sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Förslag om administrativt stöd Samarbete krävs för kvalitet och legitimitet Av utredningens förslag framgår att MUCF:s uppdrag att utveckla och förvalta den webbaserade guiden ska genomföras tillsammans med företrädare för civilsamhället, för kommunsektorn genom SKL och för myndigheter som har ett uppdrag att ge informa- tion och stöd till civilsamhällets organisationer. Enligt utredningen bör såväl framtagandet som den löpande utvecklingen av den webbase- rade guiden ske inom ramen för någon form av samrådsgrupp eller referensgrupp. Utredningens slutsats är att ett samarbete är viktigt för bl.a. kvaliteten i innehåll, tilltalet och därigenom legitimiteten. Ett samarbete ökar också kunskapen och kännedomen om webb- guidens existens, något som utredningen bedömer kan öka civil- samhällets användning av guiden. Ett samarbete möjliggör också att ett resonemang kan föras i en större grupp om hur guiden ska utformas och disponeras, samt vilken information som bör vara en utgångspunkt för guiden. Utredningen har ovan pekat på ett innehåll som utredningen bedömer att det finns behov av. sker det förändringar i det stöd och den information som såväl civilsamhället som offentliga aktörer erbjuder, vilket kan innebära att nya avvägningar måste eller bör göras . Även i detta sammanhang bedömer utredningen att ett samarbete mellan MUCF, civilsamhället, SKL och statliga myndigheter är nödvändigt i syfte att tillse att guidens innehåll blir ändamålsenligt som den avsedda ambitionsnivån på guiden kan hållas. Ett formaliserat samarbete kan också hantera frågan om hur framtida uppdatering av informationen ska lösas på ett resurseffektivt sätt. I syfte att hålla webbguiden uppdaterad och aktuell vill utredningen betona vikten av att sakansvariga myndigheter bistår MUCF när förändringar sker i regelverk och rutiner som ligger inom myndigheternas ansvarsområden. MUCF har enligt förordningen (2015:49) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ett uppdrag att bilda nätverk för samverkan med myndigheter och organisationer. I avsnitt 7.6.3 har utredningen också föreslagit att MUCF tillsammans med de myndigheter som ingår i utvecklar och samordnar strukturen på den information som statliga myndigheter erbjuder civilsamhället på sina webbplatser. I det sammanhanget bör även frågor som handlar om uppdatering av frågor och svar i den webbaserade guiden hanteras. Förslag om administrativt stöd 7.6.5Ett lokalt och mer praktiskt inriktat stöd Bedömning: Kommunerna bör underlätta för civilsamhällets organisationer genom att ha en gemensam kontaktpunkt för civilsamhället in i den kommunala organisationen. Kontakt- punkten bör ha en guidande och stödjande funktion. Civilsamhällets verksamhet är till sin karaktär ofta lokal. För många organisationer är kommunen den offentliga part som man har mest kontakt med. Utredningen har tagit del av många bra exempel på lokalt administrativt stöd till civilsamhället, såväl i som i civilsamhällets egen regi. Frågor som rör det civila samhället är ett frivilligt åtagande för kommuner (se avsnitt 7.3.1) och såväl förutsättningarna som behoven varierar inom kommun- sektorn. Därmed kan det även i denna del av kommunsektorns kontakter med civilsamhället finnas behov av att kommunerna ut- formar det lokala stödet till civilsamhället utifrån de lokala förut- sättningarna. drar utredningen utifrån det samlade materia- let slutsatsen att det behövs ett lokalt och mer praktiskt inriktat stöd. Utredningens överväganden kan därmed fungera vägledande för kommunerna i arbetet med att utveckla det lokala stödet till civilsamhället och dess organisationer. En gemensam kontaktpunkt i kommunen För en civilsamhällsorganisation kan det vara svårt att veta till vilken del i den kommunala organisationen som man ska vända sig med en viss fråga. Av utredningens analys i avsnitt 7.5 framgår t.ex. att ungefär en fjärdedel av nystartade organisationer skulle se sig hjälpta av en samlad ingång/kontaktpunkt i kommunen för kom- munala frågor som rör organisationer. Det är också något som framkommit vid utredningens möten med civilsamhällesorganisa- tioner verksamma lokalt och regionalt. Utredningens slutsats är därför att det finns ett stort värde med en ingång för civilsamhället i kontakterna med kommunen. Denna gemensamma ingång bör ha en såväl lotsande som stödjande roll. En jämförelse kan göras med den service i form av s.k. företagslots som finns i vissa kommuner. Förslag om administrativt stöd Stöd av mer praktisk karaktär Såväl utredningens enkät till nystartade