sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — Efter att ha visat intresse för annan utredning får den totalförsvarspliktige genomföra webbtester där denne svarar på frågor om bland annat sin hälsa, utbildningsbakgrund, motivation osv som ett första steg. Om denne uppnår ett godkänt resultat möts denne av uppmuntran att gå vidare i processen och boka tid för en annan utredning med personlig inställelse. Det föreligger ingen skyldighet för individen att genomföra en personlig utredning och individen har inte i något skede blivit kallad utan detta sker frivilligt och på individens initiativ. Det föreligger inte heller någon rättighet för att få initiera annan utredning. Detta är en möjlighet individen har som myndigheten sedan tar ställning till, på motsvarande sätt som konstaterats i prop. 1994/95:6 s. 164. Individen som anmäler intresse och sedermera bokar för en annan utredning är, enligt utredningen, inte att anse som kallad, och har också möjlighet att ångra sig och avboka tiden. Att individen inte är att anse som kallad innebär också att det inte finns rättsliga instrument eller medel om individen uteblir eller avbryter utredningen. Dock inställer sig individen om denne får genomföra en annan utredning och har därmed rätt till förmåner, så som reseförmåner, fria måltider, logi, hälso- och sjukvård, grupplivsförsäkring och begravningshjälp, 8 kap. 1 § första stycket punkten 1–6 i lagen om totalförsvarsplikt, 3 kap. 1 § förordning (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. Utredningen anser det dock vara av vikt att notera att om en annan utredning ska genomföras på detta sätt så bör en grundförut- Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt sättning vara att individen i fråga fyllt . Detta eftersom individen i samband med genomförandet av annan utredning kan komma att ställas inför frågan om han eller hon vill gå vidare till mönstring. Ett beslut att mönstra får genomgripande konsekvenser då den enskilde därmed blir skyldig att fullfölja mönstringen och fullgöra den tjänstgöring som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kan komma att besluta. Annan utredning syftar till att utreda förutsättningarna för att genomföra värnplikt eller civilplikt. Annan utredning har tidigare använts för att skriva in totalförsvarspliktiga för civilplikt och för att inhämta information om den enskilde genom beredskapsunderlaget. Utredningens förslag är dock att annan utredning i denna kontext ska användas för att utreda personens förutsättningar, kompetenser och kvalitéer och vilken befattning/befattningar som individen skulle kunna komma i fråga för. Detta främst för att individen ska kunna fatta ett välgrundat beslut om denne vill mönstra eller avbryta förfarandet. Förarbetena öppnar upp för en sådan tolkning genom följande skrivning Genom utredningen ska klarläggas om den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra tjänstgöring inom totalförsvaret i form av värnplikt eller civilplikt … … När det gäller män som är svenska medborgare skall utredningen som regel vara ingående och göras vid en mönstring. Paragrafen hänsyftar alltså både till värnplikt och till civilplikt, men möjliggör inte en direktinskrivning till värnplikt då detta måste ske genom mönstring och personlig inställelse. I SOU 2009:63, s. 124 anges Annan utredning än mönstring behöver till skillnad från mönstring inte följas av något beslut. Om en totalförsvarspliktig ska skrivas in för tjänstgöring efter annan utredning än mönstring kan detta bara innefatta civilplikt med kort grundutbildning eller civilplikt utan grundutbildning. Testerna som genomförs vid annan utredning motsvarar mönstring, men sker i Försvarsmaktens regi i enlighet med förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Dessa kommer därför att förut- Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt sätta en personlig inställelse från individen. Så som utredningen anser att annan utredning ska tillämpas ska den vara så omfattande och lik en mönstring som möjligt och endast skilja sig åt där författningarna inte tillåter det. Försvarsmakten har genom direktåtkomst tillgång till vissa uppgifter i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets automatiserade register över totalförsvarspliktiga, dock inte alla uppgifter. Till exempel i 3 kap. 7 § förordningen om totalförsvarsplikt stadgas att Kriminalvården ska lämna uppgifter om intagning i eller avgång från kriminalvårdsanstalt av svenska medborgare som under kalenderåret fyller 18–. Detta är en uppgift som inte Försvarsmakten får tillgång till genom direkt åtkomst som i förlängningen kan göra att en individ inte bedöms som lämplig. Endast vid mönstring har individen skyldighet att genomföra medicinska och psykologiska undersökningar. Det föreligger dock inget hinder