sou · H4B386 · 2016-11-30 00:00:00 — Enligt , , behöver kollektivtrafiken samverka med taxi-, hyrbils-, bilpools-, cykel- och samåkningstjänster för att tillgodose kundens behov av att ta sig från dörr till dörr och för att säkerställa en eko- nomisk och ekologiskt hållbar utveckling. En kollektivtrafikresa är ofta knuten till en tidtabell och en hållplats. Genom den digi- tala och tekniska utvecklingen öppnas enligt möjligheter att erbjuda resor som är närmare behovet av att resa från dörr till dörr, på en egen vald tid.33 När det gäller kollektivtrafik i landsbygd har uttalat att kollektivtrafiken inte är anpassad till landsbygdernas mer glesa strukturer och långa avstånd. Enligt kommittén finns det anledning att se över möjligheterna att hitta andra former av trafiklösningar för kollektiv- trafik i landsbygderna, exempelvis olika typer av samlösningar för taxi, färdtjänst, skolskjuts med mera.34 Enligt kommittén kan även samåkning ingå som ett komplement till kollektivtrafiken i lands- bygd.35 anser att olika typer av samhällsbetalda resor skulle kunna inordnas i ett system med ”intelligent samåkning” i glesbygd, där underlaget för reguljär kollektivtrafik är för svagt för att upprätthålla en god turtäthet.36 menar att taxi kan spela en roll som så kallad anropsstyrd kollektivtrafik, som kommer på begäran av de som behöver den och som kan fungera som alternativ till bussar som går nästan tomma på landsbygd och i stadstrafik under vissa tider. Anropsstyrd kollektivtrafik finns i till exempel län, och Västernorrland.37 33E-postmeddelande från projektledare , Samtrafiken i . 34SOU 2016:26 s. 141. 35Samtal med sekreterare i utredningen . 36Trafikverket, Effektsamband för transportsystemet, Tänk om och optimera. Kapitel 4 Effekti- genomförandet av resor och transporter, Version , s. 13. 37Svenska , Rädda landsbygden, använd anropsstyrd kollektivtrafik med taxi, PM samt Dagens samhälle, Taxi vill spela en större roll i kollektivtrafiken, nr 2015. I har Blekingetrafiken arbetat med en prototyp för en samåkningstjänst med namnet ”Hämta”.38 Enligt Blekingetrafiken skulle ”Hämta” kunna bli ett komplement till kollektivtrafiken i syfte att göra den mer flexibel och dynamisk, framför allt där det finns svårigheter att bedriva ekonomiskt försvarbar trafik.39 Utvecklingen av samåkningsplattformar och samåkning som en del av kollektiv- trafiken skapar därmed nya förutsättningar för samåkning i . Det finns en rad samåkningsplattformar världen över och det ut- vecklas ständigt nya. Nedan presenteras först några internationella samåkningsplattformar. Därefter presenteras samåkningsplattformar som bedrivs i . Av dem har utredningen närmare studerat sex stycken; , , Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning. Utredningens studier kring dessa plattformar presenteras nedan i avsnitt 10.3.1–10.3.13. Den internationellt sett största samåkningsplattformen är franska BlaBlaCar som bildades . BlaBlaCar drivs av ett företag med samma namn och tjänstens syfte är att förmedla långdistansresor. Plattformen kopplar ihop förare och passagerare som vill resa till- sammans mellan städer och dela kostnaderna för resan. BlaBlaCar finns i 22 länder, främst i men även i , och . Totalt har plattformen 35 miljoner användare.40 Priset för en resa räknas ut av plattformen och baseras på resplan och bilkostnader. Bilägare kan justera priset inom vissa gränser utifrån bilens bekvämlighet och eventuella omvägar. Priset kan dock inte överstiga ett tak som fastställs av BlaBlaCar. Pristaket syftar till att säkerställa att kostnaderna delas rättvist och att bilägare inte kan göra en ekonomisk vinst på resan. Betalning sker kontant i bilen, i allmänhet vid resans början.41 BlaBlaCar tar en avgift om 20 pro- 3810X Labs i samarbete med Blekingetrafiken, Rapport: 90 days of make, s. 26. 