sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — De skulle även kunna vara handledare åt nyanlända i etableringen eller asylsökande som gör sin praktik i skolan eller förskolan. 1 Se avsnitt 3.1.1. Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet För att kunna ta tillvara pensionerade lärare och förskollärare kan, enligt utredningen förslagsvis, en vikariepool med pensionerade lärare och förskollärare upprättas, blockläsning övervägas mm. I utredningens kontakt med Lärarnas riksförbund2 är förbundets bedömning att de pensionerade lärare som vill återinträda i tjänstgöring, vill göra det i en omfattning som passar dem personligen. Det troliga är, menar , att omfattningen är lägre än heltidstjänst för den pensionerade läraren. Därför måste det råda en flexibilitet där den enskilde lärarens förmåga och vilja får sätta gränsen. Vidare menar förbundet att lärare som vill återvända till yrket alternativt vill stanna kvar i yrket ytterligare år vill fokusera på undervisning och inte på kringuppgifter eller administration. Huvudmännen måste försäkra sig om att det går att skapa tjänster där undervisningen står i centrum. Behålla lärare som är på väg att pensionera sig uppskattar att det är svårare att återanställa pensionerade lärare än att lyckas behålla de lärare som planerat att gå i pension, till. Därför bör huvudmännen erbjuda smidiga övergångslösningar för lärare som vill stanna kvar men i annan omfattning. 7.1.1Fördelar för skolhuvudmannen och den pensionerade läraren Det finns incitament för en skolhuvudman som arbetsgivare att anställa en pensionerad lärare eller förskollärare. Arbetsgivaravgiften blir betydligt lägre det är då arbetstagaren ska fylla . Härutöver finns kvalitetsvinster då en pensionerad lärare har kunskap och erfarenhet av att arbeta i skolan. Det finns även incitament för en pensionerad lärare eller förskollärare att arbeta efter pensionen. Jobbskatteavdraget innebär att personer som fyllt beskattas lägre än personer som inte har fyllt . Om pensionären fyller det år då denne arbetar så 2 Uppgifter från . Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet får ett dubbelt jobbskatteavdrag tillgodoräknas. som det från och med det 66:e levnadsåret blir ett förhöjt grundavdrag. Det dubbla jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget innebär att den pensionerade läraren endast behöver betala i skatt på en lön upp till 192 000 kronor.3 Om huvudmannen erbjuder mer anpassade arbetsvillkor som t.ex. mer lärare–elev kontakt, anpassade arbetsuppgifter och arbetstider, lönevillkor m.m. kan det också bidra till att en pensionerad lärare stannar kvar eller återgår i arbete i skolverksamhet. 7.2Lärarstudenter och lärare som inte arbetar som lärare Det finns inga författningar som förhindrar en huvudman inom skolväsendet att anställa lärarstudenter i skolan eller förskolan. En flerspråkig lärarstudent skulle, enligt utredningens bedömning, vara en god resurs i skolan som elevassistent och elevstödjande för nyanlända elever. Utöver lärarstudenter så finns det utbildade lärare och förskollärare som inte arbetar som lärare eller förskollärare, men som skulle behövas i det svenska skolväsendet. Dessa utgör en outnyttjad resurs. 7.3Nationella insatser kan behövas Enligt uppgifter från () fanns det drygt 2 500 lärare som var eller äldre 2014, vilket motsvarar av alla tjänstgörande lärare.5 Det innebär att det är relativt få pensionerade lärare som är aktiva som lärare inom skolan . Det kan, enligt utredningens bedömning, vara svårt för en skolhuvudman att få kontakt med pensionerade lärare och förskol- 4Samråd med organisationer och myndigheter . 5Antal tjänstgörande lärare i förskoleklass, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan, Komvux, Särvux och SFI. Statistiken är beräknad på antal unika personer, varje lärare har bara räknats en gång oavsett om denne är verksam i flera olika skolformer. var det totalt 151 665 tjänstgörande lärare. Källa: Registret över pedagogisk personal, SCB. Möjligt för pensionerade lärare och lärarstudenter att arbeta i skolväsendet lärare, lärarstudenter samt de utbildade lärare och förskollärare som valt att inte arbeta inom sitt yrke. Det kan därför behövas någon form av insats för att få dem som inte arbetar i skolan eller förskolan att komma tillbaka i arbete. Enligt utredningens uppfattning skulle en insats, för att nå ut till dessa grupper, kunna vara att lärarnas fackförbund samordnat går ut till sina medlemmar med en intresseanmälan som sedan följs upp och samordnas med Kommuner och Landsting (SKL). Inom finns ett motsvarande stort tryck på verksamheterna med anledning av flyktingsituationen. gjorde ett utskick till 17 000 pensionärer och studenter som är eller varit medlemmar i förbundet. De fick ett positivt gensvar från ungefär 1 000 personer. Kontaktuppgifterna distribuerades sedan via SKL till kommunala socialchefer som kontaktade de som anmält sitt intresse.6 SCB har uppgifter om alla lärare genom lärarregistret. Dessa uppgifter skulle kunna användas i en nationell insats genom ett riktat erbjudande om att arbeta inom skolväsendet till alla pensionerade lärare och förskollärare, lärarstudenter samt utbildade men inte yrkesverksamma lärare och förskollärare. 