sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — De offentligt finansierade medierna spelar en oerhört viktig roll för utbudet. Ett problem som påpekas av berörda organisationer är hur majo- ritetsmedierna framställer det samiska folket och de nationella mi- noriteterna. Det förekommer allt från okunskap till spridning av ste- reotyper och andra fördomar. Teknikutvecklingen har sänkt trösklarna för att starta publiceringskanaler vilket i viss mån har un- derlättat för tidigare svaga röster att göra sig hörda. Det krävs aktiva insatser för att förbättra existerande digitala översättningsverktyg för att de, i dessa till volym små språk, ska kunna leverera tillräcklig kvalitet. En väsentlig insats för ett nytt mediestöd blir att stimulera nyhetsrapportering med nationellt minoritetsperspektiv, såväl på de nationella minoritetsspråken som på svenska. Det nuvarande pres - stödssystemet har inte i någon nämnvärd utsträckning förmått sti- mulera nya initiativ. Kapitel 6 Ny inriktning på mediepolitiken Det digitaliserade, globaliserade och individualiserade medieland- skapet skapar behov av en ny inriktning på mediepolitiken. Begrepp som massmedier har förlorat i relevans. Då medier kan utgöras av i princip vilken avsändare och vilka innehålls- och spridningsformer som helst behövs en avgränsning för vad staten bör stötta. förordar i det här kapitlet att den nya medie- politiken tar avstamp i de demokratiska värden som ligger till grund för yttrandefriheten. Allas röster är lika mycket värda, för att alla har lika värde. Det är möjligt att förena den roll staten har som å ena si- dan upprätthållare av lag och ordning (här i betydelsen garant för alla medborgares konstitutionella rätt till yttrande- och åsiktsfrihet) och å andra sidan den roll staten har som normbildare (för att försvara demokratins grundvalar). Denna normbildande funktion kommer till uttryck på flera olika sätt, t.ex. genom signalvärdet i vilka brott rättsväsendet väljer att prioritera eller genom hur staten väljer att spendera allmänna medel. Såväl formellt fastslagna mediepolitiska mål som resultatindika- torer bör revideras, för att gå i takt med medieutvecklingen. I arbetet med att utforma nya mediepolitiska mål behöver medborgarnas nya roll som medieborgare göra avtryck. Likaså bör potentialen i alla innehålls- och spridningsformer vägas in så att inte någon eller några enskilda former prioriteras. Betoningen måste i stället ligga på det demokratiska syftet. Kapitel 7 Ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier I kapitlet lämnar förslag till nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier. Det nya stödsystemet ska ersätta det befint- liga presstödet . Det nya mediestödet är utformat dels i en ny medielag, dels i en förordning. Konstruktionen bygger på viljan att förankra de delar av systemet som behöver vara stabila i samt bedömningen att ett nytt stödsystem behöver förändras iterativt, vilket möjliggörs via en mer flexibel förordning. En del som behöver vara stabil är sam- mansättningen av den mediestödsnämnd som ska pröva ansökningar om mediestöd. Majoriteten av nämndens ledamöter nomineras på personliga mandat av mediebranschen. Ordförande och vice ord förande i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare, för att säkerställa processens rättssäkerhet. Stödet kan utges till allmänna nyhetsmedier som uppfyller vissa villkor. Till dessa hör att det redaktionella innehållet ska utgöra av hela innehållet, att det exklusiva egenproducerade redaktionella innehållet ska utgöra av hela inne hållet, att mediet ska vara allmänt tillgängligt, riktat till en svensk målgrupp, spritt under egen titel med ansvarig utgivare, publiceras eller sändas minst samt ha en god användarföran kring. Inre mångfald i betydelsen olika representationer och per- spektiv ställs som tröskelkrav för stöd. Ett stödberättigat medium ska också präglas av principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Mediestödet bygger på principen att kvalitativ oberoende nyhets- rapportering kan ske i alla innehålls- och spridningsformer. Stödet omfattar incitament för att bevaka bredare områden, detta för att minimera antalet kommuner där medborgarna inte har tillgång till journalistik, samt att tillgängliggöra innehållet för personer med funktionsnedsättning. Stödet kan ges som produktionsstöd, distri- butionsstöd samt innovations- och utvecklingsstöd. Mediestöd får även lämnas till allmänna nyhetsmedier som är rik- tade till det samiska folket och de nationella minoriteterna, då ställs lägre villkor för periodicitet och användarförankring i den breda populationen. Mediestöd får även under vissa förutsättningar lämnas till allmänna nyhetsmedier som