sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — Som redan har framgått, regleras inte premiesätt- ning10 för eller utformningen av personförsäkringar i lag på annat sätt än genom FRL:s allmänna krav på att premierna ska trygga bolagets möjlighet att fullgöra sina åtaganden enligt avtalet.11 är central förvaltningsmyndighet för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finansiella mark- nader och finansiella företag, inklusive det enskilda försäkrings- väsendet. De övergripande målen för verk- samhet är att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effek- tivitet samt att verka för ett gott konsumentskydd.12 10Ett undantag när det gäller premiesättning är tillämpa differentierade försäkringspremier på individnivå baserat på kön, se avsnitt 8.2.1 angående 12 kap. 12 a § diskrimineringslagen (2008:567). 11För Livförsäkringar och vissa skadeförsäkringar innehåller FRL en liten rest av premie- reglering. Se , Försäkringsavtalsrätt, tredje upplagan, 2015, s. 147 f. 12Se 14 kap. 2 § FRL och förordning (2009:93) med instruktion för . Förutsättningarna för försäkringsbolagens verksamhet tillsyn över försäkringsbolagen utförs med stöd av främst FRL och har i första hand ett näringsrättsligt per- spektiv. ska även följa och analysera utvecklingen inom verksamhetsområdet samt rapportera till regeringen om inspek- tionen bedömer att instabilitet i finanssektorn riskerar att negativt påverka det svenska finansiella systemets funktionssätt. De grundläggande reglerna för försäkringsverksamhet finns som framgått i lagstiftningen, men i uppdrag ingår att meddela kompletterande regler i form av föreskrifter och all- männa råd. har även i uppdrag att bl.a. hand- lägga tillståndsärenden och andra förvaltningsärenden samt med- verka i internationellt samarbete. Tillsynen på försäkringsområdet berör även ansvarsområde. är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har bland annat ansvar för att de konsument- skyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs. Verket ska vidare stärka konsumenternas ställning på marknaden genom kontakter med näringsidkare och branscher och i det pro- aktiva arbetet genomföra branschöverenskommelser. Tillsynen är marknadsrättslig och har sin grund i framför allt marknadsförings- lagen (2008:486) och lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsument- förhållanden. Vad gäller försäkringsområdet bedriver till- syn över bestämmelserna om information i 2 respektive 10 kap. FAL samt över informationsbestämmelserna i 6 kap. lag om försäk- ringsförmedling (2005:405). Utöver tillsynen över nämnda informa- tionsbestämmelser, som hänvisar till marknadsföringslagens regel om väsentlig information, bevakar att marknads- föringen av försäkringsprodukter i övrigt inte är otillbörlig och att försäkringsföretag inte tillämpar oskäliga avtalsvillkor. Förutsättningarna för försäkringsbolagens verksamhet Försäkringsbolagen omfattas också av konkurrenslagen (2008:579), som har till ändamål att undanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens i fråga om handeln med bl.a. tjänster. Kon- kurrensverket är central förvaltningsmyndighet för konkurrens- frågor och fullgör olika uppgifter enligt konkurrenslagen. En av verkets grundläggande uppgifter är att arbeta för en effektiv kon- kurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumen- terna. Verket utövar bl.a. tillsyn över att konkurrenslagstiftningen följs, särskilt med fokus på kartellbekämpning och att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden. 5.6Andra aktörer på försäkringsmarknaden Svensk Försäkring är försäkringsföretagens branschorganisation och arbetar för goda verksamhetsförutsättningar för försäkrings- företagen. Organisationen arbetar också bl.a. för ett högt förtro- ende för försäkringssektorn och en ökad kunskap i samhället om privata försäkringars betydelse. Ett 40-tal försäkringsföretag är medlemmar i och tillsammans svarar de för av den svenska