6 Enligt uppgifter från SKL. 8Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation I kapitlet analyseras om kravet på att i vissa ärenden om legitimation ska inhämta yttrande från Universitets- och högskolerådet (UHR) ska vara kvar. Inledningsvis beskrivs hur och handlägger ärenden och vilka bestämmelser som reglerar handläggningen. Därefter presenteras analysen, överväganden och förslag. har skrivit en hemställan till avseende författningsändringar som syftar till att effektivisera handläggningen av lärarlegitimationer i utländska ärenden samt att ge och rimliga förutsättningar att hantera dessa ärenden. Myndigheten uttalar att den har svårt att handlägga dessa ärenden , vilket krävs enligt behörighetsförordningen2. föreslår att UHR:s tidsram för yttrande ska regleras alternativt att tidpunkten för när beräkning av handläggningstiden ska påbörjas ska ändras alternativt att kravet på att ska ta inhämta yttrande från UHR tas bort. Enligt utredningens direktiv ska utredningen analysera om kravet på att i vissa ärenden om legitimation ska inhämta yttrande från UHR ska vara kvar. Utredningen har valt att även föra en diskussion kring handläggningstiden och regleringen av UHR:s tidsram för yttrande. 1Skolverkets hemställan , Dnr. 2Förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation 8.2Dagens handläggning och gällande rätt Kravet på legitimation för lärare och förskollärare infördes i skollagen 2011. Från krävs legitimation för lärare och förskollärare för att kunna bli tillsvidareanställda, ansvara för undervisningen och, när det gäller lärare, självständigt få sätta betyg.3 Den som har en lärar- eller förskollärarexamen har möjlighet att ansöka om en legitimation. Det är möjligt att ansöka om legitimation med svensk eller utländsk examen och det finns möjlighet att komplettera legitimationen med fler behörigheter än de som examen ger. Det är som handlägger ärenden om legitimation och som efter ansökan får meddela legitimation till lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen (2 kap. 16 § skollagen [2010:800]). Bestämmelserna om legitimation finns i 2 kapitlet skollagen (2010:800) och i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen). Uppgifter om legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskollärare förs i ett register av enligt förordningen (2011:268) om lärar- och förskollärarregister. Av 4 kap. 2 § behörighetsförordningen framgår att om ett bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ligger till grund för ansökan om legitimation ska inhämta ett yttrande från UHR innan ärendet avgörs. Det framgår vidare av 4 kap. 2 § behörighetsförordningen att ska meddela beslut i ärenden om legitimation senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har kommit in till myndigheten. Enligt räknar myndigheten från när ansökan kommer in. har valt att redovisa handläggningstiden från det datum då ärendet har kommit in av den anledningen att det, enligt , reflekterar den ”väntetid” som sökande upplever. Förordningen gör ingen skillnad på hantering av ärenden som avser svensk eller utländsk utbildning; kravet om fyra månaders handläggningstid är densamma. Handläggningstiden avser ärendets totala handläggningstid fram till beslut. det är både och handläggningstid som avses. Det finns inte någon reglering om hur som UHR har på sig att yttra sig över den 3 Se beskrivning av bestämmelserna i avsnitt 3.1. Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation Enligt uppgift från UHR är genomsnittstiden för yttranden (). Till följd av Yrkeskvalifikationsdirektivet4 ska handläggningstiden för ett ärende som avser sökande med utbildning från EU och EES enligt huvudregeln vara högst . hade initialt, när kravet på legitimation infördes, en mycket stor mängd ansökningar att handlägga, vilket ledde till långa handläggningstider. För ärenden om legitimation för lärare med en svensk utbildning är handläggningstiden i dagsläget cirka . Handläggningstiden för ärenden om legitimation för lärare med utländsk utbildning är fortfarande lång, cirka 9–12 månader. Anledningen till att handläggningstiden är längre för sökanden med utländsk examen än för sökanden med svensk