organisationer som möten med lokalt och regionalt verksamma organisationer har visat på att vissa organisationer har behov av ett mer praktiskt inriktat stöd. Det kan handla om tillgång till lokaler, hjälp med ekonomi- hantering, post, arkivering och liknande. En annan konkret fråga som förts fram vid flertalet av utredningens möten med lokala och regionala representanter för civilsamhället är att många organisa- tioner behöver praktisk hjälp med att ansöka och redovisa offentliga bidrag. Det är ett stöd som utredningen bedömer kan vara lokalt till sin karaktär. Utredningen har också noterat att flera kommuner ger stöd i form av t.ex. tillgång till lokaler, enklare information om hur man startar en förening och stöd när man ansöker om bidrag, i syfte att underlätta för det lokala civilsamhället. ges stödet i stället av civilsamhället, men med ekonomiskt bidrag från kom- munen. Utredningen noterar därför att den typen av stöd kan anses höra till den kommunala kompetensen. Det är dock också en sådan uppgift som är frivillig för en kommun att genomföra. bedömer utredningen att stöd av mer praktisk karaktär har stort värde för civilsamhällets organisationer och bidrar till bättre förutsättningar för organisationernas kärnverksamhet. Det kan i sin tur bidra positivt till utvecklingen i kommunerna. Utbildningssatsning kan omfatta även civilsamhällets stödbehov Utredningen har som framgått av betänkandet identifierat ett behov av ökad kunskap om det civila samhället bland offentliga aktörer. Därför har utredningen föreslagit att MUCF får i uppdrag att arbeta med kunskapshöjande insatser gentemot statliga myndig- heter, kommuner och landsting (jämför avsnitt 4.2.1). Mot bak- grund av det samlade materialet menar utredningen att även frågor om det lokala och mer praktiskt utformade stödet bör ingå i utbild- ningsinsatser som vänder sig till kommunsektorn. De kompetens- höjande insatserna kan i denna del ta upp olika former och modeller för lokalt stöd till civilsamhället, där ett av flera perspektiv kan vara hur ett samlat lokalt stöd kan underlätta för det civila samhällets olika aktörer. Förslag om administrativt stöd Lokala paraplyorganisationers roll i stödet Utredningen noterar också att det varierar i vilken omfattning det finns stödjande civilsamhällesorganisationer lokalt på en ort. Till exempel finns föreningsråd, som fungerar som lokala stödorganisa- tioner för föreningslivet, i ungefär 40 av 290 kommuner. måste viljan att samordna sig lokalt komma från civil- samhällets organisationer, och utgå från den lokala kontexten. Utredningen anser dock att det kan vara en styrka om civil- samhället lokalt i större utsträckning samlar sig i någon form av lokala paraplyorganisationer i syfte att underlätta samverkan med kommunen. Ett samlat lokalt civilsamhälle har också andra förut- sättningar att föra en dialog med kommunen i frågor som rör administrativt stöd och andra gemensamma angelägenheter för civil- samhället. Kommunerna kan stimulera en utveckling genom att anslå bidragsmedel till lokala paraplyorganisationer. 8Förslagens kostnader och konsekvenser Utredningen ska enligt direktiven analysera och redovisa vilka kon- sekvenser som de föreslagna åtgärderna kan medföra. Hur kostna- der och konsekvenser ska redovisas framkommer också av kom- mittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningen har arbetat med kostnads- och konsekvensana- lysen parallellt med arbetet med förslagen och redovisar i detta kapitel en sammanfattning av arbetet. Redovisningen är fördelad på kostnader och konsekvenser för staten, för kommuner och lands- ting samt för företag. Utredningen redogör också för andra konse- kvenser i enlighet med 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Där anges konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen behandlar förslagens konsekvenser för den kommu- nala självstyrelsen samlat i avsnitt 8.2 om kostnader och konse- kvenser för kommuner och landsting. Kostnader och konsekvenser för företag redovisas i avsnitt 8.3. Andra konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen redovisas i anslutning till respektive förslag i avsnitt 8.1. Kapitlet avslutas med en översiktlig redo- görelse över förslagens konsekvenser för det civila samhället och dess organisationer (avsnitt 8.4). Förslagens kostnader och konsekvenser 8.1Utredningens kostnads- och konsekvensanalys Utredningen har i arbetet med kostnads- och konsekvensanalysen definierat kostnader som bedömda kostnader kopplade till försla- gets genomförande, dvs. både initiala kostnader för att inleda en ny verksamhet, och därefter löpande driftskostnader. Konsekvenser har i arbetet definierats som effekter av vidtagna åtgärder, dvs. effekter som inte skulle uppstå om åtgärden inte genomförs. 