utgörs av nyhets- och bildbyråer. Ny- startade initiativ stimuleras genom att lägre villkor för mediestöd vad gäller god användarförankring ställs . Det nya mediestödet öppnar för fler potentiella stödmottagare, detta kräver i sin tur en vidgad budgetram. Utredningens förslag är att anslaget, utöver de som finns i det befint- liga presstödssystemet, ska tillföras ytterligare , ytterligare och ytterli- gare . Det innebär att mediestödet anslagsram i så fall kommer att vara . Därtill föreslår utredningen att Myndigheten för press, radio och tv ska tillföras för att härbärgera med- iestödsnämnden och för att nämnden ska kunna hantera fler kvalita- tiva bedömningar och anlita ett stort antal externa experter för beredningen av ansökningar. För att skapa ett större oberoende för mediestödsnämnden bör dess långsiktiga placering omprövas om el- ler när mediebranschens organisationer skapar ett civilrättsligt organ i syfte att härbärgera verksamheten. Kapitel 8 Mediepolitiska idéskisser För att uppnå syftet med utredningsuppdraget, som enligt direkti- ven handlar om att tillgodose allmänhetens behov av allsidig infor- mation och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oav- sett bostadsort, bör den mediepolitiska verktygslådan omfatta en mängd åtgärder. Utöver det direkta mediepolitiska stödet pekar ut- redningen i detta kapitel på en bred flora insatser som skulle kunna vidtas på , då fördjupad analys kunnat genomföras och de- taljerade förslag kunnat utarbetas. En utgångspunkt i direktiven är ”att ge förutsättningar för en fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället”. För att lyckas med detta behöver mediepolitiken omfatta insatser mot negativ informa- tionspåverkan och mot sanktionsfria hot mot journalister. Men också för ett stärkt användarskydd och en kraftfull och långsiktig satsning på höjd medie- och informationskunnighet. Det är endast genom en upplyst, digitalt och medialt kompetent befolkning som blir motståndskraftigt mot olika destabiliserande krafter. Direktiven stipulerar att medborgare har rätt att få förutsätt- ningar för att vara demokratiskt delaktiga, i hela landet. Då medie användarna och medierna flyttar över i digitala kanaler bör insatser ske för att även medborgare som bor i områden som marknaden inte bedömer lönsamma ska ha funktionell internetaccess. Det handlar därutöver inte bara om var man bor, utan var man är. Det bör vidare ske en översyn av Postnords direktiv för att möjliggöra samdistribu- tion mellan post- och tidningsföretag, även i icke-lönsamma områden. Behoven som identifierats pekar på att en mediepolitik för fram- tiden är i behov av stärkt finansiering. Bedömningen är att en utred- ning bör tillsättas för att identifiera formerna. Avslutningsvis pekar utredaren på att medieindustrin bör ges näringspolitiska stöd av den art som kommer andra industrisegment till gagn. Kapitel 9 Konsekvenser av förslagen Kapitlet redovisar konsekvenserna för medieföretagen och staten av att ett befintligt stödsystem – presstöd – ersätts med ett mediestöd . Vissa konsekvenser för samhällsekonomin och medborgarna beskrivs också. Förslaget till nytt produktionsstöd har både vinnare och förlorare bland nuvarande cirka 70 stödmottagande tidningar. I de fall över- gången till det nya stödsystemet innebär en minskning av stödnivån med omfattar det nya produktionsstödet en över- gångsregel som innebär att stödet sänks successivt . Det finns också en möjlighet för enskilda medier att utveckla en journa- listisk verksamhet i kommuner som är svagt bevakade eller obeva- kade och på så sätt bli berättigade ett nytt extra produktionsstöd. Förslaget innebär att innebär att statens kostnader kommer att öka successivt. Stödbehoven ökar i takt med att medieföretagens ekonomi försämras, men även som en konsekvens av att fler aktörer kommer att kunna bli berättigade till stöd. De ökade kostnaderna, utöver kostnaderna för det nuvarande presstödet, föreslås ska finan- sieras genom omfördelningar inom utgiftsområdena 1 och 17. Medborgarna rör sig mellan den traditionella, passiva rollen som tittare, lyssnare och läsare till den som producent och distributör av innehåll. Var och en är i den bemärkelsen aktiva medier, en maktför- skjutning till individernas fördel. har makten kanske mer än i historien koncentrerats till ett fåtal, globala aktörer, en maktförskjutning till medborgarnas nackdel. Mediepolitiken har aldrig haft en viktigare roll än . För att lyckas krävs bredare ansatser . Centralt att prioritera är ett digitalt och medialt kompetenslyft, att den nya mediepolitiken in- kluderar åtgärder som för in i en digital upplysningstid. Den enda egentliga garanten för medborgarnas tillgång till kvalitativ, obe- roende information och nyhetsrapportering på lång sikt är allmänhe- tens egen förmåga att styra undan hoten och utnyttja möjligheterna. Den främjas genom en nationell satsning på medie- och informa- tionskunnighet, genom ett digitalt kompetenslyft. Det är om med- borgarna förstår värdet i kvalitativa oberoende nyhetsmedier och väljer att investera i deras produkter och tjänster som en mångfald av oberoende, kommersiella medier kan bli långsiktigt hållbara. Det är bara genom uthållig kvalitativ nyhetsrapportering och kritisk gransk- ning av makten som en hälsosam demokrati kan säkerställas. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om statligt stöd till juridiska personer som ger ut allmänna nyhetsmedier oavsett innehålls- eller spridningsform (mediestöd). Med allmänna nyhetsmedier avses medier som har ett redaktio- nellt innehåll bestående av regelbunden allsidig nyhetsbevakning och kritisk granskning av för demokratin grundläggande processer och skeenden. 2 § Mediestöd får inte ges till allmänna nyhetsmedier som ges ut av myndigheter eller av verksamhet som finansieras genom lag (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. 3 § Mediestöd kan ges som produktionsstöd, distributionsstöd samt innovations- och utvecklingsstöd. 4 § Mediestöd syftar till att stärka demokratin i genom att, via allmänna nyhetsmedier, främja allmänhetens tillgång till obero- ende nyhetsförmedling samt möjlighet att ta del av och själva med- verka till en mångfald av perspektiv i en bred samhällsdebatt. Prövning av ansökan om mediestöd 5 § Ansökningar om mediestöd prövas av en särskild nämnd, medie- stödsnämnden. Ledamöter nominerade av organisationer som före- träder publicister, journalister och medieföretag ska utgöra en majo- ritet i nämnden. 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om mediestöd. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statligt stöd till juridiska personer som ger ut allmänna nyhetsmedier oavsett inne- hålls- och spridningsform (mediestöd) i enlighet med lagen (2017:00) om mediestöd. 2 § Mediestöd lämnas i mån av tillgång på medel. Allmänna förutsättningar för mediestöd 3 § Mediestöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier som 1. präglas av principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet, 2. har ett redaktionellt innehåll som utgör av hela innehållet, 3. har ett exklusivt, egenproducerat redaktionellt innehåll som utgör av hela innehållet, 4. har ett redaktionellt innehåll som präglas av hög kvalitet och inre mångfald, 5. är allmänt tillgängliga, 6. självständigt sprids under egen titel med en ansvarig utgivare, 7. publiceras eller sänds minst , 8. är riktade till en svensk målgrupp, och 9. har en god användarförankring. Ett redaktionellt innehåll kan bestå av text, bild, rörlig bild, grafik och ljud. får i stället för vad som anges i första stycket 7 föreskriva om en högre periodicitet om det för en viss kate- gori av digitala allmänna nyhetsmedier är uppenbart att periodicite- ten bör vara högre. 4 § Mediestöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier som är riktade till det samiska folket och de nationella minoriteterna som uppfyller villkoren i 3 § första stycket 1–6 och som 1. publiceras eller sänds regelbundet och minst , 2. är riktade till en eller flera svenska målgrupper inom det samiska folket och de nationella minoriteterna, och 3. har en god användarförankring i sina målgrupper. 5 § Mediestöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier som utgörs av nyhetsbyråer eller bildbyråer och som uppfyller villkoren i 3 § första stycket 1, 4, 8 och 9. 6 § Mediestöd får lämnas till nystartade allmänna nyhetsmedier som uppfyller villkoren i 3 § första stycket 1–8. Stödet får lämnas per allmänt nyhetsmedium. 7 § Som villkor för mediestöd får mediestödsnämnden ställa som krav att det allmänna nyhetsmediet är anslutet till ett medieetiskt system. Särskilda förutsättningar för produktionsstöd 8 § Produktionsstöd får lämnas för att täcka av mediestödsnämnden godkända kostnader som är förknippade med utgivningen av ett all- mänt nyhetsmedium. 9 § Produktionsstöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier som kan visa att verksamheten är i behov av ekonomiskt stöd. För allmänna nyhetsmedier som ingår i eller är på väg att ingå i en koncern får pro- duktionsstöd endast ges om det kan visas att behovet inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att det ansökande mediets behov inte kan åtgärdas inom koncernen. 