examen beror bl.a. på ärendenas komplexitet. Komplexiteten i ärenden har till viss del fördröjt handläggningen i dess olika steg bland annat initialt i fråga om kompletteringar och i kommunicering med sökanden. Vidare har ärendets svårighetsgrad och examens ursprungsland betydelse i fråga om den tid det tar för UHR att få svar/underlag från berörda lärosäten. På grund av dessa omständigheter har en ärendebalans byggts upp och när denna balans har arbetats av hos har balansen i stället hamnat hos UHR. Under de år som har gått anser att myndigheten har byggt upp kompetens hos medarbetare på myndigheten vilket skapar ett snabbare och bättre flöde av ärendena. arbetar kontinuerligt med att effektivisera handläggningsprocessen och har enligt uppgift förbättrat handläggningstiden med drygt fem månader.5 Enligt UHR går det inte att säga att ärenden med utbildning från ett visst land tar än den genomsnittliga handläggningstiden för ett yttrande till . Handläggningstiden är snarare beroende av det individuella ärendets komplexitet (t.ex. om en person har många utbildningar, kompletterande kurser, relevant 4Jfr och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. Detta regleras i 4 kap. 7 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Enligt denna regel kortas handläggningstiden med en månad, huvudregeln blir 3 månader handläggningstid för sökanden från EU/EES och . Direktivet påverkar dels handläggningstiden men även ansökningsförfarandet bl.a. ska erkännande av yrkeskvalifikationer och beslut om legitimation ske i två steg. 5Enligt uppgift från . Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation tjänstgöring, är behörig i flera skolformer) och om UHR har all nödvändig dokumentation och information som krävs för att kunna bedöma meriterna. 8.2.1Handläggning av ärenden avseende personer med utländsk utbildning Den som ansöker om legitimation har endast kontakt med en myndighet; . Det är som har all kontakt med UHR. Handläggningsprocessen i ett legitimationsärende ser sammanfattningsvis ut enligt följande. 1.Skolverket tar emot ansökningar om legitimation utifrån utländsk examen. 2.Inkommen ansökan kontrolleras utifrån formalia (enligt ansökningsföreskrifter). Om något saknas skickas en begäran om komplettering ut till den sökande. a)Om den sökande efter komplettering inte skickat in de föreskrivna handlingarna, eller kommit in med betalning, avvisas ärendet. 3.När fått in alla handlingar som behövs, skickas en begäran om yttrande gällande utländska meriter till UHR. UHR kontrollerar i en första granskning om ansökan är komplett. Om ansökan inte är komplett ska normalt inte skicka begäran om yttrande till UHR, men om det ändå inkommer ett inkomplett ärende till UHR, så begär UHR att ska begära relevant komplettering av den sökande. När ansökan är komplett bedömer UHR om utbildningen ger lärarbehörighet i utbildningslandet (vilka skolformer, årskurser och ämnen m.m.) och att lärosätet och examen är erkända i Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation utbildningslandet samt betygshandlingarnas äkthet. Om utbildningen är en erkänd utländsk lärarutbildning bedömer UHR om de utländska meriterna uppfyller (eller inte uppfyller) kraven (på nivå, omfattning och innehåll) för att motsvara nuvarande eller äldre svensk förskollärar- och/eller lärarexamen (grundlärare, ämneslärare, yrkeslärare, speciallärare/specialpedagog m.m.) och i vilka ämnen/skolformer/årskurser som kraven uppfylls (eller inte uppfylls). UHR anger även om nationella krav är uppfyllda (eller inte uppfyllda). 4.UHR återkommer med ett yttrande till . väger samman svenska och utländska meriter och gör sedan en bedömning av ärendet. I de allra flesta fall behöver UHR:s yttrande kommuniceras och kompletterar sökanden på ytterligare handlingar. a)I uppskattningsvis av fallen behöver den sökande skicka in kompletterande handlingar som måste skickas tillbaka till UHR, för att myndigheten ska kunna bedöma den utländska lärarutbildningen. begär in de kompletterande handlingar och återsänder ärendet till UHR. 5.Beslut fattas utifrån bedömningen av ärendet. 