrädare för Stiftelsen Taternes kulturfond och Glomdalsmuseet, som har en permanent utställning om resandefolkets kultur och historia.