sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Den genomsnittligt höga kapital- avkastningen har som sagt att göra med att kapitalbehoven inom skola, vård och omsorg är relativt små jämfört med andra delar av näringslivet. Ett undantag från detta verkar vara mindre företag inom hälso- och sjukvård där kapitalintensiteten är högre.59 58Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg, SCB, s. 14. Samtliga juridiska former ingår utom enkla bolag, handelsbolag och kommanditbolag. Samtliga företag oavsett andel privat finansiering. 59Se exempelvis (2015, (2015) och INFINA(2013). Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Källa: ”Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg”, s. 14. Avkastningen på eget kapital visar vilken avkastning verksamhetens ägare får på det kapital de satsat i verksamheten. Av tabell 5.17 fram- går att ägarna till företag inom skola, hälso- och sjukvård samt om- sorg i fick en mycket god avkastning på sitt egna kapital, nästan dubbelt så hög som inom tjänstesektorn i sin helhet (27,mot ). Tabellen visar medelvärde för avkast- ning på totalt och eget kapital. 5.7Avkastning på operativt kapital och mått för övervinster Utredningen har låtit utföra beräkningar för att få fram avkastning på operativt kapital i välfärdssektorn. Som beskrivs under av- snitt 5.3 kan detta mått ge en bättre bild av vad rörelsen (verksam- heten) ger för avkastning då effekter av lånefinansiering och andra finansiella aktiviteter inte beaktas. Beräkningarna är gjorda utifrån redovisningsdata i Serranodatabasen. Källa: egna uträkningar på uppgifter från Serranodatabasen. 60 I mätningen har medelvärdet beräknats som summan av värdena i den aktuella redo- visningsgruppen dividerat med antalet i gruppen. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Medianen61 för avkastning på operativt kapital skiljer sig mellan de olika områdena och är högst för sociala insatser och lägst för om- sorg med boende. Medianen för hela välfärdsområdet uppgår till vilket får anses mycket högt då genomsnittet i tjänste- sektorn som helhet uppgår till enligt de beräkningar utredningen låtit genomföra. Detta beror framför allt på att opera- tivt kapital är relativt litet för välfärdssektorn. Förklaringen till det låga operativa kapitalet är troligen att branschen präglas av säkra intäkter som ofta betalas i förväg, dvs. innan tjänsten utförts. Lik- som i övriga tjänstesektorn krävs anläggningstillgångar endast i liten utsträckning, möjligen undantaget vissa delar av hälso- och sjukvården, samt i vissa fall i omsorgsboende. Det framstår också som relativt ovanligt att företaget äger sina egna lokaler och i vissa fall utförs tjänsten framför allt i brukarens hem, t.ex. personlig assi- stans och hemtjänst. Troligen har just det låga kapitalbehovet varit en anledning till att välfärdssektorn lockat investerare. Det kapital som finns i välfärdssektorn har i stället ofta använts för att köpa andra före- tag eller andra verksamheter och därför finns större delen av kapitalet i t.ex. finansiella anläggningstillgångar. Goodwill som härrör från upp- köp ingår däremot i det operativa kapitalet i de fall sådana poster åter- finns i företaget(mer om detta ovan, samt i avsnitt 23.1.2). Källa: egna uträkningar på uppgifter från Serranodatabasen. 61 Utredningen väljer att visa medianvärdet (enkelt beskrivet mittenvärdet) då medelvärdet är mycket högt. Troligen finns ett antal företag med så litet operativt kapital att de påverkar hela gruppen. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Avkastning på operativt kapital sett till företagens storlek visar att avkastningen stiger med storleken upp till cirka 100 anställda. Där- efter minskar avkastningen åter något. Den är mycket hög för de större bolagen med fler än 50 anställda, . Anled- ningen till att medianen för hela sektorn ligger lägre, på , är att det är ett stort antal verksamheter som är relativt små. Det investerade kapitalet uppgår till för de minsta företagen sett till antal anställda och för de med flest antal anställda enligt de beräkningar utredningen låtit göra. Det ökar dock inte linjärt med storleken på företaget, vilket kan förklaras av att detta är tjänsteproducerande företag med säkra betalningar som ofta sker i förskott och som inte nödvändigtvis kräver mer kapital i takt med att antalet anställda ökar. Det kan också tyda på att större företag utnyttjar sitt kapital mer effektivt och att de kan uppnå stordriftsfördelar. Som berörts i avsnitt 5.3 så behöver företag en viss avkastning för att kunna få lån eller attrahera investerare. Denna kapitalkostnad WACC har utredningen låtit beräkna inom välfärdsektorn.62 Utred- ningens syfte har varit att analysera rörelseresultaten i välfärdssektorn utifrån branschens WACC. Eftersom rörelseresultatet är före skatt behöver även WACC beräknas före skatt. Börsbolag är skyldiga att ange WACC i sin årsredovisning. Då det saknas börsdata för fler- talet bolag i välfärdssektorn har de beräkningar utredningen låtit göra i stället utgått från redovisningsdata från Serranodatabasen.63 62Denna beräkning görs i idealfallet utifrån en skattning av företagets betavärde. Därefter används CAPM för att beräkna avkastningskravet för företaget genom att beta multipliceras med marknadens riskpremie och läggs till den riskfria räntan för att få fram avkastning- skravet på eget kapital. Eftersom företagets risk även omfattar risken i de ”finansiella häv- stängerna” (se förklaring nedan) elimineras dessa för att få fram avkastningskravet på eget kapital utan finansiella hävstänger. Därefter vägs avkastningskravet för branschen samman och WACC för branschen beräknas sedan utifrån uppskattning om finansiell hävstång för branschen. WACC beräknas så att avkastningskravet för eget kapital multipliceras med kvoten av eget kapital och totalt kapital (soliditet) och sedan adderas lånekostnader/ränte- kostnad multiplicerat med kvoten av lånat kapital och totalt kapital (skuldsättningsgrad). Slutligen räknas WACC efter skatt om till WACC före skatt. Finansiella hävstänger medför att man kan öka risken, men även avkastningen, i bolaget genom att ta upp lån. Räntan är normalt lägre än avkastningskravet på eget kapital eftersom risken är lägre för lån, bl.a. går lån före vid en konkurs. När lånefinansieringen ersätter eget kapital kan mellanskillnaden mellan räntan och avkastningskravet ge ökad vinst till ägaren. innebär det en risk om avkastningen inte motsvarar förväntan då långivarna har rätt till ersättning (ränta). 63Ett redovisningsbaserat betavärde har estimerats för att räkna fram företagets avkastnings- krav på eget kapital (Re). Finansiella skulder har antagits motsvara marknadsvärde och mark- nadsvärde för eget kapital har estimerats med hjälp av kvot mellan marknadsvärde och bok- Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Genom att utgå från WACC går det att beräkna övervinster från rörelsen, dvs. det går att beräkna avkastning på operativt kapital och sätta det i relation till beräknad WACC för att identifiera över- vinster och vinster som understiger kapitalkostnaden, se vidare under avsnitt 5.3.4. Detta sätt att beräkna övervinster har stora likheter med EVA® som beskrivs i avsnitt 5.3.4. Källa: egna uträkningar på uppgifter från Serranodatabasen. Beräkningarna visar total summa övervinster med utgångspunkt från den WACC som beräknats för branschen. Den visar även för- delning av övervinster och vinster som understiger en rimlig ersätt- ning för kapital för hela branschen utifrån företagens storlek. Det som tydligt framgår är att en stor del av övervinsterna återfinns i mycket små företag, t.ex. vårdcentraler, specialistvård, företags- hälsovård eller skolhälsovård, samt konsultföretag inom utbildnings- sektorn. Det framgår även att det finns stora övervinster i de allra största företagen, där t.ex. stora utbildningsföretag främst inom förskola, grundskola och gymnasial yrkesutbildning visar större andel övervinster, liksom större sjukvårdsföretag64. För övrigt är övervinster relativt jämnt spridda över företagsstorlekarna. Även de vinster som understiger kapitalkostnad, som alltså utgörs av både rena förluster och dålig lönsamhet, återfinns främst i de små och fört värde för börsbolag. Därefter har finansiell hävstång schablonberäknats och beräkning gjorts av WACC såsom beskrivits ovan. 64 Främst primärvård, sjukhus och annan öppen hälso-och sjukvård såsom företagshälsovård, skolhälsovård och vaccinationsmottagningar. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden riktigt stora företagen. De totala övervinsterna är dock betydligt större än vinster som understiger kapitalkostnaden. Utredningen har även beräknat residualvinst, dvs. återstår av rörelseresultatet när det ”normala” rörelseresultatet räk- nats av. Med ”normalt” rörelseresultat avses här det rörelseresultat som skulle krävas för att ge en rimlig ersättning för kapital utifrån WACC-beräkning. Genom att sätta residualvinsten i relation till rörelseresultatet går det att se hur stor del av rörelseresultatet som är övervinst. För de flesta av välfärdens områden uppgår residual- vinsten till av rörelseresultatet (se tabell 5.21). Källa: egna uträkningar på uppgifter från Serranodatabasen. Sammanfattningsvis kan konstatera att det på välfärdsområdet finns cirka 4 600 företag som fick eller mer av sina intäkter från det offentliga. Bland dessa företag finns inte assistansbolag som huvudsakligen får statlig assistansersättning medräknade eftersom statliga köp inte ingår i . Även om antalet företag är stort är många av dessa företag små. En tiondel av företagen, drygt 450 företag, stod för tre fjärdedelar av utförarföretagens sammanlagda rörelseintäkter vilket motsvarar . Utveck- lingen går också mot att de stora koncernerna tar en allt större andel av marknaden som avser privata utförare, bl.a. genom uppköp av mindre utförare. Det är framför allt de större företagen som är spridda till flera delar av landet, medan de mindre företagen främst agerar på en lokal marknad. Vad gäller de genomsnittliga rörelsemarginalerna i den offentlig- finansierade välfärden är de inte anmärkningsvärt höga. Men efter- som kapitalbehoven är små räcker de till mycket god genomsnittlig kapitalavkastning, även jämfört med tjänstesektorn i övrigt. Av- kastningen för totalt kapital, eget kapital och operativt kapital är för samtliga områden högre än för tjänstesektorn som helhet. Vidare är spridningen mellan företagen stor; det fanns företag som gjorde Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden mycket stora vinster och därmed fick en mycket hög kapitalavkast- ning, men även många företag som fick normal eller låg kapital- avkastning. 6.1Dansk skola och förskola1 I har förekomsten av fristående skolor en lång tradition. av de danska grundskolorna är fristående skolor och av grundskoleeleverna går i sådana skolor. De fristående skolorna är i genomsnitt hälften så stora som de kom- munala skolorna. De kommunala skolorna ökar också i storlek. De flesta fristående grundskolor startas på initiativ av en för- äldragrupp som vill utforma ett alternativ till den kommunala skolan. Skolorna har olika pedagogiska, religiösa eller ideologiska inriktningar och skolorna avgör själva vilka elever de vill anta. 2007 är staten ansvarig för gym- nasieutbildningen. Fristående gymnasier är mera ovanliga. Om- kring 120 gymnasier är statliga och 25 privata. Gymnasieskolan drivs i formen av ”selvejende institutioner”. Regleringen av hur utbildningen ska bedrivas på gymnasienivå är betydligt striktare än på grundskolenivå. En selvejende institution kan närmast liknas vid en svensk stif- telse och kan startas både av både offentliga och privata aktörer. Ett visst kapital läggs in i verksamheten och organet har stadgar och styrelse. De fristående grundskolorna finansieras i huvudsak med offentliga medel. Statsbidraget uppgick till av den ge- nomsnittliga kostnaden för en grundskoleelev och ges i 1 Hela avsnittet bygger om inte annat anges på information