för att annan utredning kan omfatta sådana undersökningar om individen samtycker till det. Vid annan utredning skulle Försvarsmakten efterfråga uppgifter som är av känslig karaktär för individen. Lag (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga reglerar detta. I 1 § första stycket anges att lagen är tillämplig vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga i den verksamhet Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bedriver för att bland annat ta fram underlag för beslut om inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret. I andra stycket anges att i de fall det anges särskilt är lagen också tillämplig i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Vid tillämpning av lagen definieras utredning som mönstring eller annan utredning om den totalförsvarspliktiges förhållanden som utförs enligt lagen om totalförsvarsplikt (3 § lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga). Vidare anges att känsliga uppgifter får behandlas om det är nödvändigt för att ta fram underlag för beslut om inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret (6 § lagen om Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga). I förarbetena (prop. 1997/98:80 s. 41) anges Totalförsvarets pliktverks och den andra myndighetens åtgärder kan därmed sägas vara förenade i samma utredningsärende. Regeringen föreslår att bestämmelser som ger de aktuella myndigheterna m.fl. rätt att behandla känsliga personuppgifter tas in i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. I lagtexten bör markeras att detta är ett undantag från lagens tillämpningsområde i övrigt, och – vilket är en mycket viktig begränsning – att undantaget från personuppgiftslagens förbud mot behandling av känsliga personuppgifter för de berörda myndigheterna endast gäller i deras verksamhet för att utreda totalförsvarspliktigas förhållanden som sker med stöd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Samma krav gäller således självfallet även för dessa myndigheter som för vid behandling av känsliga personuppgifter att detta endast får ske om det är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som anges i lagen. Genom att koppla frivilliginsteget till annan utredning, 2 kap. 1 §, tillämpas samma författningar vid insamlingen och behandlingen av uppgifterna. Utredningen anser det inte motiverat att individernas uppgifter ska bedömas olika beroende på om individen anmält intresse eller kallats till en mönstring. 6.3.7Försvarsmaktens rekommendation till individen Individen träffar sedan yrkesvägledare från Försvarsmakten och går igenom de insamlade uppgifterna och resultatet från testerna tillsammans med individen. Yrkesvägledaren redogör för och diskuterar med individen vilka befattningar och karriärsmöjligheter som kan vara aktuella om denne skulle välja att mönstra. Ju mer underlag som individen lämnar desto mer rättvisande blir den rekommendation Försvarsmakten kan lämna till individen. uppnås kraven i 17 § förvaltningslagen om att den enskilde ska få kännedom om vad som i sak har tillförts ärendet. Annan utredning, enligt utredningens förslag, ska möjliggöra att både Försvarsmakten och den totalförsvarspliktige får så mycket information som möjligt för att den totalförsvarspliktige ska kunna göra ett välgrundat val om en eventuell mönstring. Dock fattas inga beslut i detta skede. Efter annan utredning än mönstring kan en totalförsvarspliktig bara skrivas in till civilplikt med kort grundutbild- Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt Försvarsmakten avskriver i stället ärendet då det inte leder till ett beslut om inskrivning till civilplikt. Vid annan utredning har inte Försvarsmakten samma möjlighet att inhämta information från andra myndigheter om individen som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har befogenhet att göra. Detta innebär att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kan komma att göra en annan bedömning än den Försvarsmakten gör. Utredningen anser att det är av vikt att individen informeras om detta. Risk föreligger annars att individen felaktigt tror att Försvarsmaktens rekommendation är tvingande för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet eller är något annat än just en rekommendation. Det finns dock knappast skäl att anta att den rekommendation som Försvarsmakten lämnat och det inskrivningsbeslut som sedan kan komma att fattas av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet normalt ska behöva skilja sig åt. När detta är genomfört så får individen själv välja om denne vill avbryta eller gå in i ett mönstringsförfarande. Här är det av största vikt att individen får information och förstår vad dessa olika val innebär. Väljer individen att mönstra är han eller hon skyldig att fullfölja mönstringen och fullgöra