8.2.2Yrkeskvalifikationsdirektivet påverkar EU och EES ärenden träder lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer i kraft. Genom dessa genomförs Yrkeskvalifikationsdirektivet.6 När det gäller ärenden som rör personer med utbildning från ett land inom EU eller EES måste och uppfylla de krav som ställs i lagen och förordningen. I förordningen finns bestämmelser om handläggning av ärenden om erkännande av yrkeskvalifikationer, varav det framgår bland annat följande gällande yttrande och handläggningstid. I ärenden om erkännande av yrkes- 6 och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation kvalifikationer enligt den generella ordningen ska , om det inte är obehövligt, inhämta Universitets- och högskolerådets yttrande avseende yrkesutövarens utländska utbildning innan myndigheten avgör ärendet.7 Vidare ska beslut i ärenden om erkännande av yrkeskvalifikationer fattas skyndsamt och senast från det att en fullständig ansökan har getts in. I ärenden om erkännande enligt den generella ordningen och i vissa andra ärenden som anges i förordningen, får tidsfristen förlängas med en månad, om det finns särskilda skäl.8 har påbörjat ett föreskriftsarbete om hur dessa ärenden ska hanteras. Inflödet av utländska ärenden till var totalt cirka 1 500 ansökningar. Det motsvarar 125 ansökningar . Ärendebalansen var cirka 1 000 ärenden. Enligt preliminära prognos beräknas inflödet av utländska ärenden bli totalt cirka 2 000 ansökningar, vilket är en ökning mot . Det motsvarar 166 ansökningar . De länder som ligger högst bland de utländska ärendena inom EU/EES är , och . De länder som ligger högst bland ärenden från tredje land är , och . 8.3Analys av behovet av yttrande och handläggningstiden Det kan konstateras att det finns en stor mängd ärenden som avser ansökan om legitimation från personer som har en utländsk utbildning. Dessa ärenden hinner inte handlägga inom den reglerade handläggningstiden . Det kan också konstateras att den ärendemängd som belastar och är extraordinär då den omfattar en stor 74 kap. 6 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 84 kap. 7 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 9Uppgifter lämnade av . Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation mängd ärenden som har släpat efter. När den mängden minskat och myndigheterna är i balans med ärenden kommer situationen och förutsättningarna troligtvis att se annorlunda ut. Att bedöma hur lång handläggningstid ett normalärende skulle ta i ett normalläge är möjligt först när myndigheterna är i balans med ärenden. Det är, enligt utredningen, däremot mycket svårt att se att det faktum att ska inhämta ett yttrande från UHR i dessa ärenden ensamt skulle vara den faktor som förlänger handläggningstiden. Det är snarare en kombination av faktorer som påverkar den totala handläggningstiden. Utredningen anser att det är nödvändigt att inhämtar yttrande från UHR. En ordning där inte skulle inhämta yttranden alls från UHR är inte realistisk då det är UHR som är den myndighet som har en upparbetad kompetens att bedöma utländska utbildningar och examen. Att det är UHR som har den kompetensen har framkommit samstämmigt av myndigheterna vid samråd med utredningen. Härutöver framkommer också i den beslutade förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer att yttrande ska inhämtas från UHR i EU och EES ärenden. Att då inte skulle inhämta yttranden ifrån UHR i ärenden som gäller utländska utbildningar från tredje land saknar grund. Särskilt som dessa utbildningar är mer komplicerade att bedöma. Utredningen bedömer att UHR även fortsättningsvis är den myndighet som ska yttra sig över de utländska utbildningarna. Det finns däremot ett fåtal ärenden där UHR redan i tidigare utlåtande har bedömt sökandens utbildning från tredje land som en gymnasial eller postgymnasial utbildning. I ärenden där ett sådant utlåtande finns anser utredningen att det skulle det kunna vara lämpligt om hade möjlighet att besluta i ärendet utan att begära ett yttrande från UHR. Enligt utgör dock detta en mycket liten del av ansökningsärendena. Om inte begär in yttranden i dessa ärenden kommer det därför inte att markant påverka genomsnittliga handläggningstid, men det kommer att påverka handläggningstiden positivt för den enskilde sökande i just de fallen. Enligt utredningen bör därför Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation inte begära yttranden från UHR i de fall där det är obehövligt10. Utredningen anser att det är viktigt att handläggningstiden bestäms utifrån sökandens perspektiv och inte för att förbättra myndigheternas statistik. Att ändra tidpunkten för när beräkning av handläggningstiden ska påbörjas är därför inte en lämplig väg att gå. Det förbättrar endast myndigheternas statistik och gör inte att ärendet de facto hanteras snabbare. Däremot kan behöva se över hur myndigheten beräknar handläggningstiden och tydliggöra det på webbplatsen, så att sökanden har klart för sig hur det kan komma att ta innan beslut fattas. Enligt beräknar myndigheten handläggningstiden från när ansökan kommer in. redovisar, som tidigare nämnts, en handläggningstid som enligt myndigheten är den väntetid som sökande upplever. uppger att om de ändrar redovisning och i stället utgår från när ärendet är komplett skulle handläggningstiderna