sou · H4B35d2 · 2016-10-18 00:00:00 — Uppföljning av medborgarförslag i fullmäktige. Rapport till (2004). Moderna kommuner, 3 uppl. , Liber (2007). Politisk styrning och demokrati i kommunerna: åtta dilemman i ett historiskt ljus. (2005). On the political. Psychology Press (2005). Myndigheten för Delaktighet. Hur är Läget 2014? Uppföljning av funktionshinderspolitiken. (2014a). Myndigheten för Delaktighet. Val på lika villkor? En studie av tillgängligheten vid de allmänna valen 2014. (2014b). Myndigheten för Delaktighet. Samlad uppföljning av funktionshinderspolitiken – Hur är läget 2015? (2015). Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam. Tillgängligheten i det politiska livet i kommuner och landsting. (2007). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF. Fokus 14, ungas fritid och organisering. (2014). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF. Nationell ungdomsenkät (2015a). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF. Skolval 2014, Slutrapportering av uppdraget. (2015b). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF. (2015c). Lobbyism i den svenska . : Precis (2009). Den demokratiske lobbyisten. (2001). Naurin, , . A Network Model of Decision Making Applied to Union. QoG Working Paper Series 3 (2009). Enstaka öar av framgång: Etnicitet och invandrarrepresentation i den politiska eliten. I , (red) Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i . : (2005):11–1. Nord, , (red.). Kampen om opinionen: politisk kommunikation under svenska valrörelser. : , (2013). , , & Althén, . Landsbygd i medieskugga: nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i . Journalistikstudier vid (2014). Kommittépolitik och parlamentarism: Statsminister och rikspolitiken 1891–1905, En studie av den svenska parlamentarismens framväxt. Acta Universitatis Upsalienses, (1999). Att förstå sin omvärld och sig själv: samhällskunskap, historia, religion och geografi. , (2013). I , , (red.). 63, : , (2015):435–450. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Diskriminering på den svenska bostadsmarknaden – En rapport om DO:s särskilda arbete –2008 kring diskriminering på bostadsmarknaden. DO:s rapportserie 2008:3 (2008). Crisis squeezes income and puts pressure on inequality and poverty. Results from the Income Distribution Database (2013a). Migration Outlook , (2013b). Organisationen i Världen, Kartläggning av utlandssvenskar. (2015). Nya svenska väljare. (2013). : SOM- rapport nr 32 (2003). Working for the Few. Political Capture and Economic In- stability. (2014). Political Parties: Organizations and . (1988). Leisure in adolescence: youths' activity choices and why they are linked to problems for some and not others. studies in psychology (2006). Varför är högutbildade mer aktiva i politiska partier? I , (red). I framtidens skugga. : (2012). , , ed. (1987). De politiska partiernas medlemsutveckling. Rapport till SNS Demokratiråd. SNS: (2005). The better of our nature: A history of violence and humanity. Penguin (2012). , , , , . Making democracy work: Civic traditions in modern . university press (1994). Tertial2, (2014). & Ordeshook, .. A Theory of the Calculus of Voting. American political science review 62, no. 01 (1968):25– 42. Maktbalans och kontrollmakt, händelser, idéer och författningsverk i ett hundraårigt perspektiv. (2009). , Tema Idé och verklighet i handikappolitiken. , (2002). Närvarons politik och det mångetniska . Om att ta plats i demokratin. : Förvaltningshögskolan (2005). Den postnationella maktens gåta och det globala protokollet. Timbro (2000). , Bo & , . Korporatismens fall och den svenska modellens kris. och samhälle (SNS) (1999). Ett urbant tolkningsföreträde? En studie av hur landsbygd skapas i nationell policy. för genusstudier, (2014). Schlozman, , , , . The unheavenly chorus: Unequal political voice and the broken promise of American democracy. (2012). People with Disabilities, Sidelined or