från danska social- och utbild- ningsministerierna. förhållande till antalet elever i varje skola. Bidragsnivån fastställs av . Bidragsnivån har tidigare justerats nedåt i bred politisk enighet för att i någon mån motverka att allt fler ele- ver går fristående skolor. Regeringen har dock beslutat att höja bidragen till på nytt år 2016.2 Till detta kommer ett lokalbidrag per elev och ett statligt bidrag för fritidsverksamhet. Därutöver finns det möjlighet att erhålla särskilda statsbidrag för exempelvis specialundervisning eller stöd- undervisning i danska till elever med ett annat modersmål. Den kommun i vilken en fristående skola är belägen eller en elevs hem- kommun kan också lämna vissa bidrag till skolan, t.ex. bidrag till fritidsanordningar, skolbyggnader eller till specialundervisning. Enligt lag ska skolorna ha andra intäkter än enbart statsbidrag. Detta kan vara donationer eller elevavgifter. Det är vanligt med uttag av elevavgifter. Det finns inget tak på sådana avgifter och de kan därför variera. En vanlig nivå är mellan 1 500 till . Det finns ett fåtal fristående skolor som inte får statsbidrag. De står i princip utanför reglering och tillsyn. I fall av allvarlig misskötsel kan dock Ministeriet for born, undervisning og ligestillning ingripa. Av lagen, Bekendtgørelse ad lov om friskoler og private grund- skoler m.v. 4 § framgår att skolans medel endast ska komma skol- och undervisningsverksamheten till godo. Eventuell vinst får inte delas ut. Överskott ska stanna i den enskilda skolan och får inte föras över till någon annan skola. Överskott kan dock föras över till kommande år. Det stadgas vidare att skolans medel ska förvaltas så att de blir till största möjliga gagn för skolan. Fristående grund- skolor ska avlägga räkenskaper och följa bestämmelser om revision enligt särskilt utformade förordningar (Bekendtgørelse om regn- skab for frie grundskoler m.v., Bekendtgørelse om revision og tilskudskontrol m.m. ved frie grundskoler m.v. Om en skola läggs ned eller går i konkurs ska eventuella kvar- stående medel tillföras utbildningssektorn. En vanligt förfarande är att medlen efter tillstånd från ministeriet tillförs en fond som ad- ministreras av danska friskoleföreningen. 2 Aftal om Finansloven 2016. finns en förskolepeng som följer barnet och som ska motsvara av kostnaden för en plats i förskolan. Föräldrarnas avgift får högst motsvara av driftskostnaderna. Till skillnad från i saknas maxtaxa. Det krävs inte något tillstånd för att starta och driva en fristående grundskola i . Det finns en rätt till offentliga bidrag, givet att vissa grundläggande krav om lokaler och elevantal är uppfyllda. Rätten till bidrag avser en huvudman och en skola. Kommunerna har inte något inflytande över prövningen av bi- dragsrätten och någon hänsyn tas inte heller till hur en skolas eta- blering kommer att påverka det lokala utbildningsväsendet. En fristående skola ska inrättas som en selvejende institution. Det finns av staten godkända stadgar för denna form av selvejende in- stitutioner. I förekommer därför inte skolor som drivs i bolagsform. Skolfastigheter kan dock ägas av företag som i sin tur ägs av de huvudmän som driver skolverksamheten. En huvudman får bara driva en skola. Begränsningen innebär att det inte förekommer kedjor av skolor eller några större koncern- liknande huvudmän.3 Däremot samarbetar vissa skolor i nätverks- form. Skolan ska utse en styrelse på minst fem personer av vilka minst två ska vara föräldrar till elever på skolan och valda av för- äldrakretsen. Styrelsen ansvarar för den övergripande ledningen av skolan och för att skolverksamheten lever upp till de lagstadgade kraven. 3 Ett undantag finns för möjlighet att skapa filialskolor på vissa småöar som Angersjo och , se L 63 Forslag til lov om ændring af lov om friskoler og private grundskoler m.v. De privata utförarna måste godkännas av kommunen. Privata utfö- rare kan vara ”privatinstitution” eller ”selvejende institution”. En sevejende institution måste återinvestera eventuella överskott i verksamheten. En ”privatinstitution” kan drivas både av en fysisk eller en juridisk person. Ägarna får ta ut överskott och har frihet att själva bestämma avgiftsnivå. Verksamheten ska vara självständig och helt avskild från annan verksamhet. Kommunen anvisar inte barn till verksamheten, det är privatinstitutionens eget ansvar. infördes ytterligare en variant av privat förskoledrift, kallad ”udliceterade dagtilbud”. Till skillnad från de två andra pri- vata driftsformerna drivs dessa på entreprenad från kommunen som också anvisar barn till verksamheten. Även här har ägarna möjlighet att ta ut vinst. av kommunernas kost- nader för förskola går till privata institutioner. Ett krav som de fristående skolorna ska uppfylla är att undervis- ningen ska motsvara den som ges i de kommunala skolorna. Vad som menas med detta preciseras dock inte i lagen. Skolorna har således relativt stor frihet att själva bestämma hur undervisningen genomförs och organiseras. För de fristående grundskolorna i finns det flera olika former av tillsyn. Kvalitets- og tilsynsstyrelsen, som är formella tillsynsmyndighet på skolområdet, har ansvar för den mer övergripande tillsynen. Tillsynen ska säkerställa att de elever som avslutar sin skolgång vid en fristående grundskola har samma möj- ligheter att fortsätta sina studier som elever som gått i den kom- munala skolan. Det finns en skyldighet att välja en revisor för att granska räken- skaperna och kontrollera att medlen bara används för skolverksam- heten. En sådan kontroll kan även ske från den statliga tillsynen. Föräldrarna till eleverna i en fristående grundskola utgör skolans s.k. föräldrakrets. Även föräldrakretsen har en skyldighet att utöva tillsyn över undervisningens kvalitet och förhållandet mellan elever och lärare. Föräldrarna får organisera tillsynen som de vill, men skolans styrelse ska se till att föräldrakretsen utarbetar riktlinjer för tillsynen. Den danska Ministeriet for born, undervisning og ligestillning kan även, om det finns särskilda skäl, besluta att kommunstyrelsen i den kommun där en fristående skola är belägen ska utöva ytter- ligare tillsyn över skolan. En fristående skola som inte följer be- stämmelserna i friskolelagen eller ett föreläggande att vidta åtgärder vid eventuella brister kan bli föremål för sanktioner. De sanktioner som kan användas är främst kopplade till statsbidraget. Det är möj- ligt att innehålla statsbidraget, låta statsbidraget bortfalla helt eller delvis eller helt eller delvis kräva återbetalning av statsbidraget. Det kan också beslutas att en skola förlorar sin rätt till fortsatt stats- bidrag, t.ex. om det inte i tillräcklig grad kan säkerställas att skolans medel förvaltas så att de blir till största möjliga gagn för skolan. Det kan även beslutas att en skola inte längre får vara en fristående grundskola. 6.2Dansk omsorg och hälso- och sjukvård4 har, liksom , en tredelad offentlig sektor med kommuner, län/landsting och en nationell nivå. genom- fördes en förvaltningsreform och de 14 länen/landstingen blev 5 regioner. genomfördes även en kommunreform där 270 kommuner blev 98 kommuner. Ett av målen var att alla kommuner i princip ska ha minst 20 000 invånare för att skapa långsiktig ut- hållighet. Ansvaret för omsorg och socialtjänst liknar mycket det som gäller i och offentliga och privata driftsformer samexisterar. Nya bestämmelser infördes som innebär att kommunerna är skyldiga att erbjuda samtliga brukare av hemtjänst möjlighet att välja mellan olika utförare. Även andra aktörer än kommunen kan därmed tillhandahålla tjänster inom ramen för det skattefinansi- erade systemet. Kommunerna ska skapa förutsättningar för att brukarna ska kunna välja mellan två eller flera utförare, varav en kan vara . har gällt att kontrakt med utförare 4 Avsnittet bygger på information från SOU 2015:7 och muntlig information från Sundhets- og aeldreministeriet om inte annat anges. kan ingås genom två modeller; utbudsmodellen eller