i många fall redovisningsmässigt minska men sökande skulle fortfarande uppleva 9–12 månaders väntetid.11 Enligt förordningen ska dock handläggningstiden beräknas från ”senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har kommit in till myndigheten”. Det kan vara ett senare skede än när ansökan har kommit in. Utredningen konstaterar att inte redovisar handläggningstiden enligt behörighetsförordningen. Enligt utredningen bör inte tidpunkten för när handläggningstiden ska beräknas från ändras i behörighetsförordningen. Det är dessutom lämpligt att tidpunkten är densamma i alla ärenden om legitimation. I 4 kap. 7 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer anges att beslut ska fattas ”senast från det att en fullständig ansökan har getts in”. Den handläggningstid som anges i 4 kap. 3 § behörighetsförordningen avser ärendets totala handläggningstid fram till beslut. det är både ärendehandläggning och tiden för UHR:s yttrande som utgör handläggningstiden. Det finns inte någon reglering för hur som UHR har på sig att yttra sig över den utländska utbildningen. så att det överensstämmer med kraven på inhämtande av yttrande enligt 4 kap. 6 § förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 11Enligt uppgift från . Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation UHR och har kommit överens om att UHR ska skicka cirka 40 yttranden till Skolverket.12 har UHR skickat över i genomsnitt 40,1 ärenden per vecka.13 Enligt uppgift från UHR är den genomsnittliga handläggningstiden för ett yttrande (), men ett komplett ärende kan (när ärendemängden från till UHR är i balans) avgöras av UHR . När ärendetillströmningen till UHR från kommit i ”balans” torde, enligt UHR, den genomsnittliga handläggningstiden kunna minska ytterligare. Det kan i vissa fall ta att få den detaljerade information, som krävs för UHR:s bedömning, från utbildningslandet om den sökandes meriter och den eventuella lärarbehörighet som följer av dessa. Det svenska lärarlegitimationssystemet är i det närmaste unikt i världen vad gäller graden av detaljreglering (skolformer/årskurser/krav på minsta poängnivå för att undervisa i ett visst skolämne m.m.). Läraryrket är inte reglerat i alla världens länder. I vissa länder består regleringen av att man ska ha en mer generell lärarutbildning för att bli ”behörig lärare” utan att begränsa behörigheten till ett visst ämne eller skolform. Om lärarbehörigheten i utbildningslandet inte framgår av den sökandes betygshandlingar kan UHR behöva skicka en förfrågan till den behöriga myndigheten för läraryrket i utbildningslandet. Enligt UHR kan myndigheten inte råda över hur det tar innan svar inkommer från den behöriga myndigheten för läraryrket i utbildningslandet. inkommer inte något svar och ibland måste UHR ställa följdfrågor till svaret. Alla länder har inte heller någon särskild behörig myndighet för läraryrket. Inom EU/EES finns ett särskilt informationssystem () för att ställa frågor om lärarbehörighet. Detta IMI- system underlättar UHR:s arbete med bedömning från EU/EES, men det är inte alltid som svar inkommer. I de fall som svar inte inkommit utfärdar UHR ett yttrande där det anges att kontakt tagits med behörig myndighet men att svar inte inkommit. Om/när svar inkommer från behörig myndighet meddelar UHR detta till , som då kan begära ett nytt yttrande från UHR. 12Uppgifter om hur UHR:s hantering går till har lämnats av UHR. 13Enligt statistik har UHR i genomsnitt skickat 40,4 ärenden under v. 1–10 2016. Krav på yttrande i vissa ärenden om legitimation Enligt uppgift har således UHR en genomsnittlig handläggningstid . Vissa fall går snabbare och vissa fall tar . Utredningen bedömer att UHR har svårt att råda över den handläggningstiden och att den i normalfallen kommer att vara kortare när ärendehanteringen är i balans. Det är därför inte lämpligt att reglera UHR:s handläggningstid för yttranden. anser, enligt myndighetens skrivelse och i senare kontakt med myndigheten, att UHR:s handläggningstid ska regleras och menar att inte heller kan råda över handläggningstiden. Att inte reglera en handläggningstid överhuvudtaget är, enligt utredningen, ur sökandes perspektiv olämpligt. Visserligen är UHR:s process en obligatorisk delprocess i handläggningen, men nuvarande reglering av handläggningstiden i behörighetsförordningen överensstämmer också med handläggning av ärenden om erkännande av yrkeskvalifikationer.14 Utredningen föreslår därför att UHR:s handläggningstid inte ska regleras som ett separat moment i handläggningen av dessa ärenden. Utredningen har även övervägt om det skulle vara lämpligt om den sökande själv begär ett yttrande från UHR över intyg om utländsk utbildning och examen.