den tjänstgöring Totalförsvarets rekryteringsmyndighet beslutar om. När en individ har genomgått annan utredning står denne inför två val, att inte gå in i ett mönstringsförfarande alternativt att göra det. Om individen väljer att mönstra övergår ansvaret för processen från Försvarsmakten till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. I 2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt stadgas att mönstring ska ske genom personlig inställelse. Om annan utredning och mönstring kan genomföras vid ett och samma tillfälle vore det att föredra då individen annars skulle tvingas inställa sig . Det är av yttersta vikt att övergången då är tydlig för individen, eftersom det har stor legal betydelse för individen. Om individen väljer att annan utredning ska övergå till en mönstring överförs värdena och rekommendationen från annan utredning till mönstringen. 1997/98:80 s. 17 anges Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt På grundval av dessa och andra uppgifter kan därmed en mindre omfattande utredning än mönstring utföras även hos de nu uppräknade myndigheterna. Om en annan myndighet än genomfört utredningen ska kopior av handlingar som inkommit till den myndigheten tillställas . 6.3.9Underårigs samtycke till att ingå i CRM-databasen I svensk rätt är en person som inte är fyllda underårig. Utgångspunkten är att en underårig person inte äger rättskapacitet att själv råda över sina egna tillgångar eller kan ikläda sig förpliktelser. Detta innebär att som huvudregel kan en underårig inte ingå avtal. Av intresse är då även att ställa frågan om en underårig individ, via beredskapsunderlaget, kan ge sitt samtycke i enlighet med personuppgiftslagen (1998:204) till att ingå i en databas och därmed öppna upp för information från Försvarsmakten, en organisation var yttersta syfte är att genom väpnad strid ha förmåga att försvara . För att kunna lämna ett giltigt samtycke i personuppgiftslagens mening måste individen kunna förstå innebörden och konsekvenserna av att lämna samtycke. Detta innebär att ju äldre den underårige är, desto större handlingsfrihet har denne. Enligt personuppgiftslagen är det den registrerade, det vill säga den som personuppgifterna gäller, som kan samtycka till behandling av personuppgifterna. För att ett giltigt samtycke ska kunna ges krävs att den registrerade är kapabel att förstå innebörden av samtycket. När det gäller vuxna personer är det kravet vanligtvis uppfyllt. Detta får som konsekvens att den underårige kan lämna ett samtycke som är giltigt om det är rimligt att denne förstår innebörden av sin handling. I vissa fall anses samtycket giltigt om vårdnadshavare lämnar sitt samtycke till att behandlingen av uppgifterna. Detta är dock avhängigt faktorer som ändamålet med behandlingen, uppgifternas art och ålder. Om uppgifter om underåriga ska behandlas är det särskilt viktigt att göra en seriös bedömning av den unges förmåga att förstå de totala konsekvenserna av en behandling. En tumregel kan vara att den som fyllt normalt är kapabel att ta ställning i samtyckesfrågan. är det dock så att andra regler än de som finns i personuppgiftslagen hindrar att personuppgifter om barn behandlas. Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt Utredningen anser att då individen svarar på beredskapsunderlaget , det vill säga när en individ uppnått en väsentlig mognad, kognitiv funktion och befinner sig nära myndighetsgränsen uppfylls kraven för att kunna lämna giltigt samtycke i den mån tydlig information lämnas vid ifyllandet av beredskapsunderlaget. CRM-databasen innebär dessutom endast att individen samtycker till direktinformation om Försvarets verksamhet och individen har också alltid möjlighet att anmäla att man inte längre vill ingå i CRM-databasen. Vidare ska annan utredning på eget initiativ och efterföljande mönstring och inskrivning för värnplikt eller anställning enligt utredningen inte bli aktuellt , den ålder då individen alldeles oavsett uppnått myndighetsåldern. 7.1Plikt och frivillighet i tillämpar värnplikt, även om det danska försvaret inte har andra nationella uppgifter än övervakning, hävdande av territoriell integritet och räddningstjänst. Det danska försvarets huvuduppgift är att kunna bidra med förband till multinationella operationer under ledning av Nato, FN eller i koalitioner. Genom Forsvarsforliket (försvarsöverenskommelsen) 2013–2017 beslutades i bred politisk enighet att värnplikten skulle ligga fast, men att antalet värnpliktiga skulle anpassas efter försvarets behov och volymerna minskas från 5 000 grundutbildade till 4 200 (Aftale på forsvarsområdet 2013–2017, , ). I överenskommelsen skriver partierna (s. 5) Tilpasningen skal ikke ses som udtryk for en gradvis udfasning af værnepligten som institution. Forligspartierne er derfor også