8.1.1Förslag för att stärka civilsamhället som röstbärare och opinionsbildare I avsnitt 4.1.4 föreslår utredningen att statliga myndigheter ska rapportera de kontakter och samråd som myndigheten har haft med det civila samhället inom ramen för sitt uppdrag och när så har bedömts relevant. Regeringen föreslås vidare till rapportera de kontakter och samråd som statliga myndigheter och har haft med det civila samhället. De kontakter och samråd som skulle kunna utgöra grund för rap- portering är enligt utredningen myndigheternas formella samråd samt mer omfattande kontakter i större frågor vid sidan av samråd. Utredningens förslag handlar således inte om att rapportera t.ex. alla typer av telefon- och e-postkontakter som en myndighet har med civilsamhällets olika organisationer. Utredningen har i sitt arbete med förslaget haft kontakt med några myndigheter som skulle beröras, i syfte att utreda om försla- get skulle innebära några extra kostnader. Av underlaget gör utred- ningen bedömningen att den rapportering som utredningen före- slår kan rymmas inom respektive myndighets anslag. Utredningen har i arbetet med detta förslag också haft kontakt med . Kulturdepartement är det departement som har ansvaret för politiken för det civila samhället och som därmed skulle sammanställa regeringens samlade rapportering till i enlighet med förslaget. har bedömt att det arbete som förslaget skulle medföra kan genomföras inom ordinarie anslag. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget har av tillfrågade myndigheter inte heller bedömts få ne- gativa konsekvenser av något slag. Vissa myndigheter redovisar kontakter med det civila samhället på en övergripande nivå. Det har i arbetet med förslaget framförts till utredningen att myndigheter med en organisation där mycket av verksamheten sker decentraliserat i regionala eller lokala enheter kan ha svårigheter att i sin rapportering i enlighet med förslaget fånga alla kontakter med civilsamhället. Det kan handla om myndigheter som lokalt eller regionalt har flera projekt eller samarbeten med civilsamhället, utan att det centrala huvudkontoret alltid är informerat. I dessa sam- manhang är det enligt utredningen viktigt att de krav på återrap- portering som förslaget innebär inkluderas i myndigheternas ordi- narie styr- och uppföljningsprocesser. Utredningen vill därför i detta sammanhang understryka vikten av att såväl regeringen som berörda myndigheter internt formulerar detta återrapporterings- krav i sådan tid på verksamhetsåret att det kan inkluderas i myndigheternas ordinarie system för intern styrning och rapporte- ring. Enligt utredningen kan arbetet också underlättas av att re- spektive myndighet centralt bestämmer vilken typ av kontakter som ska rapporteras. En följd av att statliga myndigheter ska rapportera samråd och kontakter med civilsamhället kan vara att det ger incitament till utökade kontakter med civilsamhället. Själva rapporteringen kan också ge ett underlag till myndigheternas interna övervägande i vilken mån civilsamhällets organisationer bör involveras mer i delar av en myndighets verksamhet. Den rapportering som utredningen föreslår av de samråd och kontakter statliga myndigheter har med civilsamhället bidrar vidare till att synliggöra civilsamhället som röstbärare i demokratin. Det ger enskilda personer en möjlighet att, genom civilsamhällets orga- nisationer, utöva sin röst även mellan valen i form av underlag i samråd m.m. i myndigheternas verksamheter. Det kan stärka medborgarnas förtroende för demokratin och bidra till en känsla av tillhörighet och ökad tillit. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslagen bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.2Förslag om uppdrag till MUCF om att arbeta med kompetenshöjande insatser Utredningen föreslår i avsnitt 4.2.1 att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) får i uppdrag att arbeta med kompetenshöjande insatser gentemot statliga myndigheter, kom- muner och landsting i frågor som rör civilsamhället. Uppdraget ska genomföras i samråd med relevanta aktörer, såsom Kom- muner och Landsting (SKL), högskolesektorn och civilsamhällets organisationer. Uppdraget bör enligt utredningens förslag pågå . En tidsbe- gränsad satsning som genomförs på liknande sätt som MUCF:s tidigare utbildningsuppdrag beräknas i avsnitt 4.2.1 kosta (). Uppdraget ryms inte inom ramen för MUCF:s förvaltnings- anslag och