försäkringsmarknaden. Tillsammans med medlemsföretagen analyserar Svensk Försäk- ring effekterna av olika lagförslag och föreslår ändringar i regel- verken. Svensk Försäkring deltar även med expertkunskaper i stat- liga utredningar som rör branschen. Dessutom sammanställer orga- nisationen bransch- och marknadsstatistik samt arrangerar konfe- renser och utbildningar. En viktig del av organisationens arbete är vidare att utfärda rekommendationer som kompletterar gällande lagstiftning av betydelse för försäkringsbolagen. Svensk Försäkring är medlem i den europeiska branschorganisa- tionen Insurance Europe (tidigare CEA) och deltar aktivt i dess arbete med olika frågor på EU-nivå. Arbete bedrivs också i olika EU-institutioner såsom Europeiska kommissionen och Europa- parlamentet. Förutsättningarna för försäkringsbolagens verksamhet Tillsammans med och är Svensk Försäkring huvudman för Konsumenternas Försäkrings- byrå. Svensk Försäkring är också huvudman för ett antal bransch- gemensamma prövningsnämnder som administreras av Svensk För- säkrings Nämnder. Nämndernas utlåtande är vägledande när det gäller till exempel tolkning av försäkringsvillkor och praxis inom skaderegleringen. bildades och är en av fyra konsumentbyråer i . Övriga byråer är Konsumenternas Bank- och , Konsumenternas energimarknadsbyrå och Telekom- rådgivarna (tidigare Konsumenternas tele, tv & internetbyrå). Gemen- samt för konsumentbyråerna är att verksamheten riktar sig till kon- sumenter, kommunala konsumentvägledare och till media. bedrivs som en stiftelse. Byrån har inte en tvistlösande funktion, men agerar som en oberoende rådgivningsbyrå som ger hjälp och vägledning i ärenden som gäller privatpersoners individuella försäkringar. Stiftelsen finansieras av Svensk Försäkring, som också ingår i byråns styrelse. Förutom Svensk Försäkring finns och representerade i styrelsen och myndigheterna är i majoritet i styrel- sen, vilket garanterar byråns opartiskhet. Konsumenternas Försäk- ringsbyrå är en självständig rådgivningsbyrå som kostnadsfritt ger opartisk information och vägledning till konsumenter i försäk- ringsfrågor. Ärendena ligger till grund för den identifiering och analys av konsumentproblem som utförs av byrån och som sedan återförs till huvudmännen, för att på så sätt få till stånd ändringar och anpassningar av försäkringsbolagens produkter och rutiner. 6 Allmänt om försäkring I detta kapitel beskriver vi olika slags försäkringar, allmänna och privata, som förekommer på marknaden. Fokus ligger på de försäk- ringstyper som berörs av eller har betydelse för tolkning och tillämp- ning av bestämmelserna om kontraheringsplikten för personförsäk- ringar. Till att börja med redogör vi kort för den sociala grundidén med försäkringar och förhållandet mellan socialförsäkring och privat försäkring. Därefter beskriver vi vilken ersättning som kan betalas ut från den allmänna försäkringen vid sjukdom och handikapp och till föräldrar som har barn med allvarliga sjukdomar samt genom det försäkringsskydd som kommunerna tillhandahåller för barn i förskola och skola. Sedan behandlas olika typer av privata försäk- ringar, bl.a. skillnaden mellan individuellt respektive kollektivt tecknade försäkringar och olika slags individuella personförsäk- ringar. Slutligen lämnar vi en översiktlig beskrivning av det normala innehållet i de typer av personförsäkringar som har varit i fokus för utredningens kartläggning och analys, dvs. barnförsäkring samt sjuk- försäkringar och kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar för vuxna. Viss statistik redovisas också när det gäller dessa person- försäkringar. 6.2Vad är försäkring? Försäkring handlar, som redan har framgått i kapitel 5, om att dela på risker. Grundtanken i all försäkring är att en krets av personer som alla är utsatta för liknande risker går ihop för att inbördes jämna ut kostnaderna för de riskerna. Försäkring är alltså ett sätt att minska osäkerheten för individen, eftersom konsekvenserna av en viss hän- delse genom försäkringen blir mindre allvarliga för denne.1 Försäkringar delas ofta in i två huvudkategorier, socialförsäk- ringar och privata försäkringar. Socialförsäkringarna garanterar alla som är bosatta i ersättning vid exempelvis sjukdom, föräldra- ledighet och rehabilitering. Försäkringarna administreras främst av den statliga myndigheten . Privata försäkringar tecknas individuellt av den enskilde, eller av en grupp av enskilda. 6.3Förhållandet mellan socialförsäkring och privat försäkring 6.3.1Socialförsäkringar bygger på premiesolidaritet – privata försäkringar på bedömning av risk Även om både socialförsäkringar och privata försäkringar benämns försäkringar, är skillnaderna betydande. Socialförsäkringarna bygger på premiesolidaritet, vilket innebär att kostnaden för att delta inte är relaterad till risken för att behöva utnyttja försäkringen. En per- son med stor risk att bli sjuk betalar exempelvis inte högre premie, eller avgift, för den allmänna sjukförsäkringen än en person med låg risk. Finansieringen sker via skatter och socialavgifter. Privata för- säkringar bygger i stället på att premien ska motsvara försäkrings- tagarens risk för att behöva använda försäkringen. För sin bedöm- ning av risken använder försäkringsbolagen information av olika slag. Det handlar om uppgifter som lämnas av den ansökande, men det kan också handla om dokumentation som bolagen inhämtar från exempelvis hälso- och sjukvården. Med stöd av tillgänglig ut- redning avgör försäkringsbolaget under vilka förutsättningar för- säkring kan beviljas. En person med en ökad risk för sjukdom kan alltså få betala mer för en privat sjukförsäkring, eller helt nekas att teckna en sådan försäkring. De privata försäkringarna finansieras av försäkringstagarkollektivet genom premieinbetalningar och försäk- 1 Se Per , Vad är försäkring, egentligen, Juridisk publikation 2/2010 och , Vad är försäkring, Försäkringsbolagens Upplysningstjänst, 1954, s. 6 f. ringsbolagens verksamhet syftar normalt till att generera vinster (se prop. 2009/10:241 s. 9).2 Socialförsäkring är alltså ett grundläggande skydd för alla. Det försäkringsskydd som finns i socialförsäkringen ger en ekonomisk grundtrygghet vid sjukdom eller olycka. Socialförsäkringen har stor betydelse för många enskilda människors välfärd. Socialförsäkring- ens utgifter var totalt , eller motsva- rande av bruttonationalprodukt (BNP). Lite mer än hälften av socialförsäkringens utgifter (eller ) gick till sjuka och personer med funk- tionsnedsättning. Till barnfamiljer gick av utgifterna (). Resterande utgifter består av ett antal andra ersättningar, främst inom arbetsmarknadsområdet och en mindre del till administration.3 De privata försäkringarna fyller i sin tur en viktig samhällelig funktion som komplement till de allmänna försäkringssystemen (se prop. 2009/10:241 s. 9). 6.3.2Socialförsäkringen ger grundskydd – privat försäkring ger kompletterande skydd När det gäller förhållandet mellan socialförsäkringen och privat personförsäkring är det viktigt att klargöra att socialförsäkringen ger ett grundskydd för personskador och sjukdomar, oavsett när sjukdomen eller skadan har uppkommit. En privat personförsäk- ring syftar däremot till att ge skydd vid en mer eller mindre oviss framtida händelse (sjukdom eller olycksfall). Den privata person- försäkringen ger därför bara ersättning när ett försäkringsfall verk- ligen inträffar, och försäkringen gäller aldrig för något som har in- träffat innan försäkringen tecknades. Har den ansökande exempelvis en funktionsnedsättning, kan han eller hon därmed inte få ersättning från en privat försäkring för följderna av den befintliga funktions- nedsättningen. Den personen kan däremot ha rätt till ett grund- läggande statligt skydd i form av socialförsäkring.4 2Försäkringsbolag kan drivas antingen som vinstutdelande bolag eller med vinstutdelnings- förbud, dvs. enligt ömsesidiga principer. 3Försäkringskassans faktablad Socialförsäkringen i siffror 2015. 4Se , Försäkringsskydd för ditt barn (folder) (). Alla som bor i – även barn – har ett grundläggande försäk- ringsskydd genom det allmänna försäkringssystemet. trädde en ny sammanhållen socialförsäkringsbalk (2010:110) (SFB) i kraft och ersatte tidigare separata lagar inom socialförsäk- ringen. Regleringen av socialförsäkringsförmånerna finns framför allt i SFB. Den viktigaste förmånen från den allmänna försäkringen är sjuk- penningen, som ersätter en del av inkomstförlusten för den som inte kan arbeta till följd av sjukdom. För den som har en anställ- ning och inte kan arbeta på grund av sjukdom, betalar arbetsgivaren sjuklön (normalt av lön och andra anställningsförmåner som den anställde går miste om, ersätt- ningen kan vara högre enligt kollektivavtal). När arbetsgivaren inte längre betalar ut sjuklön, dvs. om den anställde är sjuk än , har denne rätt till sjukpenning. Arbetsgivaren är skyldig att göra en anmälan om detta till . Sjukpenning betalas vanligen ut på normalnivå i . Ersättningen är då av den sjukes årsinkomst. Därefter utgår ersättning enligt fortsätt- ningsnivå med av årsinkomsten. Detta gäller så länge årsinkomsten inte är högre än (7,5 gånger prisbasbeloppet ). Högre inkomster ger inte rätt till högre sjukpenning. Den som har lägre årsinkomst än 10 600 kro- nor (av prisbasbeloppet) får ingen sjukpenning. Under vissa särskilda försutsättningar kan den som är sjuk ansöka om att få sjukpenning än normalt. En person som är arbetslös kan få högst per dag i sjukpenning, vilket är lika mycket som den högsta ersättningen från a-kassan. Den som har fått sjukersättning i maximal tid och som inte har någon sjukpenninggrundande årsinkomst, eller tjänar , kan i särskilda fall få sjukpenning i upp till i 5 Sifforna i detta avsnitt avser belopp, se informationsblad, Aktuella belopp 2016, FK 40324. Förmånen betalas ut för med högst per dag. Om man saknar inkomst eller har sjukpenning , kan man via teckna en frivillig sjuk- penningförsäkring som ger rätt till större sjukpenning än annars. Särskilda regler gäller om sjukförsäkring för studerande. Någon vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning.6 Sjuk- och aktivitetsersätt- ningen ska verka som ersättning för att individen i fråga inte kan utföra ett arbete och vara ett ekonomiskt stöd i vardagen. Ersätt- ningen lämnas antingen i form av inkomstrelaterad ersättning, om personen kommit ut i arbetslivet, eller i form av garantiersättning. För sjukersättning krävs det att arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt (dvs. för all överskådlig framtid7) och för aktivitetsersätt- ning krävs det att nedsättningen kan antas bestå under . Sjukersättning utges till personer och aktivi- tetsersättning utges till personer . Beroende på till hur stor del arbetsförmågan är nedsatt kan personen i fråga få hel, tre fjärdedels, halv eller fjärdedels sjukersättning. Inkomstrelaterad sjukersättning utgår av den genomsnittliga inkomsten , men med maxi- malt före skatt oavsett tidigare inkomst. För den som har rätt till aktivitetsersättning, och som har arbetat, betalas ersättning av den genomsnitt- liga inkomsten , upp till ett belopp om maxi- malt före skatt (hel ersättning). Om per- sonen inte har arbetat eller har haft låga inkomster utgår garanti- ersättning. Hur mycket som betalas ut beror på hur gammal personen är. Ersättningen varierar då mellan cirka 7 700 och före skatt (hel ersättning). Har personen flyttat till kan garantiersättningen bli mindre. Eftersom ersättningens storlek beror på den sjukes tidigare inkomst, får en ung person som inte kommit ut i arbetslivet, den lägsta ersättningen från socialförsäk- ringssystemet. Exempel på andra ersättningar som kan utgå till personer med varaktiga funktionsnedsättningar (medfödda eller till följd av sjuk- 6Sjuk- och aktivitetsersättning har ersatt förtidspension och sjukbidrag. 7Se SOU 2009:96, s. 156. dom eller olycksfall) är handikappersättning och assistansersättning. En individ kan erhålla handikappersättning om denne fått sin funk- tionsförmåga nedsatt för avsevärd tid i sådan omfattning att han eller hon behöver mera tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring, eller om han eller hon behöver fortlöpande hjälp för att kunna för- värvsarbeta eller studera, eller i annat fall har betydande merkostna- der. En person som omfattas av lagen (1999:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i samma lag. För att få assistansersättning krävs att personen behöver personlig assistans i genomsnitt för sina grundläggande behov. En viktig del av socialförsäkringen är vidare att den omfattar olika sjukvårdsförmåner, i form av subventionerad sjukvård. Den som avstår från förvärvsarbete för att vara hemma och vår- dar en svårt sjuk person, har rätt till närståendepenning. 6.4.2Ersättning till föräldrar med sjuka barn När ett barn blir sjukt eller skadas uppstår kostnader relaterade till barnets sjukdom och framtida försörjning. Vidare påverkar det hela familjens ekonomi, både genom vårdkostnader och genom ute- blivna intäkter för föräldrar som till följd av olyckan eller sjukdomen kan tvingas behöva minska sin arbetstid. Barns invaliditet beror i de flesta fall på sjukdom.8 Om barnet blir långvarigt sjukt på grund av ett olycksfall eller sjukdom kan vårdnadshavaren av samhället få ersättning för merkostnader och ökat vårdbehov i form av s.k. vårdbidrag. Vårdbidrag kan betalas ut tills barnet fyller . Barnet måste behöva särskild tillsyn och vård för att vårdnadshavare ska ha rätt till vårdbidrag. Vårdbidragets stor- lek utges i fyra nivåer – en fjärdedels, halvt, tre fjärdedels och helt vårdbidrag. Som mest kan ett helt vårdbidrag uppgå till 110 250 kro- nor . Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Om behovet av vård och tillsyn för barnet är så stort att föräldern har rätt till helt vårdbidrag kan föräldern, utöver vårdbidraget, ha rätt till ersättning för eventuella merkostnader. 8 Se Barnförsäkring och riskbedömning, en rapport utgiven av (numera Svensk Försäkring) och (2002). Den förälder som har ett barn som vårdas tillfälligt på ett sjuk- hus eller annan en institution får behålla vårdbidraget. Om barnet är svårt sjukt kan föräldern behålla bidra- get . Det gäller bara om föräldern är när- varande på sjukhuset eller institutionen och närvaron är viktig för behandlingen. Föräldrar kan också få vårdbidrag för enbart merkostnader på grund av barns sjukdom eller funktionsnedsättning. Det gäller om föräldrarna har merkostnader på av prisbasbeloppet. Vårdbidrag för enbart merkostnader kan utgå med upp till . Alternativt kan föräldrar beviljas tillfällig föräldrapenning vid all- varlig sjukdom hos ett barn. Ersättningen grundar sig då på den vårdande förälderns inkomst. Vårdbidrag och tillfällig föräldra- penning kan inte utgå . 6.5Kommunens försäkring för barn i förskola och skola Barn som går i barnomsorg eller skola är försäkrade genom kommunen. Dessa försäkringar gäller enbart vid olycksfall och ger inte någon ersättning om barnet blir sjukt. I vissa kommu- ner gäller försäkringen bara i skola eller barnomsorg, medan den i andra kommuner gäller även på fritiden.9 Det finns inget krav för kommunerna att teckna försäkringar för barn. Kommunerna avgör själva vidare om försäkringsskyddet även ska gälla för kommunens friskolor. I vissa kommuner om- fattas även barn som går i friskolor och fristående förskolor av kommunens försäkring. Det saknas statistik över antalet friskolor som har, respektive saknar, försäkring för de barn som går där. I de fall då elever i friskolor och fristående förskolor inte omfattas av kommunens försäkringar är det skolorna och förskolorna själva som har att ta ställning till behovet av försäkringsskydd. rekommenderar att friskolorna tecknar minst samma skydd som de kommunala skolorna har.10 9Konsumenternas Försäkringsbyrå, Försäkringsskydd för ditt barn (folder) (). 10Se Rapport från 2012/13:RFR6, Kontraheringsplikt vid teck- nandet av barnförsäkringar, s. 16 f. 6.6Olika typer av privata försäkringar 6.6.1Individuellt respektive kollektivt tecknade försäkringar Grundläggande bestämmelser om privata försäkringar finns, som redan nämnts, i FAL. Lagen skiljer mellan olika typer av privata försäkringar och innehåller skilda regler för de olika försäkrings- typerna. Privata försäkringar kan tecknas av fysiska personer individuellt eller av en grupp personer som kollektiv försäkring genom exempel- vis en arbetsgivare eller fackförening. De kollektiva försäkringarna delas in i gruppförsäkringar och kollektivavtalsgrundade försäkringar (se prop. 2009/10:241 s. 10 samt 17 och 18 kap. FAL). Vid kollektiv- avtalsgrundade försäkringar gäller särskilda regler om avtalets ingå- ende och bl.a. av den anledningen framstår dessa försäkringar inte på samma sätt som ett alternativ till individuell försäkring. I det följande behandlas bara gruppförsäkringar. 6.6.2Olika typer av individuellt tecknade försäkringar I FAL regleras tre typer av individuellt tecknade försäkringar; konsu- mentförsäkring, företagsförsäkring och personförsäkring. En konsumentförsäkring är en skadeförsäkring som tecknas av en fysisk person eller ett dödsbo, huvudsakligen för enskilt ändamål (1 kap. 4 § FAL). Som konsumentförsäkring räknas exempelvis hem-, villa-, fritidshus-, rese-, motorfordons- och båtförsäkring. En skadeförsäkring skyddar mot ekonomisk förlust genom sakskada, ersättningsskyldighet eller ren förmögenhetsskada i övrigt. Företagsförsäkring är den sammanfattande benämningen på skade- försäkring som avser näringsverksamhet eller offentlig verksamhet (1 kap. 4 § FAL). Företagsförsäkring erbjuds för att möta olika för- säkringsbehov, exempelvis för brand och annan egendomsskada samt förmögenhetsförlust. Till kategorin personförsäkringar hör, som framgått tidigare, individuella sjuk-, olycksfalls- och livförsäkringar (1 kap. 2 § FAL). Gemensamt för personförsäkringar är att det som försäkras är för- säkringstagarens eller någon annans liv eller hälsa. 6.6.3Närmare om individuella personförsäkringar respektive gruppersonförsäkringar Individuell försäkring tecknas direkt hos försäkringsbolaget, ibland via en försäkringsmäklare eller försäkringsförmedlare. Vid indivi- duell personförsäkring tecknas försäkringsavtal efter en ansökan som innehåller ett antal frågor om hälsotillståndet hos den som ska försäkras, en s.k. hälsodeklaration. Det är försäkringsbolaget som avgör om en ansökan om försäkring ska beviljas. Inför detta ställ- ningstagande gör försäkringsbolaget en riskbedömning. Om orik- tiga uppgifter lämnas medvetet eller av vårdslöshet i hälsodeklara- tionen kan det leda till att den försäkrade, om skada senare skulle inträffa, inte har någon rätt till försäkringsersättning eller rätt bara till en reducerad ersättning (se FAL 12 kap. 1–4 §§). En gruppersonförsäkring är en personförsäkring som meddelas enligt ett gruppavtal och som gäller under förutsättning att den för- säkrade eller någon annan med särskild anknytning till denne till- hör gruppen. Ett gruppavtal definieras i FAL som ett avtal som sluts med ett försäkringsbolag för en bestämd grupp personer och som anger villkor för avtal om gruppförsäkring (se FAL 1 kap. 4 §). Sättet att ingå avtal om en gruppersonförsäkring skiljer sig från individuella försäkringar. Vid tecknande av en gruppförsäkring som gäller för den försäkrades liv eller hälsa, är riskprövningen normalt förenklad jämfört med vad som gäller vid en individuellt tecknad personförsäkring. Ofta krävs ingen hälsoförklaring vid en grupp- försäkring, utan försäkringsskyddet uppkommer redan genom en anmälan eller en s.k. reservationsanslutning (då anslutning till för- säkringen sker genom att försäkringen inte avböjs). En gruppför- säkring täcker , liksom en individuell försäkring, enbart händelser som inträffar efter tecknandet, och inte följder av sjuk- domar och skador som visat symtom före tecknandet.