enige om, at værnepligt i forsvaret fastholdes frem til 2020. Det danska försvaret är i huvudsak en stående styrka utan nämnvärda reserver. Alla förband är bemannade med anställd eller frivillig personal, med undantag av de kongelige særtjenesterna (livgardets vaktkompani, Gardeshusarregementets hästskvadron och kungaskeppet ). Det danska hemvärnet (Hjemmeværnet) består av en aktiv styrka på cirka 15 000 frivilliga, och en passiv reserv. Genomförd militär grundutbildning (basisuddannelse)är inte ett krav för att antas till hemvärnet. Hemvärnet genomför därför en kortare grundläggande militär utbildning i egen regi för de frivilliga som saknar militär utbildning och som vill tjänstgöra i hemvärnet. Alla danska män, cirka 38 000 per årskull, kallas till prövning, benämnd Försvarets dag. Danska kvinnor är inte skyldiga att pröva, men får inbjudan att delta. Cirka 1 400 kvinnor utnyttjar den möjligheten och deltar i prövningen. Cirka före Försvarets dag får alla som ska delta ett brev med uppgift att fylla i en webbaserad hälsodeklaration (helbredsspørgeskema). Syftet är att ge ett så bra underlag som möjligt för den medicinska prövningen vid Försvarets dag. Vid prövningen bedöms cirka 22 000 män och 1 100 kvinnor lämpliga för värnplikt. praktiserar ”värnrätt” för alla som bedöms lämpliga, män som kvinnor, dock endast upp till den politiskt satta gränsen på 4 200 grundutbildade . I praktiken innebär det att de som är intresserade måste stå i kö för att få fullgöra sin värnplikt. Väntetiden från Försvarets dag till att grundutbildningen kan påbörjas uppgår ungefär till ett till . Värnplikten består av en lång grundläggande militär utbildning (basisutdannelsen). Av de 4 200 som genomför denna rekryteras (värvas) cirka 1 500–2 000 till insatsförbanden. Där ges de en lång fortsättningsutbildning (reaktionsstyrkeutdanning) med lön. Efter utbildningen följer normalt en lång internationell militär insats. Efter insatsen kan soldaten teckna kontrakt för fortsatt tjänstgöring eller avsluta tjänstgöringen. Av de som inte värvas efter den grundläggande militära utbildningen överförs cirka 1 000 personer till de kongelige særtjenesterna för ytterligare fyra till åtta månaders värnplikt. Dessa, samt personal som inte används efter den grundläggande militära utbildningen, överförs efter utbildningen till den så kallade totalförsvarsstyrkan på 9 000 personer. Totalförsvarsstyrkan är varken organiserad, övad eller utrustad. Den har heller aldrig använts efter att den upprättades som en del av en politisk kompromiss 2005. Strävan är att ta ut motiverade och frivilliga så långt det är möjligt, men för en mindre del av behovet, , är det inte möjligt. Då det inte finns tillräckligt med frivilliga som bedöms lämpliga sker urvalet med hjälp av lottdragnig. Det danska försvaret tar inte ut de mest lämpade för värnplikt, dels som en följd av principen om värnrätt dels för att lottdragning anses mer demokratiskt då alla behandlas lika. Av samma skäl kan inte personer som har anmärkningar i belastningsregistret eller som av andra skäl bedöms mindre lämpliga för värnplikt utan vidare avvisas från rätten att göra värnplikt. Den danska Beredskapsstyrelsen (civilförsvaret) har stående styrkor med mycket kort reaktionstid bemannade med värnpliktiga. Beredskapsstyrelsen inkallar på egen hand cirka 400 värnpliktiga för nio månaders grundutbildning. Urval med personlig inställelse - Förutsättning för vpl. -Orientering om möjl. för vpl. -Rekrytering till Försvaret Cirka 38 000 män kallas Cirka 34 000 kvinnor bjuds in Källa: Utredningens bild. 1 500-2 000/år 4 200 gör 4 mån 1 000 gör ytterligare begränsade användning av värnplikten är, med undantag för de kongelige særtjenesterna, i huvudsak en rekryteringsmekanism för värvning av personal till insatsförbanden. Det danska försvaret är främst organiserat för produktion av styrkebidrag till pågående och framtida internationella militära insatser. Användningen av värnplikten avspeglar detta. 7.2Plikt och frivillighet i Det norska försvarets huvuduppgift är att försvara och allierade mot allvarliga hot och angrepp inom ramen för Natos kollektiva försvar. Det norska försvaret ska också kunna hävda norsk suveränitet och suveräna rättigheter, samt delta i flernationell krishantering och fredsstöttande operationer. Värnplikten är enligt grundlagens § 119 främst kopplad till försvaret av , detta inkluderar också kollektivt försvar i ett allianssammanhang. Värnplikten som bemanningskoncept ger därmed en del begränsningar, både av juridisk och politisk karaktär. Speciellt gäller det försvarets förmåga att delta i flernationell krishantering och i fredsstöttande operationer. I denna typ av uppgifter kan värnpliktiga i praktiken inte delta. Sådana uppgifter måste därför lösas med värvade soldater och