39E-postmeddelande från affärsutvecklare , Blekingetrafiken. 40BlaBlaCar, /about-us, besökt . 41BlaBlaCar, /faq/question/how-do-pricing-and-payment-work, besökt . cent av milersättningen vid varje resa.42 Användarna kan betygssätta varandra på plattformen. Enligt BlaBlaCar fyller betygssystemet en viktig funktion för användarna att kunna bedöma tillförlitligheten hos andra användare och skapa egen trovärdighet.43 I och finns tjänsten UberPOOL, som möjliggör för passagerare som är på väg åt samma håll att dela bil. Reskostnaden delas inom UberPOOL.44 Google har startat en samåkningstjänst via navigationsappen Waze, där personer som ska resa samma väg kan få kontakt med varandra. Waze finns finns i och i , . Tjänsten har funnits i och i . I förekommer en mängd olika lokala arrangemang för samåkning på sociala medier, inte minst via Facebook. Det finns även grupper inom sociala medier som påstås bedriva olaglig taxi- verksamhet, se mer om detta i avsnitt 10.5. En lanserad platt- form för samkörning av barn och ungdomar till olika fritidsaktivite- ter är Uniride. På Uniride kan föräldrar organisera samåkning inom exempelvis barnens fotbollslag.45 , , Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning är plattformar som har funnits i , några längre andra kortare. För att få kunskap om hur dessa sex plattformar är uppbyggda och om den samåkning som sker via plattformarna har utredningen skickat en enkät till förmedlarna. Svar inkom från alla utom och . Utöver enkätsvaren har utredningen hämtat uppgifter från plattformarna. Nedan presenteras de uppgifter som har framkommit. Uppgifter om fördelar och utmaningar presen- teras i avsnitt 10.3.13. 42Svenska , 8bc8-f25cc0fbddcd och Placera, /placera/telegram/2016/07/21/ vostok-new- ventures-investerar-mer-i-samakningsapp.plc.html, besökta . 43BlaBlaCar, /faq/question/why-are-ratings-important, besökt den 44Enkätsvar från Uber. 45http:///, besökt . 10.3.1Övergripande fakta om plattformarna bildades och har varit online sedan 2001.46 Den är främst inriktad på samåkning till och från arbetsplatser och bygger på att företag ansluter sig till plattformen. bildades och drivs av företaget i . Fasterminds driver samåkningsplattformar i flera länder.47 Skjutsgruppen är en ideell förening och bildades i . Skjutsgruppen har samarbetat med ett trettiotal kommuner och en rad myndigheter i . I kommunsamarbetet har Skjutsgruppen tagit fram ett samåkningssystem som kommunerna kan använda. Skjutsgruppen finns även på Facebook. Roadmate bildades av biluthyrningsföretaget , som ett komplement till biluthyrningsverksamhet. Den som hyr en bil eller utnyttjar så kallade freeridersystem48 kan exempelvis genom Roadmate hitta någon att samåka med. Mobilsamåkning började som ett byinitiativ , för att tillgodose ett lokalt resebehov där kollektivtrafiken inte var tillräcklig. drivs Mobilsamåkning av ett företag och företaget har byggt drygt 25 plattformar till lokala föreningar i . Plattformslösningen har även exporterats till , där den lanserats under varumärket . GoMore bildades i och lanserades i . Plattformen finns i hela och finns numera som app. GoMore bedriver även bil- uthyrningsverksamhet. 10.3.2Antal användare och typer av användare En förmedlare har tolv plattformar med sammanlagt 1 500 använ- dare. Plattformarna är byggda för slutna grupper på landsbygden där användarna måste ha anknytning till bygden eller verksamheten för att kunna bli användare. Det saknas uppgifter avseende en platt- form. Övriga fyra plattformar har 3 000, 45 000, 70 000 respektive 180 000 användare och inga särskilda anslutningskrav annat än att man måste godkänna villkor för tjänsten. Samtliga förmedlare vän- der sig till privatpersoner, varav en mer specifikt till arbetspendlare. 