Mainstreamed? Disability and Policy Series (2014). Reflektioner kring medlemsmodellens betydelse. I Trädgårdhs m.fl. Civilsamhälle klämt mellan stat och kapital. Välfärd, mångfald och framtid. : (2013). Demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet. Underlagsrapport till Demokratiutredning (2015). Skolornas arbete med demokrati och värdegrund. , Rapport 2012:9 (2012). utbildningsinspektion – en sammanfattning av resultat och erfarenheter . (2007). ICCS 2009 (2010a). Skolor som politiska arenor. Medborgarkompetens och kontrovershantering. Analys till rapporten , ICCS 2009 (2010b). Kursplan i samhällskunskap för (2011). , Att förstå sin omvärld och sig själv, En kunskapsöversikt om hur undervisningen i samhällskunskap, historia, religion och geografi kan bedrivas. Forskning för skolan (2013a). It-användning och it-kompetens i skolan. 386 (2013b). Levnadsförhållanden för vissa personer med funktionsnedsättning (2010). Ledsagning enligt LSS och SoL, kartläggning av kommunernas insatser 2010 (2011). Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden – omfattning och karaktär (2012a). Kartläggning av kommunens och landstingens former för samråd – med organisationer som företräder äldre och personer med funktionsnedsättning (2012b). , (2012c). Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS, Delredovisning av regeringsuppdrag (2015). uppgifter om hemlöshet från kommunerna. (Senast hämtad ) Prekariatet: den nya farliga klassen. Daidalos (2013). Rapport om handikappråd – En undersökning av handikappråd i kommuner och län. Liber (1978). Medie- och informationskunnighet i : En kartläggning av aktörer. (2014). , (SCB). Demokratistatistik (Senast hämtad ) amne/Demokrati/ , (SCB). Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC) (Senast hämtad ). amne/Levnadsforhallanden/Levnadsforhallanden/Undersokning arna-av-levnadsforhallanden-ULFSILC/#c_li_LE0101M , (SCB). Medborgarråd för unga i kommuner 2010–2014. (Senast hämtad ). MEME0002ME0002C/ME0002KnD07/table/tableViewLa yout1/?rxid=a6964a80-bb50-493b-9197-51c02859e251# , (SCB). (Senast hämtad ) amne/Demokrati/Allmanna-val/Allmanna-val- valdeltagandeundersokningen/ , (SCB). Fritid 1976–2002, Levnadsförhållanden nr. (2004). , (SCB). Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden – 4:e kvartalet 2006. (Arbetsförmedlingen, AM78ST0702) (2007). , (SCB). (Valundersökningen, ME05BR1101) (officiella statistik) (2011a). , (SCB). Levnadsförhållanden rapport 102, Medborgerliga aktiviteter 2009–2009. (officiella statistik) (2011b). , (SCB). Svenskt valdeltagande under . (Demokratistatistik, ME09BR1203) (officiella statistik) (2012a). , (SCB) Sysselsättningen 2030 – kan dagens försörjningsbörda bibehållas? (Statistiknyheter, , Nr 2012:786) (2012b). , (SCB). Ung i demokratin. (Demokratistatistik, ME09BR1204) (officiella statistik) (2012c). , (SCB). Förtroendevalda i kommuner och landsting 2011. (Demokratistatistik, ME09BR1202) (officiella statistik) (2012d). , (SCB). Inrikes flyttning 2013, Var åttonde person flyttade . (, Nr 2014:65, SCB, enheten för befolkningsstatistik) (2014a). , (SCB). På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2014. (X10BR1401) (officiella statistik) (2014b). , (SCB). framtida befolkning 2014– 2060. (Befolkningsstatistik, BE18SM1401) (officiella statistik) (2014c). , (SCB). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2013. (Arbetsförmedlingen, AM78BR1401) (2014d). , (SCB). Folkvaldas villkor i fullmäktige. Delrapport avseende regeringsuppdrag om nominerade och valda och villkoren i fullmäktige (Ju2014/5631/D) (2015a). , (SCB). Vilka valde att välja? – Deltagandet i valen 2014. (Demokratistatistik, ME09BR1502) (officiella statistik). (2015b). , (SCB). Urbanisering – från land till stad. (, Statistikskolan, Nr 2015:96) (2015c). , (SCB). Valdeltagande bland personer med funktionsnedsättning. (Demokratistatistik, ME09BR1501) (officiella statistik) (2015d). Medborgarens roll i planering – globalt och lokalt perspektiv. I , Benesch , , Castell , Corkhill , et al. Framtiden är redan här: Hur invånare kan bli medskapare i stadens utveckling (2013). Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för . Trydells Tryckeri (2014). Strömblad, Per. Politik på stadens skuggsida. (2003). Lobbyismens problem och möjligheter, Perspektiv från dem som både lobbar och har blivit lobbade. Precis (2010). Medielandskap i förändring. I SOU 2015:96, forskarantologi fler forma framtiden! : (2015a). Social sammanhållning och medieanvändning. I m.fl., Fragment, nr. 63, (2015b). Sociala medier och politiskt deltagande i : Det digitala deltagandets drivkrafter. i (2014). kommuner och landsting (SKL). (Senast hämtad ) cialamedier.2767.html kommuner och landsting (SKL). Makten och möjligheten i kommunpolitiken, en enkätstudie om förtroendevalda i 17 kommuner. (2005). kommuner och landsting (SKL). Principer för styrning av kommun- och landstingsägda bolag: erfarenheter och idéer. (2006). kommuner och landsting (SKL). 4, Projektet medborgardialog, Ungdomsråd. (2008a). kommuner och landsting (SKL). Partier i kommunpolitiken, En kunskapsöversikt om partier, makt och legitimitet, (2008b). kommuner och landsting (SKL). 6, Projektet medborgardialog, Medborgarpaneler. (2009). kommuner och landsting (SKL). E-panel för dialog med medborgarna. (2010a). kommuner och landsting (SKL). EU i lokalpolitiken, en undersökning av dagordningar från kommuner, landsting och regioner. (2010b). kommuner och landsting (SKL). i utvärdering av medborgardialog. (2011a). kommuner och landsting (SKL). Medborgardialog som del i styrprocessen. (2011b). kommuner och landsting (SKL). Medborgarbudget – i , och världen. (2011c). kommuner och landsting (SKL). 11, Projektet medborgardialog, Medborgardialog i planärenden. (2012a). kommuner och landsting (SKL). Framgångsfaktorer för tillgänglighet, fysisk planering och fastigheter. (2012b). kommuner och landsting (SKL). av självstyrelse – kommuner och landsting i förändring. (2013a). kommuner och landsting (SKL). Ungas förhållande till demokratin. (2013b). kommuner och landsting (SKL) & Preera. Medborgarundersökningen 2013 (2014a). kommuner och landsting (SKL). Det förstärkta folkinitiativet, Erfarenheter från folkinitiativ och lokala folkomröstningar 2011–2015. (2015d). kommuner och landsting (SKL). Cirkulär 14:58: Ett nytt förslag till reglemente för styrelsen och övriga nämnder. (2014b). kommuner och landsting (SKL). Myter och fakta (2014c). kommuner och landsting (SKL). Projekt 12, Kommunikation för medborgardialog. (2014d). kommuner och landsting (SKL). E-förslag, steg för steg. (2014e). kommuner och landsting (SKL). Handslaget, Enkätredovisning, om lokalt och regionalt beslutsfattande för att stärka genomförandet av barnets rättigheter. (2014f). kommuner och landsting (SKL). Hot och våld mot förtroendevalda, inspirationsskrift för förtroendevalda, nr. kommuner och landsting (SKL). kommun- och landstingsval. (2015a). kommuner och landsting (SKL). Att ta plats i politiken – om engagemang, aktivism och villkor i kommunpolitiken. (2015b). kommuner och landsting (SKL). Medborgardialoger, 250 exempel från . (2015c). (2011). (2015). Tahvilzadeh, Nazem. Deltagande styrning – optimistiska och pessimistiska perspektiv på medborgardialogerna som demokratipolitik. I , , Oliveria e , , , . Medborgardialog – demokrati eller dekoration? Stiftelsen , (2015a). Tahvilzadeh, Nazem. Det våras för medborgardialoger. I SOU 2015:96, forskarantologi fler forma framtiden! : (2015b). The interplay of central and local: social inclusion policy from above in Swedish cities. I Henielt, , , , (eds. A cross-national comparative study. : Routledge (2008). Konkurrerande framställningar av förorten i svensk storstadspolitik. Förvaltningshögskolan, (2008). Demokrati eller fåtalsvälde? Om beslutsfattande i partiorganisationer. , (1998). Democracy Index 2014, Democracy and its discontents. (2015). Värdegrund, demokrati