frivilliga som ingått ett anställningsavtal med försvaret. Även om hela försvaret med vissa undantag är deployerbart (med deployerbart avses att en militär enhet kan sättas in i operationer utanför landets gränser) är inte ambitionen att hela styrkestrukturen ska kunna sättas in i internationell krishantering och fredsstöttande operationer. Som en följd av detta har dragit slutsatsen att hela styrkestrukturen inte heller behöver bemannas med frivillig anställd personal. Hemvärnet, Hans Majestet Kongens , Gränsvakten och Kustvakten är inte tänkta att användas utanför gränser även om vissa delar av dem under vissa förutsättningar kan användas i internationella operationer. Det är som beslutar vilken ambition det norska försvaret ska ha att kunna delta i internationell krishantering och fredstöttande operationer. Mönstringsplikten har omfattat såväl kvinnor som män och är också värnplikten allmän, det vill säga att den är könsneutral och omfattar både kvinnor och män. 2015 inkallades de första kvinnorna till grundutbildning med plikt. 2010 blev mönstringsförfarandet tvådelat, med ett första och ett andra urval (sesjon). En årskull omfattar cirka 63 000 kvinnor och män. Av dessa har försvaret haft behov av att skriva in cirka 8 500 för värnplikt. Sesjon del ett är webbaserad och innebär att hela årskullen avger en självskattning det år man fyller . Därefter blir cirka 20 000 selekterade till sesjon del två som innebär personlig inställelse vid något av försvarets sesjonssenter. Under sesjonen, som pågår , genomförs tester, läkarundersökning och den kallade får information om försvaret. Urvalet görs efter principen att det är försvarets behov som är styrande och att det är de mest lämpade som ska tas ut till värnplikt. Frivillighet och motivation är en viktigt urvalsgrund, men försvarets behov kan inte helt täckas av lämpliga som också är motiverade. Andra faktorer som påverkar uttagningen är geografisk tillhörighet, speciellt om den kallade kommer från ett område med otillräcklig rekrytering till hemvärnet. Grundutbildningens (førstegangstjensten) längd är 12 månader för huvvuddelen av de värnpliktiga. Den grundläggande soldatutbildningen på 3–6 månader sker ofta på rekrytskolor innan de värnpliktiga överförs till styrkestrukturen där de sedan upprätthåller beredskap som befattningsutbildningen genomförs. Antalet värnpliktiga i førsteganstjensten har varit sjunkande och har legat ned mot 7 000. Flera av förbanden har angivit att de skulle önska fler värnpliktiga om ekonomin medgav det. Førstegangstjensten är också grund för värvning av de cirka 1 200 anställda soldater det norska försvaret har behov av. Rekryteringsbehovet för att klara detta ligger på 300–400 . Efter genomförd førsteganstjenst överförs de värnpliktiga till en reserv (Forsvarssjefens styrkebrønn). Försvaret, med undantag av hemvärnet, baserar hela sin styrkeuppbyggnad på färdigutbildad personal i denna styrkebrønn. Hur länge personalen disponeras i styrkebrønnen efter førsteganstjensten varierar. I princip disponeras personalen i samma befattningar . Andra och tredje året disponeras man i motsvarande befattningar. Därefter överförs ett nödvändigt antal till hemvärnet. Styrkebrønnen tillförs med dagens volym på førsteganstjensten ungefär 7 000 personer , inklusive 4 500 till hemvärnet som alltså bemannas med pliktpersonal. I praktiken har det visat sig att tiden mellan førsteganstjensten och krigsplaceringen i hemvärnet kan uppgå till mellan fem och . Det innebär att den norska personalreserven uppgår till mellan 12 500 och 20 000 färdigutbildade värnpliktiga. En betydande svaghet är att soldater och befäl i styrkebrønnen inte övas. Med få undantag innebär det att styrkeuppbyggning och övning med fullt uppsatta och kompletta förband aldrig genomförs. För hemvärnets del innebär också den långa tiden i styrkebrønnen utan övning att personalen när den krigsplaceras i hemvärnet tappat mycket av sin kompetens. 300/år (1 200 anställda) (3 000) Bäst lämpade och motiverade 7 000–9 000 7 000/år (6 - 18 mån) Källa: Utredningens bild. avgav den parlamentariskt sammansatta kommittén Vernepliktsutvalget sin rapport fremtidig vernepliktsordning – Anbefaling fra Vernepliktsutvalget . Den norska regeringen beslutade att tillsätta kommittén med uppdrag att värdera värnplikten ur ett militärt, försvarspolitisk och samhälleligt perspektiv och att föreslå en framtida värnpliktsordning baserat på försvarets behov. Vernepliktsutvalget slår fast att värnplikten fortsatt bör ingå som en central komponent i det norska försvarskonceptet. Värnplikten ska lösa försvarets behov, det är den primära uppgiften. är värnplikten en viktig del i samhällskontraktet. Försvaret av landet är inte bara en uppgift för staten utan också en skyldighet för var och en inom ramen för plikten.