46Svensk samåkningstjänst AB bildades . Företaget är en avknoppning från som drev samåkningstjänsten , se /php/16.php, besökt . 47www.samakning.se/faq/, besökt . 48Bilar som har hyrts på envägssträckor kan köras tillbaka gratis genom freeridersystemet. Flera förmedlare vänder sig även till kommuner och myndigheter, varav en har bedrivit ett omfattande kommun- och myndighetssam- arbete. Denna förmedlare har uppgett bland annat följande. En växande form av samåkning är den lokala, mycket på grund av vårt samarbete med kommuner runt om i . Vi har samåknings- grupper i alla län i hela : : 66 st grupper, Västra Göta- land: 64 st grupper, : 38 st grupper, : 37 st grupper, Öster- götland: 28 st grupper, : 25 st grupper, : 22 st grupper, : 21 st grupper, : 21 st grupper, : 19 st grupper, : 16 st grupper, : 14 st grupper, : 13 st grupper, : 11 st grupper, : 10 st grupper, : 10 st grupper, : 9 st grupper, Västman- land: 6 st grupper, : 6 st grupper, : 5 st grupper, : 4 st grupper. Ingen av förmedlarna har anställda förare eller riktar sig till egna företagare.49 Alla fyra förmedlare som har svarat på utredningens frågor har be- skrivit samåkning som att man åker en resa man ändå skulle ha åkt och att man delar på kostnader. En förmedlare har anfört att sam- åkning också kan innebära att någon bjuder på skjuts eller att an- vändarna subventionerar varandra, exempelvis så att en student får betala mindre än en förvärvsarbetande. Att bjuda på skjuts eller subventionera kostnaderna för vissa är enligt denna förmedlare mycket vanligt. Samåkning kan enligt denna förmedlare ske med många olika fordon, inte bara med bil. En förmedlare, som tar ut en avgift om av förarens ersättning, har uppgett bland annat följande. 1.Samåkning handlar om att bilresan i fråga hade genomförts oavsett om bilföraren hade fått med sig passagerare eller inte. Alltså utnyttjar man de lediga sätena i en bil i stället för att låta de stå tomma. 2.Som bilförare är det inte meningen att man ska tjäna pengar på sam- åkningsresor. Det handlar enbart om att dela på bränslekostnad samt på andra eventuella kostnader i samband med resan såsom tull- och bro- avgifter. 49 Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 10.3.4Kostnader för att använda plattformarna Det är gratis att registrera sig som användare av samtliga plattformar. En av förmedlarna tar ut en serviceavgift om av förarens ersättning på själva resan. Två förmedlare tar ut en SMS-avgift (i det ena fallet och i det andra fallet den faktiska kostnaden för ett SMS). En av dessa har börjat ta ut ”en slant” per samåkt kilo- meter för att täcka faktureringskostnaderna. En förmedlare tar ut en medlemsavgift om /år. Det saknas uppgifter från två för- medlare. Ersättningen till innehavaren av bilen eller föraren bestäms på olika sätt. En förmedlare har en taxa som passagerare ska betala, som utgår från kostnaderna för kollektivtrafiken. En annan förmedlare låter föraren bestämma priset och två förmedlare låter förare och passagerare avtala om priset. Det saknas uppgifter om ersättningen från två av plattformarna. Tre plattformar tillhandahåller betalsystem, medan tre inte gör det. De som har betalsystem fungerar så att pengar överförs från passagerare till förare via plattformen. En förmedlare har berättat bland annat följande om sitt betalsystem. Varje kvartal görs en sammanställning av alla registrerade resor från plattformen. Om någon har agerat chaufför oftare än passagerare då får hen en inbetalning på konto. Passagerare får en faktura genom mejl. Två skäl till att tillhandahålla betalningssystem uppges vara att pengar inte ska behöver byta händer i bilen och för att man ska veta vad resan kommer att kosta i förväg så att det inte blir diskussion om pengar. En förmedlare har svarat att den inte har råd att införa ett betalsystem och en annan har svarat att det är dyrt att tillhanda- hålla en plattform över huvud taget, inklusive betalsystem.50 50 Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 10.3.6Information till användarna om ersättningsnivåer Fyra av de sex tillfrågade förmedlarna informerar sina användare om att de inte får tjäna pengar på samåkningen. En förmedlare har anslutit sig till uppfattning att ersättning som inte över- stiger /mil inte utgör beskattningsbar inkomst. En annan förmedlare tipsar användarna om tjänster såsom ”Vad kostar resan” för att räkna ut resans totala kostnader och sedan kunna dividera med antal lediga säten. Denna förmedlare utesluter förare om den upptäcker att de tar ”avvikande priser”.51 Det saknas uppgifter från två förmedlare i denna fråga. 10.3.7Personlig säkerhet och möjligheter att lämna omdömen om varandra Plattformen med slutna grupper för landsbygdsresor har inget betygs- system för användarna. Förmedlaren har uppgett att det är onödigt eftersom användarna är bekanta med varandra. Förmedlaren har svarat bland annat följande. Vårt system är att vi bedömer alla som lämpliga tills motsatsen har be- visats. Men ännu mer intressant är det att veta att vi aldrig har haft problem eftersom man vet att plattformen förvaltas lokalt, av sina egna grannar. Inte heller plattformen med 70 000 användare har något betygs- system. Förmedlaren för denna plattform anser att betygssystem inte harmonerar med verksamheten, som förmedlaren anser är ett community. Denna plattform kopplar samman en stor del av an- vändarna via Facebook. På detta sätt kan plattformen visa hur använ- darna är bekanta med varandra i ett antal led, vilket syftar till att skapa tillit. Förmedlaren har bland annat uppgett följande. […] Vi är inte produkter, och vi är inte en tjänst som går att få in på en 10-gradig skala eller markeras med stjärnor. Ett ratingsystem är väsen- skilt från vad vi gör. […] Varje enskild samåkning visar hur vi känner varandra. Om jag inte känner dig, men känner som känner som känner dig, vågar jag lita på dig. […]En trygghet[…]är att all kom- 51 Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . munikation sker i det öppna och kan läsas av alla deltagare. Om två personer bestämmer sig för att åka från till till- sammans, finns alltså deras kommunikation dokumenterad på sajten. […] All kommunikation som sker i skymundan, har vi därför aktivt för- sökt arbeta bort. […] Trots detta är säkerhet något som vi förbättrar. […]Därför jobbar vi med en ständig teknisk utveckling på ideologisk grund, till exempel nu när vi bygger en app med GPS-funktion. En annan plattform har ett betygssystem, som är frivilligt. Betygen syns där på användarnas profiler. Förmedlaren har berättat bland annat följande. Säkerheten är alltid en väsentlig aspekt att beröra. Såklart finns det en risk med att släppa in en främling i sin bil. Dock sker all bokning av sam- åkning via vårt system vilket betyder att det går att spåra samtliga använ- dare av samåkningen. Ratings och reviews fungerar också som en extra trygghet för samåkare. En annan plattform har ett system där användarna kan lämna ”feed- back” på själva resorna. Denna förmedlare har uppgett att den kan stänga av användare om det framkommer uppgifter som motiverar avstängning.52 10.3.8Antal resor och genomsnittlig distans I fråga om det genomsnittliga antalet resor finns uppgifter om tre av plattformarna. Genom en av plattformarna utförs i genomsnitt 1–2 samåkningsresor , genom den andra plattformen genom- förs 10–25 resor/vecka och genom den tredje utförs sju samåkningar . En förmedlare har uppgett att antalet samåkningstillfällen, det vill säga upplagda resor med tomma bilstolar, är 7–15 gånger större än de resor som matchas. Det saknas uppgifter från de två plattformar som har flest användare. En förmedlare har svarat att en stor del