och inflytande ur ett elevperspektiv. Utbildning & Demokrati 14, no. 3 (2005):7–30. Demokrati bortom nationalstaten? Transnationella aktörer och globala styrformer. Slutrapport från ett forskningsprogram. Makadam förlag (2015). Transportstyrelsens rapport i regional kollektivtrafik, delrapport 1, dnr TSG 2014-251 (2014). Transportstyrelsens , Kollektivtrafikmyndigheternas bedömningar av den kommersiella kollektivtrafikens möjligheter, dnr TSV 2014-1081(2015). Trafikanalys rapport 2014:16. Skilda landsbygders tillgänglighet och transportpolitiska utmaningar, (2014). , , , . Gillar Göteborgare kommunala folkomröstningar? (2013). Legitimacy for : Constructing a Market for (2013). Unga väljare i : en uppföljningsstudie om rösträtt vid i kommunala val i . (2002). Mötesplatser för unga – aktörerna, vägvalen och politiken. , (2008). Lika olika som lika – om former för lokalt ungdomsinflytande. , (2009). Fokus 10, En analys av ungas inflytande. (2010). Fokus 12, Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning. (2012). Ung , en beskrivning av ungdomars villkor. (2013a). Unga med attityd 2013, attityd- och värderingsstudie. (2013b). (U2014/240/JÄM). utifrån Pekingplattformen som antogs på FN:s fjärde kvinnokonferens. (2014). Wahlke, JC, Eulau, H, , W & , L. Explorations in Legislative Behavior. and : and Sons (1962). Direkt demokrati: Det kommunala experimentalfältet. , (2007). Public service i radio och tv – en politisk fråga? I , (red.). I framtidens skugga. : (2012). I , (red.). I framtidens skugga. nr 56 (2012). Verba, , , , . Voice and equality: Civic voluntarism in American politics. , MA: (1995). Verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande (2014). Handledning för samråd med civila samhället. (2011). , och , . Registerstudie över svenska medborgare boende utomlands. : (2014). World Report on Disability (2011). Social representativitet i den lokala demokratin. I SOU 2015:96, forskarantologi fler forma framtiden! : (2015). Vem toppar valsedeln i riksdagsvalet? Mellan omvandling och omförhandling. I Wijkström, (red), Civilsamhället i samhällskontraktet. En antologi om vad som står på spel (s. 1–34). : Press (2012). Den responsiva demokratin? : effekter av medborgarnas delaktighet i den lokala demokratin. (2006a). Leder social representativitet till åsiktsrepresentativitet? I , , Valets mekanismer. (2006b): 352. Medborgligt engagemang – klassresa eller klassklyfta? I SOU 2015:96, forskarantologi fler forma framtiden! : (2015). The Global Gender Gap Report, (2014a). Global Risks 2014. 9th edition, (2014b). Kvinnors röst: En kamp mellan partier. I Rösträtten , forskarantologi. : (2001):129–46. Politikens andra sida. Om kvinnorepresentation i riksdag. , (1998). Wänström, , . Kontroverser utan avtryck: skolnedläggelsers påverkan på kommunala valresultat. (2011). Wänström, , , , , Riskfyllda beslut? Skolnedläggelsers avtryck i kommunala valresultat. : Nationella kommunforskningsprogrammet, rapport 9 (2012). Zakhour, Per . From issue to form, Public mobilization and Democratic Enactment in Planning Controversies. Masteruppsats, , (2015). Politics of Belonging: A Narrative on Activism in . Re- search 22, no. 4 (2014):330–337. , Per , . Civil society and deliberative democracy: voluntary organisations faded from national public politics? Scandinavian Political Studies 35, no. 3 (2012):246– 271. Östh, , , , Bo. School choice and increasing performance difference: A counterfactual approach. Ur- ban Studies 50, no. 2 (2013):407–425. , Var tredje byter sida. Dolda makthavare styr politiken, Publicerad: 24 juni 2015-06-24. 2014: DT tillgänglighetskollar partiernas sajter GP, Nyheter s. 10, Publicerat . Hem och hyra, Så bor politikerna. Ledare i Dagens nyheter, . Students in Test Civic Participation and to vote. Majoriteten går vidare med Pytteplanen. Rekordmånga deklarerar digitalt. Pressmedelande, . s/2015/2015/rekordmangadeklareradeelektroniskt.5.7be526841 4bea064694a443.html 70 miljoner till politiker som lämnat sina uppdrag. Grafik: Så olika dig är valets kandidater. Publicerat torsdag . 