utredningen har därför övervägt olika finansierings- källor. En sådan skulle kunna vara att finansiera satsningen genom att deltagarna betalar en deltagaravgift. från liknande utbildningsuppdrag är emellertid att möjligheten att betala för den aktuella utbildningsinsatsen ofta är liten även om intresset från målgruppen är stort. Syftet med utredningens förslag är att stärka det civila samhällets roll i demokratin och för organisationer att driva verksamhet genom att öka kunskapen om det civila samhället bland offentliga aktörer. Om de kompetenshöjande insatserna finansieras med en deltagaravgift kan det innebära att färre deltar och syftet med förslaget därmed inte nås. Förslagens kostnader och konsekvenser förordar därför inte en finansiering via deltagaravgifter utan före- slår att medel tillförs utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13:6 i syfte att möjliggöra finansiering av utred- ningens förslag. Utredningen gör bedömningen att anslag 13:6 i detta fall bör tillföras medel från exempelvis utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning, anslag 1:14. Det föreslagna uppdraget vänder sig till offentliga aktörer, dvs. aktörer som är MUCF:s huvudsakliga målgrupp vad gäller myn- dighetens uppdrag att vara förvaltningsmyndighet för politiken för det civila samhället. Uppdraget får därmed inte några konsekvenser vad gäller sammansättningen på den primära målgruppen för myn- dighetens arbete. Då MUCF har haft liknande uppdrag tidigare, bedömer utredningen att det finns erfarenhet och strukturer inom myndigheten för uppdragets genomförande. Uppdraget bedöms därför inte få några konsekvenser för myndighetens övriga upp- drag. Vidare bedömer utredningen att det är viktigt att en myndig- het har ett helhetsansvar för frågor som rör det civila samhället. För mottagarna av de kompetenshöjande insatserna (statliga myndigheter, kommuner och landsting) medför förslaget positiva konsekvenser i form av ökad kunskap om och förståelse för det civila samhället. Därmed ökar de offentliga aktörerna möjligheterna att i sin tur involvera civilsamhället i demokratin och underlätta för organisationer att driva verksamhet. Det kan också bidra till att minska antalet regelverk som beslutas utan att hänsyn tas till det civila samhället. En sådan utveckling gör det lättare att driva verk- samhet inom civilsamhället vilket torde stimulera till mer verksam- het, både hos de organisationer som driver verksamhet och hos de som kan tänkas vilja starta nya verksamheter. En följd av ökad kunskap om och förståelse för det civila sam- hället kan också innebära en ökad samverkan mellan enskilda orga- nisationer och det offentliga. I den mån samverkan handlar om verksamheter som t.ex. vänder sig till personer med kriminellt för- flutet eller nyanlända invandrare kan det i förlängningen få positiva konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet och möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Det kan i sin tur medföra Förslagens kostnader och konsekvenser lägre kostnader för såväl stat som kommun. En ökad samverkan mellan civilsamhällets organisationer och det offentliga kan också bidra positivt till sysselsättning och service i hela landet. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för små fö- retags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i öv- rigt i förhållande till större företags, eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. 8.1.3Förslag om mångfaldsuppdrag till MUCF I avsnitt 4.3.2 föreslår utredningen tre uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) för att stärka för- utsättningarna för mångfald inom civilsamhällets organisationer. Det första handlar om att utreda vad som hindrar underrepresente- rade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer. Det andra handlar om kunskapsspridning genom konferenser och det tredje innebär en satsning där civilsamhällets organisationer kan söka bidrag för interna mångfaldsprojekt. Förslagen får konsekvenser för MUCF som behöver utöka sin verksamhet för att kunna genomföra uppdragen. Myndigheten har ett begränsat anslag för sitt arbete med politiken för det civila samhället, vilket innebär att stärkt finansiering behövs för genom- förandet av de föreslagna uppdragen. Utredningen föreslår att myndigheten tilldelas för att genomföra den föreslagna utredningen om deltagande i det civila samhället. Utredningens bedömning är att uppdraget kräver medverkan av externa forskare. Det bedöms vara relativt tidskrävande att analysera frågan på djupet, vilket är skälet till att utredningen föreslår ett treårigt uppdrag. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13.6 bör tillföras medel i syfte att möjliggöra finansiering av utredningens förslag. SOU 2016:13 Förslagens kostnader och konsekvenser Utredningen gör bedömningen att anslag 13.6 i detta fall kan tillföras medel från exempelvis utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, anslag 2.2. Konferensen föreslås återkomma . Utredningen har jämfört kostnaden med bl.a. den årliga konferens som genomförs inom ramen för Överenskommelsen på det sociala området. Kost- naden för den varierar mellan och , beroende på utformning och medverkan. Utred- ningens bedömning är att den föreslagna konferensen i sig kan be- räknas kosta att genomföra. Därutöver till- kommer kostnader för arbetstid för ansvarig tjänsteman. Utred- ningen bedömer att det bör rymmas inom en fjärdedels tjänst ut- slaget vilket ger en total kostnad om . Till viss del bör detta kunna finansieras genom att en deltagaravgift tas ut. Sannolikt är detta inte fullt ut möjligt efter- som avgiften behöver anpassas så att merparten av aktuella organisationer från det civila samhället har möjlighet att delta. Utredningen konstaterar att utrymmet inom myndighetens förvalt- ningsanslag är mycket begränsat. Ett sätt att finansiera konferensen är att utöka myndighetens ordinarie förvaltningsanslag för civil- samhällsfrågor. För att få effekt bör projektsatsningen uppgå till fördelat . Myndigheten avsätter normalt sett av bidragssumman för den egna administrationen, dvs. Myndigheten har god vana av att fördela statsbidrag till liknande projekt och bedöms ha den kompetens som krävs. Utredningen föreslår att utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 13.6 tillförs motsvarande medel, att tas från exempelvis utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, anslag 2.2. Såväl förslaget om utredningsuppdrag som förslaget om en stats- bidragssatsning på mångfaldsprojekt har stora likheter med nuva- rande och tidigare uppdrag som myndigheten har eller har haft. Utredningens bedömning är att förslagen bör vara relativt enkla för myndigheten att genomföra, givet att finansieringen säkras. Förslagens kostnader och konsekvenser Myndigheten har också stor vana av att anordna konferenser, både som ensam arrangör och i samverkan med andra. Den föreslagna konferensen riktar sig i huvudsak till företrädare för det civila samhällets organisationer, vilket är en något annorlunda målgrupp än de kunskapskonferenser som myndigheten anordnar. anordnar myndigheten i sin bidragsgivande roll en rad träffar, utbildningar m.m. där civilsamhällets organisationer är mål- grupp. Sammantaget bör uppdraget ligga väl i linje med myndig- hetens nuvarande verksamhets- och kompetensområde. En konsekvens av ökad kunskap om varför olika grupper av människor deltar i mindre utsträckning än andra i civilsamhällets organisationer förväntas bli att organisationer får bättre förutsätt- ningar i sitt arbete att rekrytera medlemmar och nå ut till en mångfald av människor. Konferenserna förväntas ge motsvarande effekter genom erfarenhetsutbyte. Satsningen på interna mång- faldsprojekt förväntas även den få positiva effekter för underrepre- senterade gruppers möjligheter att delta. Satsningen bör också leda till att diskriminering av olika grupper minskar. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhål- lande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.4Förslag om statlig delegation Utredningen föreslår i avsnitt 4.3.4 att en statlig delegation tillsätts med uppdrag att i nära samverkan med civilsamhällets organisa- tioner och berörda kommuner etablera långsiktiga lokala plattfor- mar för det civila samhället i socioekonomiskt utsatta bostads- områden. Förslagens kostnader och konsekvenser Delegationen tillsätts av regeringen och får till sitt förfogande ett kansli bestående av minst tre personer. Den årliga kostnaden för detta uppskattas till , och arbetet beräk- nas fortgå . Ett viktigt uppdrag för delega- tionen är att finna möjligheter till finansiering av den lokala verk- samheten. En sådan möjlighet kan exempelvis vara att projektmedel söks ur Allmänna arvsfonden, under förutsättning att verksam- heten riktas till någon av fondens målgrupper. Om den av utred- ningen föreslagna översynen av kriterierna för bidrag ur Allmänna arvsfonden leder till förändrade kriterier kan långsiktig finansiering ur fonden komma att möjliggöras. Även möjligheten till bidrag ur , särskilt socialfonden, bör undersökas. För delegationens arbete inrättas ett nytt anslag budget. Anslaget tillförs medel från utgiftsområde 1 , anslag 4:1.