av deltagarna kopplas samman via sociala medier och utanför de verktyg som förmedlaren får statistik ifrån. Ringarna på vattnet är enligt denna förmedlare tydliga, där samåkare hittar varandra och fortsätter samåka även utanför plattformens hemsida och kanaler. Beträffande den genomsnittliga distansen för en resa finns upp- gifter från tre av plattformarna. Den genomsnittliga distansen varie- 52 Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . rar kraftigt mellan dessa tre plattformar, från tre . Majori- teten av resorna via två av plattformarna är regionala, det vill säga mellan kommuner. En plattform har mest inomkommunala resor där den genomsnittliga distansen för en resa är , vilket ofta är avståndet till centralorten.53 Säkerhet och kostnadseffektivitet uppges samstämmigt av förmed- larna vara viktigast för att samåkning ska fungera bra. Andra viktiga faktorer är transperens i kommunikationen, tydlig information (rutt, upphämtningsställe, tid, restid och kostnader samt märke och färg på bil), bra framförhållning och att inte behöva diskutera och ordna med betalning i bilen.55 10.3.10 Ansvarsåtaganden utöver att förmedla samåkningsresor Via en av plattformarna kan innehavaren av bilen få betalt om en passagerare avbokar in en resa före utsatt starttid. Det är samma plattform där förmedlaren tar provision på själva resan. En plattform är uppbyggd så att bokningar via plattformen är bindande på så sätt att betalning, som ska ske via plattformen, inte kan återgå.56 I en tredje plattform finns rutiner för sent återbud, exempelvis kan personer kontakta varandra. Om en bokad resa inte genomförs hjälper denna förmedlare parterna med eventuell åter- betalning.57 53Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 54År 2006 rapporterade om vilka faktorer som var viktiga vid arbetspendling. Faktorerna var samma arbetsplats, samma informationsnät och bekanta personer, samma och regelbundna tider, samma kön, lång färdväg – enkel väg, liten tidsförlust, dåliga allmänna kommunikationer och dåligt och/eller dyrt med parkeringsplatser vid arbets- platsen. Se , Samåkning i , Rapport 2006:135, s. 5. 55Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . , /faq/, besökt . 57Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 10.3.11 Behandling av personuppgifter Tre förmedlare har uppgett att de behöver namn, mobilnummer och e-postadress. Mobilnummer och e-postadress behövs enligt förmedlarna bland annat för att kommunikation om samåknings- resorna sker via sms och e-post. Namn behövs för att förmedlaren ska kunna försäkra sig om att det är fråga om verkliga användare. Av samma skäl behöver tre förmedlare även personnummer och postadress. Personnumret används även för statistiken hos en för- medlare, men också för att kolla om målmans medgivande behövs. Övriga uppgifter är bankuppgifter, för att möjliggöra utbetalningar samt information om bilen beträffande registreringsskylt, färg och modell, för att passageraren ska veta vilken bil det handlar om.58 10.3.12Förmedlarnas uppfattning om hur lagstiftning kan bidra till att främja samåkning Förmedlarna har lämnat bland annat följande synpunkter till utred- ningen. Gör en tydlig definition mellan samåkning och taxiliknande tjänster. Det bör inte vara möjligt att bedriva olaglig taxitrafik genom platt- formarna. Det påstås ofta av taxichaufförer och taxibolag att samåknings- plattformar är oförenliga med lagen. Det kan innebära att verk- samheten försvåras om politiker anser detsamma. Det vore intressant om vi kunde visa upp direkt att vi följer lagen och skatteverkets regler genom en “stämpel” så att vi kan undvika sådana överflödiga diskussioner. Samåkning bör vara ett komplement till kollektivtrafiken, inte konkurrera med den. För en hållbar framtid på landsbygden bör inte samåkning kunna konkurrera mot taxiföretag.59 58Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 59Enkätsvar från Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning samt uppgifter på Samåknings.se:s och Svensk samåkningstjänsts hemsidor /om-samakning/, besökt samt /php/info.php, besökt . 