10 § Produktionsstöd baseras på de årliga rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av det allmänna nyhetsmediet. Stödbelopp fastställs i relation till dessa kostnader och tillgången på medel. Av tabellen framgår de maximala stödbeloppen i olika kost- nadsintervall. Kostnadsintervall, tusental kronor Högsta möjliga stödbelopp, tusental kronor 0–9 999 10 000–19 999 20 000–49 999 50 000– 99 999 100 000 och över 11 § Ytterligare produktionsstöd får lämnas till allmänna nyhetsme- dier som har en journalistisk verksamhet i kommuner som är svagt bevakade eller obevakade. Det ytterligare produktionsstödet för detta ändamål får uppgå till högst per kommun. 12 § Ytterligare produktionsstöd får lämnas till allmänna nyhets medier som vidtar åtgärder för att tillgängliggöra sitt innehåll för personer med funktionsnedsättning. Det ytterligare produktions- stödet för detta ändamål får uppgå till högst 13 § Det sammanlagda produktionsstödet som ett allmänt nyhets- medium i de två lägsta kostnadsintervallen i 10 § berättigar till enligt 10–12 §§ får inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av det stödberättigade mediet. För all- männa nyhetsmedier i det mellersta kostnadsintervallet får stödet inte överstiga och för allmänna nyhetsmedier i de två högsta kostnadsintervallen får stödet inte överstiga . Särskilda förutsättningar för distributionsstöd 14 § Distributionsstöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier för distribution av papperstidningar. 15 § Distributionsstöd får lämnas för varje exemplar av en pappers- tidning som distribueras av ett distributionsföretag eller, av ett befordringsföretag i lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningsut- delningsturer, där minst två allmänna nyhetsmedier deltar. 16 § Distributionsstöd lämnas med per exemplar för de första 7 miljonerna stödberätti- gade exemplar, per exemplar för exemplaren mellan 7 miljoner och 14 miljoner, per exemplar för exemplaren mellan 14 miljoner och 21 miljoner, per exemplar för exemplaren över 21 miljoner. 17 § För att få distributionsstöd ska det allmänna nyhetsmediet skriftligen förbinda sig att avstå från egen distribution i områden med samdistribution och överlämna hela distributionsarbetet till ett distributionsföretag eller postbefordringsföretag i området med samdistribution. 18 § Två distributionsföretag får svara för stödberättigad samdistribution inom ett distributionsområde, om mediestöds- nämnden medger det. 19 § Ett distributionsföretag eller postbefordringsföretag får för- medla distributionsstöd endast om företaget skriftligen förbinder sig att inom sitt verksamhetsområde anordna samdistribution där det finns förutsättning för stödberättigad samdistribution, att til - lämpa en likvärdig prissättning per distribuerat exemplar och att hålla samdistributionen öppen för samtliga allmänna nyhetsmedier. Särskilda förutsättningar för innovations- och utvecklingsstöd 20 § Innovations- och utvecklingsstöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier för insatser som ska syfta till – utveckling av redaktionellt innehåll i digitala kanaler, – innovationer och utveckling när det gäller digital publicering och spridning av det allmänna nyhetsmediets innehåll, – utveckling av nya affärsmodeller. Stöd får även lämnas för förstudier inom dessa områden. 21 § Innovations- och utvecklingsstöd får inte lämnas till en förstudie eller insats som har inletts innan en ansökan om stöd lämnats in. 22 § Innovations- och utvecklingsstöd lämnas i form av projekt bidrag. Det får beviljas för en insats under högst och för en för- studie under högst . 23 § Innovations- och utvecklingsstöd får lämnas för högst 40 pro- cent av kostnaden för insatsen eller förstudien enligt 20 §. För insatser med särskild betydelse för nationella minoriteter enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritets- språk eller för barn och unga får stöd lämnas med högst av kostnaden för insatsen eller förstudien enligt 20 §. En insats eller förstudie får inte finansieras genom produktions- stöd enligt 10–12 §§ eller av annat statligt stöd. 24 § vid Myndigheten för press, radio och tv prövar frågor om mediestöd enligt denna förordning. 25 § Arbetet med stödgivningen ska präglas av öppenhet och trans- parens. Den praxis som skapas av mediestödsnämnden ska tillgäng- liggöras för allmänheten. 26 § Alla ansökningar om mediestöd ska vara skriftliga och innehålla en oberoende företagsekonomisk bedömning och marknadsanalys. Ansökningar om produktionsstöd ska även omfatta en plan för hur stödbehovet kan minska och upphöra. Sökanden ska därut över lämna de handlingar och uppgifter som mediestödsnämnden behöver för att pröva ansökan. 27 § Återkommande ansökningar om produktionsstöd från samma allmänna nyhetsmedium prövas fördjupat vart tredje ansökningstill- fälle för att minska risken för långsiktigt oförändrat stödberoende. Den fördjupade prövningen ska inkludera en uppföljning av den sökandes planer för hur stödbehovet kan minska och upphöra. 