godkännan- demodellen. När godkännandemodellen används har kommunen fastställt prisnivån i förväg och utförarna konkurrerar med kvali- teten. Godkännandemodellen är således jämförbar med de svenska valfrihetssystemen. Utbudsmodellen påminner mer om upphand- ling och har lett till en del konkurser då priserna har pressats. kan delas upp i servicetjänster och personlig om- vårdnad. av brukarna har valt en privat ut- förare för servicetjänsterna medan hade valt en privat utförare för omsorgstjänster. Det förekommer att privata företag driver äldreboenden. Inriktningen i har dock varit att äldreomsorgen i första hand ska ske i hemmet, vilket lett till att antalet äldreboenden minskat. Av de kvarvarande är cirka 90 pro- cent i ägo. Andelen av de anställda inom social omsorg som kommer från ideella aktörer var 2013 , medan anställda från vinst- syftande företag var . Övriga arbetar inom offentlig sektor. Andelen anställda inom vinstsyftande verksamhet ökar i Danmark.5 Vad gäller omsorgen svarar kommunerna för denna. Regionerna har till huvuduppgift att leverera sjukvård vilket görs dels genom egen sjukvårdsverksamhet, dels genom upphandlad vård från pri- vata utförare. Regionerna har en direktvald församling som i prin- cip ansvarar för utformningen av vården. har ett ”fritt utvidgat sjukhusval” som in- nebär att patienter med remiss har rätt att behandlas på ett privat sjukhus om väntetiden på ett offentligt ägt sjukhus är lång. Med- borgarna i har också rätt att fritt välja husläkare med praktik inom ett visst avstånd från bostaden. Det finns emellertid ingen fri etableringsrätt för allmänläkare utan antalet allmänläkare är reglerat i varje region. Ett tillstånd avser ett visst distrikt. Ett givet tillstånd kan inte återkallas om det inte finns stora personliga 5 Mot en ny skadinaviks velfedsmodell? –konsekvenser av ideell, kommersiell og offentlig tjenesteyting for aktivt medborgerskap, (red.) 2016, s. 29. brister hos läkaren. Möjligheten att omorganisera befintlig primär- vård är därför begränsad. Husläkarna roll som gatekeepers betonas i dansk sjukvård. De är, med vissa undantag, ingången till all annan vård.6 En medbor- gare kan antingen välja att lista sig hos en doktor och ha rätt till gratis vård eller avstå från listning och då få betala en avgift vid besök. av befolkningen har valt listningsalterna- tivet. Det är möjligt att byta husläkare när som helst. Detta är dock ovanligt i praktiken. Husläkarna är i stor utsträckning egenföretagare och de finan- sieras enligt en statligt förhandlad prislista. En möjlighet har dock öppnats för husläkare att anställa andra läkare och få tillstånd att bedriva verksamhet i upp till sex olika distrikt. Sjukvården i finansieras till största delen, cirka 70 pro- cent, genom statsbidrag. Återstoden finansieras av kommunerna. En ny statlig skatt på av befolkningens inkomst tas även ut och fördelas på regioner och kommuner. Patientavgifter täcker av kostnaderna. Vad gäller omsorgen är långvarig hjälp i hemmet är gratis. Kort- varig hjälp betalas av den enskilde beroende på inkomst. Egenav- gifterna för äldreboende är relativt höga och beror på inkomst och förmögenhet. Institut for Kvalitet og Akkreditering i Sundhedsvæsenet (IKAS) är ett samarbetsorgan med deltagare från regioner, myndigheter och ministerier. Institutet ansvarar för tillståndsgivning för sjuk- husverksamhet och öppenvårdsinrättningar. Tillstånd att driva sjukhus beviljas efter ett samrådsförfarande med ministeriet och regionerna och ges på basis av en rad kriterier bl.a. avseende företa- gets ekonomi, kvalitetsarbete och organisation. Nuvarande modell för kvalitetskontroll med ackreditering ska utfasas för alla offent- 6 Skapar vårdsystemen skillnader i vården? En jämförelse mellan åtta länder, SKL 2011, s. 19. liga sjukhus för att minska byråkrati och ersättas med ett system med färre nationella målkriterier. De privata aktörerna är dock in- tresserade av att behålla ackrediteringen eftersom detta anses vara en kvalitetstämpel.