10.3.13Fördelar och utmaningar med samåkning och plattformar för samåkning Utöver uppgifter från , , Skjutsgruppen, Roadmate, GoMore och Mobilsamåkning har utred- ningen tagit del av myndighetsrapporter om fördelar och utmaningar med samåkning. Nedan presenteras det som har framkommit. Enligt och Trafikanalys kan samåkning medföra flera fördelar. En fördel som de lyfter fram är minskad biltrafik och där- igenom ökad trafiksäkerhet, minskad trängsel, minskade restider i rusningstrafik i stora städer och minskad stress. Andra fördelar som de lyfter fram är minskat behov av parkeringsutrymme, minskade bilkostnader och kostnader för tränselskatt och parkering.60 En fråga är om samåkning verkligen kan bidra till minskad bil- trafik. Trafikanalys har samtalat med forskarna och enligt dem leder samåkning inte automatiskt till minskad biltrafik totalt sett. Eftersom nytt utrymme frigörs både på vägar och i resenärers plånböcker kan det leda till mer res- ande. För att samåkning ska resultera i mindre biltrafik behövs enligt och politisk styrning som motverkar rekyl- effekter, exempelvis färre parkeringsplatser, mindre ny vägkapacitet eller skatter och avgifter som påverkar körkostnader.63 Om samåk- ning skulle bidra till minskad biltrafik skulle det enligt Naturvårds- verket kunna bidra till att nå de fyra miljömålen som avser begrän- sad klimatpåverkan, bara naturlig försurning, frisk luft och god be- byggd miljö.64 Samåkning utökar transportutbudet och kan därför påverka till- gängligheten positivt. Detta är en fördel särskilt för grupper utan tillgång till egen bil och personer som bor i glesbygd. En del i det 60Vägverket, Publikation 2006:135, Samåkning i ,s. 3 och 5 samt Trafikanalys, Nya tjänster för delad mobilitet, Rapport 2016:15, s. 27 och 30. 61Forskare om delningsekonomi vid Kundliga Tekniska Högskolan och särskild utredare för utredningen villkor i delningsekonomin, dir. 2015:136. 62Forskare vid CESC på . 63Trafikanalys, Nya tjänster för delad mobilitet, Rapport 2016:15, s. 31 och 35. 64Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige /Uppdelat-efter-omrade/Transporter-och-trafik/, besökt . transportpolitiska tillgänglighetsmålet är att barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet ska öka. Enligt Trafikanalys har samåkningsplattformar för landsbygden potential att bidra till detta om de utformas med trygghet i fokus.65 Från för- medlare av samåkning kan man se en samstämmig uppfattning om fördelarna, nämligen att det är bra för miljön, kostnadseffektivt och ett socialt sätt färdas på. De sociala fördelarna består enligt dem i att man får resesällskap och träffar nya människor. De ekonomiska fördelarna innebär att man delar på kostnader för exempelvis driv- medel, tull- och broavgifter. Ur ett landsbygdsperspektiv nämns fördelarna att inte längre vara beroende av den enda eftermiddags- bussen och de ökade möjligheterna för ungdomar att samåka till aktiviteter efter skoltid. Liksom och Trafikanalys, lyfter förmedlarna även fram minskad trafik som en fördel, med följden att trängseln minskar och resorna därigenom blir säkrare och snabbare.66 Säkerhet och bekvämlighet är två är faktorer som hindrar människor från att samåka Enligt samstämmiga uppgifter från förmedlarna är den främsta ut- maningen med samåkning via plattformar att få folk att börja sam- åka.67 Förmedlarnas erfarenheter är att många anser att samåkning är bra, men att alla inte själva samåker . Detta förklarar de som en kulturfråga där en beteende- och normförändring behövs.