899262: Demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet En särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare från riksdagspartierna, ska analysera behovet av och utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och för att stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. föreslå åtgärder som kan bidra till att fler personer erbjuds respektive väljer att åta sig politiska förtroendeuppdrag, analysera formerna för delaktighet och inflytande mellan valen och identifiera samhällsförändringar som kan påverka det demokratiska deltagandet , föreslå åtgärder som kan stärka individens möjligheter till delaktighet och inflytande , och belysa frågor om ungas politiska representation, delaktighet och inflytande. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms befogade. Det ingår dock inte i uppdraget att föreslå ändringar i grundlag eller i riksdagsordningen. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning I skrivelsen En politik för levande demokrati (skr. 2013/14:61) redogör regeringen för sin bedömning av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha för att möta de utmaningar som samhällsutvecklingen ställer på demokratin. Regeringen konstaterar att demokratin ständigt måste utvecklas för att folkstyrets former ska vara relevanta. Möjligheterna till demokratisk delaktighet och inflytande bör vara utformade efter individens förutsättningar. Var och en ska kunna påverka det politiska beslutsfattandet både genom att rösta i de allmänna valen och genom ett medborgerligt engagemang mellan valen. Som en del i arbetet med att stärka individens möjligheter till inflytande aviserade regeringen i skrivelsen en utredning om demokratisk delaktighet och inflytande. Behovet av en utredning ska ses mot bakgrund av samhällsutvecklingen . Det gäller i synnerhet de förändrade politiska engagemangsformerna, däribland ett minskat antal medlemmar i de politiska partierna, färre aktiva medlemmar i de traditionella folkrörelserna, ett mer nätverksbaserat civilsamhälle, ökad användning av internet för politiska aktiviteter och fördjupade skillnader i deltagandet mellan olika samhällsgrupper. Förändringarna av det politiska engagemanget är särskilt tydliga när det gäller unga. Dessutom har antalet folkomröstningar på lokal nivå ökat. Individens möjligheter och rättigheter till inflytande över det politiska beslutsfattandet har setts över av tidigare utredningar. En bred översyn av folkstyrets villkor genomfördes av (SOU 2000:1) och (SOU 2001:48). Flera frågor om demokratins funktionssätt behandlades även av (SOU 2008:125). av den kommunala demokratins funktionssätt (SOU 2012:30) utredde aspekter av det kommunala beslutsfattandet och den kommunala representativa demokratins funktionssätt. Flera av de reformer som har genomförts på förslag av dessa utredningar har påverkat demokratins funktionssätt. Det gäller t.ex. införandet av den medborgerliga förslagsrätten i fullmäktige och det förstärkta folkinitiativet. Även frågor rörande de förtroendevaldas villkor har varit föremål för reform. Regeringen anser att det nu finns behov av att utvärdera effekterna av några av dessa reformer liksom att undersöka behovet av åtgärder i syfte att möta samhällsförändringar som kan påverka individers demokratiska delaktighet och möjligheter till inflytande . En särskild utredare ska analysera behovet av och föreslå åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. Uppdraget omfattar huvudsakligen frågor om politisk representation, delaktighet och inflytande mellan valen samt ungas inflytande. Hur påverkas demokratin av det minskade engagemanget inom de politiska partierna? har antalet personer som är medlemmar i ett politiskt parti minskat kraftigt. Enligt SCB var av befolkningen medlemmar i ett politiskt parti jämfört med enbart (Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB 2009). Av dessa anger var femte att de deltar aktivt i partiets verksamhet. Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (tidigare ) rapport 2013 har andelen unga medlemmar i politiska organisationer sjunkit , men ligger på lite (2013:2). Med ett minskat antal medlemmar försvagas de politiska partiernas förmåga att utgöra en länk mellan medborgarna och den offentliga makten. Vidare har det blivit svårare för de politiska partierna att få personer att ställa upp som kandidater i val. Det kan leda till att allt färre förtroendevalda får ansvar för ett allt större antal förtroendeuppdrag och att politikerrollen därmed blir mer professionaliserad och ansträngd. Enligt SCB har antalet förtroendevalda på nivå minskat som antalet förtroendeuppdrag per politiskt förtroendevald har ökat (Förtroendevalda i kommuner och landsting 2011, SCB). Den ökade uppdragskoncentrationen kan påverka folkvaldas benägenhet att lämna sina uppdrag . Med ett stort antal avhopp och ett minskat antal partipolitiskt aktiva ökar risken för tomma stolar i fullmäktige. kan det minskade intresset för partipolitiskt engagemang utgöra en utmaning för demokratins funktionssätt. analysera orsakerna till det minskade medlemsantalet i de politiska partierna, analysera hur de politiska partiernas roll i demokratin och hur rollen som politiskt förtroendevald påverkas av ett minskat medlemsantal i de politiska partierna, och bedöma behovet av åtgärder för att möta de demokratiutmaningar som ett minskat intresse för partipolitiskt engagemang kan leda till. Ett ökat och breddat engagemang inom den representativa demokratin I skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) framhåller regeringen betydelsen av att de beslutsfattande politiska församlingarna – riksdag, kommun- och – avspeglar befolkningens sammansättning. Att de folkvalda församlingarna är representativa för befolkningen i dess helhet är en rättvisefråga och har betydelse för det demokratiska systemets legitimitet. Som ett resultat av ett förändringsarbete inom de politiska partierna har framför allt andelen kvinnor bland de folkvalda ökat. Kvinnor är dock fortfarande underrepresenterade på de tyngre positionerna, såsom styrelseledamot och fullmäktigeordförande (i kommuner och landsting 2011, SCB). Underrepresentationen av unga folkvalda är över lag betydande och medelåldern i kommunfullmäktige har blivit allt högre. Även utrikes födda är underrepresenterade bland de folkvalda. Det lägre medlemsantalet av unga, kvinnor och utrikes födda i de politiska partierna försvårar arbetet med att öka den sociala representativiteten i de folkvalda församlingarna. Det råder även skillnader när det gäller representationen i de folkvalda församlingarna utifrån faktorer såsom funktionsnedsättning och socioekonomisk bakgrund. analysera hur ett arbete skulle kunna bedrivas av de politiska partierna för att öka det partipolitiska engagemanget och för att fler ska erbjudas respektive vilja ta på sig ett politiskt förtroendeuppdrag, särskilt när det gäller underrepresenterade grupper, föreslå åtgärder som kommuner och landsting kan vidta för att fler ska välja att engagera sig som förtroendevalda, särskilt när det gäller underrepresenterade grupper, och ge exempel på hur jämställdheten kan förbättras i kommun- och landstingsstyrelser, särskilt när det gäller tyngre förtroendeuppdrag. Villkoren för de förtroendevalda För att personer som engagerar sig partipolitiskt inte ska behöva välja att avstå från eller lämna ett uppdrag som förtroendevald är det viktigt att de bestämmelser som styr villkoren för förtroendevalda är anpassade till de levnadsförhållanden som råder i samhället. trädde ett antal ändringar i kommunallagen i kraft som syftade till att förbättra ersättnings- och arbetsvillkoren för de förtroendevalda (prop. 2000/2001:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190).