28 § Ett beslut om mediestöd får förenas med villkor. Dessa ska framgå av beslutet. I beslutet ska även sista dag för redovisning enligt 35 § framgå. 29 § Beslut om fördelning av produktionsstöd till allmänna nyhets- medier som är riktade till det samiska folket och de nationella mino- riteterna fattas efter samråd med företrädare för respektive minori- tetsgrupp. 30 § Beslut om fördelning av ytterligare produktionsstöd enligt 11 § ska föregås av kvalitativ bedömning av vilka kommuner det handlar om vid ett givet ansökningstillfälle. 31 § Beslut om fördelning av ytterligare produktionsstöd enligt 12 § ska vid behov fattas efter samråd med organisationer för personer med funktionsnedsättning och med berörda myndigheter. 32 § Beslut om fördelning av stöd för innovation och utveckling enligt 20 § ska föregås av samråd med expertis på innovations- och utvecklingsområdet. 33 § Frågan om huruvida allmänna nyhetsmedier uppfyller kraven för produktionsstöd ska bedömas med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket stöd söks. För nyetablerade medier och för medier som har en relativt låg periodici- tet får uppgifterna avse . 34 § Produktionsstöd beräknas för kalenderår och betalas ut månads- vis i förskott med en tolftedel av bidraget för varje kalendermånad. Distributionsstöd betalas ut i efterskott till distributions- företaget eller postbefordringsföretaget. Distributionsföretaget och postbefordringsföretaget tillgodoför det allmänna nyhetsmediet dess andel av beloppet. 35 § Den som har tagit emot mediestöd enligt denna förordning ska lämna en ekonomisk redovisning av de mottagna medlen till medie- stödsnämnden. 36 § ska, med utgångspunkt i den redovisning som ska lämnas enligt 35 §, kontrollera att mediestödet använts i överensstämmelse med denna förordning. 37 § får besluta att beviljat mediestöd tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att stödet beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller att rätt till stödet av annan anled- ning saknas. 38 § Mediestöd får inte betalas ut till ett företag som är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. 39 § Den som tagit emot ett mediestöd enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att stödet har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2. stödet av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3. mottagaren har delat ut vinst till det allmänna nyhetsmediets ägare under , 4. stödet helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har använts för det ändamål som det har beviljats för, 5. mottagaren inte lämnar sådan redovisning som avses i 35 §, eller 6. villkor i beslutet om stöd inte har fullföljts. 40 § Om en mottagare av mediestöd är återbetalningsskyldig enligt 39 §, ska mediestödsnämnden besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet. Återkrav med anledning av vinstutdelning enligt 39 § 3 ska avse stöd som motsvarar den utbetalade vinsten. 41 § Om ett belopp som återkrävts med stöd av 39 § inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta enligt räntelagen (1975:635) tas ut på beloppet. 42 § Om det finns särskilda skäl, får mediestödsnämnden helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning enligt 39 § eller ränta enligt 41 §. 43 § Om ett allmänt nyhetsmedium har lämnat oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att stödet har lämnats felaktigt eller med för högt belopp får mediestödsnämnden stänga av detta från att erhålla nytt mediestöd under högst . 44 § Myndigheten för press, radio och tv får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. 45 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . Genom förordningen upphör presstödsförordningen (1990:524) och förordning (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som beviljats före ikraftträdandet. För mottagare av driftsstöd enligt presstödsförordningen som på grund av bestämmelser om produktionsstöd i denna förordning för- lorar av stödnivån gäller att stödet successivt ska minskas till den nya nivån . För mottagare av begränsat driftsstöd enligt presstödsförord- ningen som på grund av bestämmelser i denna förordning får högre statligt stöd gäller att stödet successivt ska ökas till den nya nivån . Nya mottagare av produktionsstöd enligt denna förordning, som inte varit mottagare av driftsstöd enligt presstödsförordningen, ska erhålla en tredjedel av det stödbelopp som det allmänna nyhets mediet är berättigat till , två tredjedelar av stödet och fullt produktionsstöd det tredje året. förordning med ändring i förordning (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv