sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — utan åtskillnad mellan de fall där den försäkringssökande i samband med avslaget har erbjudits en annan försäkringsprodukt, och de fall där något sådant erbjudande inte har förekommit. Som framgår av Figur 11.10 och 11.11 nedan, kom det in totalt 38 116 ansökningar om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna . Av dessa beviljades totalt 35 472 ansökningar (93 pro- cent av alla inkomna ansökningar). 26 469 ansökningar (av alla inkomna ansökningar) beviljades till ordinarie villkor och 9 003 (av alla inkomna ansökningar) med särskilda villkor. Av alla inkomna ansökningar var det 2 644 ansökningar () som avslogs helt. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. varav de som beviljades varav de som avslogs Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Totalt var det alltså 11 647 ansökningar om sjuk- och olycksfalls- försäkring för vuxna som antingen beviljades till särskilda villkor eller avslogs helt (av de totalt inkomna ansökningarna). Figur 11.12 nedan avser dessa 11 647 ansökningar, och illustrerar vilka slags särskilda villkor som förekom vid ansökan om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna och hur många beslut som förekom i de olika kategorierna. Som framgår av figuren meddelades 7 123 sjuk- och olycksfallsförsäkringar för vuxna (18,av totalt antal ansökningar) med undantagsklausul. Vidare var det 976 an- sökningar (2,av totalt antal ansökningar) som beviljades med förhöjd premie och 342 ansökningar (0,av totalt antal ansökningar) som beviljades med både undantagsklausul och förhöjd premie. 307 ansökningar (0,av totalt antal an- sökningar) beviljades utan skydd för ekonomisk invaliditet, och 255 (0,av totalt antal ansökningar) beviljades utan skydd för ekonomisk invaliditet i kombination med någon annan undan- tagsklausul. Slutligen var det 2 644 ansökningar (6,av totalt antal ansökningar) som avslogs helt. undantagsklausul förhöjd premie undantagsklausul Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Även Figur 11.13 avser de totalt 11 647 ansökningar om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna som antingen beviljades till särskilda villkor eller avslogs helt. Figuren illustrerar hur vanliga de olika beslutskategorierna var i förhållande till varandra. Där framgår att i av de 11 647 ärendena där försäkring helt eller delvis nekades, handlade det om att försäkring beviljades med undantags- klausul. I av de ärendena beviljade försäkringsbolaget försäkring med förhöjd premie och i av de aktuella fallen med undantagsklausul i kombination med förhöjd premie. I 3 pro- cent av fallen i fråga beviljades försäkring utan skydd för ekono- misk invaliditet och i av ärendena förekom det att försäk- ring beviljades utan skydd för ekonomisk invalitet, i kombination med en annan undantagsklausul. Ansökningen avslogs vidare helt i av de totalt 11 647 ärenden där försäkring helt eller del- vis nekades. förhöjd premie, utan Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Orsaker till särskilda villkor och avslag I enkätundersökningen efterfrågades också den vanligaste respek- tive näst vanligaste orsaken till att försäkringsbolaget beviljade sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna med särskilda villkor eller helt avslog ansökningar om sådan försäkring. Försäkringsbolagen fick svara på dessa frågor i fritext. Eftersom det finns olika sätt att klassificera sjukdomar och andra tillstånd inom försäkringsbranschen, har det har inte varit möjligt att göra statistik av bolagens svar när det gäller orsaker till särskilda villkor och avslag. Nedan finns utredningens egen sammanställning av försäkrings- bolagens svar när det gäller vanligaste respektive näst vanligaste orsakerna till särskilda villkor och avslag vid ansökningar om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna. De orsaker bolagen har upp- gett anges utan någon inbördes rangordning (allmänt kan sägas att försäkringsbolagen gav mycket likartade svar när det gäller vanliga orsaker till särskilda villkor eller avslag). Vanliga orsaker till undantagsklausul vid sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna: Besvär med (t.ex. rygg, nacke, axlar, knän) Vanliga orsaker till premieförhöjning vid sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna: Övervikt/högt () Psykiska besvär (t.ex. stress, utbrändhet, depression) Vanliga orsaker till undantagsklausul i kombination med premieförhöjning vid sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna: Övervikt i kombination med allergi eller rygg-/nackbesvär Psykiska besvär (t.ex. stress, utbrändhet, depression) Vanliga orsaker till undantag för ekonomisk invaliditet vid sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna:  Psykiska besvär (t.ex. stress, utbrändhet, depression) Vanliga orsaker till avslag vid sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna: Psykiska besvär, ofta i kombination (t.ex. depression, ångest, nedstämdhet, utmattning, utbrändhet) Problem med flera olika delar av (t.ex. rygg, nacke, axlar) I undersökningen ställdes också frågor om hur ofta försäkrings- bolagen begärde in kompletterande hälsouppgifter i ärenden om sjuk- och olycksfallsförsäkring för vuxna. Med kompletterande hälso- uppgifter avsågs all information om den försäkringssökande som försäkringsbolaget begärde in, utöver den information som bolaget hade efterfrågat i den obligatoriska hälsodeklarationen.6 Som redan har framgått i avsnitt 7.2 ovan, kan sådan kompletterande hälso- information inhämtas antingen genom att försäkringsbolaget vän- der sig direkt till den försäkringssökande, eller att bolaget begär sökandens samtycke för att hämta in uppgifter från vårdgivare eller andra (exempelvis genom patientjournaler och liknande). Försäkringsbolagen skulle i enkätundersökningen till att börja med uppge i hur stor andel av de inkomna ansökningarna om barn- försäkring som bolaget på något sätt begärde in kompletterande hälso- uppgifter. Här avsågs alltså dels den situationen att bolaget vände sig till den försäkringssökande för att denne själv skulle lämna ytter- ligare hälsoinformation, dels att försäkringsbolaget begärde sam- tycke från sökanden för att hämta in uppgifter från andra. Därefter frågades i hur stor andel av de ärenden där bolaget på något sätt be- gärde kompletterande hälsouppgifter, som det handlade om att bolaget begärde samtycke för att hämta in hälsouppgifter från andra. Försäkringsbolagens svar avseende inhämtande av komplette- rande hälsoinformation finns sammanställda i Figur 11.14 och 11.15. Som visas i dessa, framgick det av undersökningen att, av de totalt 38 116 inkomna ansökningarna om sjuk- och olycksfalls- försäkring för vuxna, begärde försäkringsbolagen inte in några kompletterande hälsouppgifter i 33 390 fall (av totalt antal ansökningar). I dessa fall bedömdes alltså ansökan på de uppgifter som lämnats i hälsodeklarationen. I 4 726 ansökningar (av totalt antal ansökningar) begärdes kompletterande hälsouppgifter på något sätt. I 3 592 fall (av totalt antal ansökningar) begärde försäkringsbolaget dessa kompletterande hälsouppgifter direkt från den försäkringssökande, dvs. samtycke krävdes inte. I 1 134 fall (av totalt antal ansökningar) 6 Som inhämtande av kompletterande hälsouppgifter räknades enligt undersökningen inte kompletteringar som försäkringsbolaget begärde med anledning av en inkomplett ansökan, dvs. på grund av att den obligatoriska hälsodeklarationen inte fyllts i korrekt. begärde bolaget samtycke från sökanden för att hämta in komplette- rande hälsouppgifter från andra. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. som inte krävde samtycke Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Ansökningar och beviljade försäkringar I enkätundersökningen efterfrågades hur många ansökningar om sjukförsäkring för vuxna som respektive försäkringsbolag tog emot . Därefter fick bolagen svara på frågor om hur många av de totalt inkomna ansökningarna om sjukförsäkring för vuxna som beviljades med normala villkor, hur många som beviljades med sär- skilda villkor och hur många som avslogs. När det gällde beslut om att bevilja försäkring till särskilda villkor eller helg avslå ansökan, fick försäkringsbolagen också ange vilka slags beslut som det handlade om, dvs. … beviljades med villkor som innebar karenstid eller kvalifice- ringstid? … beviljades med undantagsklausul, utan förhöjd premie? … beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul? … beviljades med undantagsklausul och förhöjd premie? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet, och med undantagsklausul? … avslogs, men annan försäkring erbjöds i stället (t.ex. en ren olycksfallsförsäkring)? … avslogs, utan erbjudande om annan försäkring? Vad särskilt gällde avslagsbesluten, ställdes alltså frågan om avslag meddelades med eller utan erbjudande om att teckna en annan försäkring än den sökta försäkringen. I båda fallen handlar det om avslag på ansökan i kontraheringspliktens mening, eftersom plikten innebär en rätt att teckna just den försäkring som har sökts. Skälet till att enkätundersökningen gjorde skillnad på de två situationerna är att det är vanligt att försäkringsbolagen, vid avslag på ansökan om sjukförsäkring, erbjuder en annan försäkringsprodukt än den sökta, och att undersökningen därför behövde fånga upp båda dessa situationer. Nedan redovisas antalet och andelen avslagsbeslut sam- lat, dvs. utan åtskillnad mellan de fall där den försäkringssökande i samband med avslaget har erbjudits en annan försäkringsprodukt, och de fall där något sådant erbjudande inte har förekommit. Som framgår av Figur 11.16 och 11.17 nedan, kom det in totalt 2 942 ansökningar om sjukförsäkring för vuxna . Av dessa beviljades totalt 2 802 ansökningar (av alla inkomna ansökningar). 2 537 ansökningar (av alla inkomna an- sökningar) beviljades till ordinarie villkor och 265 (av alla inkomna ansökningar) med särskilda villkor. Av alla inkomna ansök- ningar var det 140 ansökningar () som avslogs helt. Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. varav de som beviljades Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Totalt var det alltså 405 ansökningar om sjukförsäkring för vuxna (av alla 2 942 inkomna ansökningar) som beviljades med särskilda villkor eller avslogs. Figur 11.18 nedan avser dessa 405 an- sökningar och illustrerar vilka olika särskilda villkor som förekom när det gäller sjukförsäkringar för vuxna och hur många beslut som förekom i de olika kategorierna. Som framgår av figuren beviljades 188 ansökningar (6,av totalt antal ansökningar) med undantagsklausul. Vidare var det 63 ansökningar (2,av totalt antal ansökningar) som beviljades med förhöjd premie och 14 (0,av totalt antal ansökningar) som beviljades med både undantagsklausul och förhöjd premie. Undantag för ekono- misk invaliditet förekom inte alls vad gäller sjukförsäkring. Slut- ligen var det 140 ansökningar (4,av totalt antal ansök- ningar) som avslogs helt. undantagsklausul förhöjd premie undantagsklausul Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Även Figur 11.19 avser de totalt 405 ansökningar om sjukförsäk- ring för vuxna som antingen beviljades till särskilda villkor eller av- slogs helt. Figuren illustrerar hur vanliga de olika beslutskategori- erna var i förhållande till varandra. Där framgår att i av de 405 ärenden där försäkring helt eller delvis nekades, handlade det om att försäkring beviljades med undantagsklausul. Försäkring med förhöjd premie beviljades i av de aktuella ärendena och i av fallen beviljades försäkring med undantagsklausul i kombination med förhöjd premie. Ansökningen avslogs vidare helt i av de totalt 405 ärendena där försäkring helt eller delvis nekades. Av enkätundersökningen framgår alltså att sjukförsäkring inte i något fall beviljades utan skydd för ekonomisk invaliditet. Detta beror på att själva syftet med en sjukförsäkring är att ge ersättning vid inkomstförlust vid framtida arbetsoförmåga. förhöjd premie, utan Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. Orsaker till särskilda villkor och avslag I enkätundersökningen efterfrågades också den vanligaste respektive näst vanligaste orsaken till att försäkringsbolaget beviljade sjuk- försäkring för vuxna med särskilda villkor eller helt avslog ansök- ningar om sådan försäkring. Försäkringsbolagen fick svara på dessa frågor i fritext. Eftersom det finns olika sätt att klassificera sjuk- domar och andra tillstånd inom försäkringsbranschen, har det har inte varit möjligt att göra statistik av bolagens svar när det gäller orsaker till särskilda villkor och avslag. Nedan finns en sammanställning av försäkringsbolagens svar när det gäller vanligaste respektive näst vanligaste orsakerna till sär- skilda villkor och avslag vid ansökningar om sjukförsäkring. De orsaker bolagen har uppgett anges utan någon inbördes rangord- ning (allmänt kan sägas att försäkringsbolagen gav mycket likartade svar när det gäller vanliga orsaker till särskilda villkor eller avslag). Vanliga orsaker till undantagsklausul vid sjukförsäkring för vuxna: Besvär med rörelseorganen (t.ex. rygg, nacke, axlar, knän) Ögats och örats sjukdomar Vanliga orsaker till premieförhöjning vid sjukförsäkring för vuxna: Övervikt/högt () Hypertoni (högt blodtryck) Endokrina/metaboliska sjukdomar Vanliga orsaker till undantagsklausul i kombination med premieförhöjning vid sjukförsäkring för vuxna: Besvär med rörelseorganen (t.ex. rygg, nacke, axlar) Psykiska besvär (t.ex. stress, utbrändhet, depression) Vanliga orsaker till avslag vid sjukförsäkring för vuxna: Psykiska besvär (t.ex. stress, utbrändhet, depression) Besvär med (t.ex. rygg, axlar, nacke) I undersökningen ställdes också frågor om hur ofta försäkrings- bolagen begärde in kompletterande hälsouppgifter i ärenden om sjuk- försäkring för vuxna. Med kompletterande hälsouppgifter avsågs all information om den försäkringssökande som försäkringsbolaget begärde in, utöver den information som bolaget hade efterfrågat i den obligatoriska hälsodeklarationen.7 Som redan har framgått i avsnitt 7.2 ovan, kan sådan kompletterande hälsoinformation in- hämtas antingen genom att försäkringsbolaget vänder sig direkt till den försäkringssökande, eller att bolaget begär sökandens samtycke för att hämta in uppgifter från vårdgivare eller andra (exempelvis genom patientjournaler och liknande). Försäkringsbolagen skulle i enkätundersökningen till att börja med uppge i hur stor andel av de inkomna ansökningarna om barn- försäkring som bolaget på något sätt begärde in kompletterande hälsouppgifter. Här avsågs alltså dels den situationen att bolaget vände sig till den försäkringssökande för att denne själv skulle lämna ytterligare hälsoinformation, dels att försäkringsbolaget begärde samtycke från sökanden för att hämta in uppgifter från andra. Där- efter frågades i hur stor andel av de ärenden där bolaget på något sätt begärde kompletterande hälsouppgifter, som det handlade om att bolaget begärde samtycke för att hämta in hälsouppgifter från andra. Försäkringsbolagens svar avseende inhämtande av komplette- rande hälsoinformation finns sammanställda i Figur 11.20 och 11.21 nedan. Som framgår av dessa, visade undersökningen att, av de totalt 2 942 inkomna ansökningarna om sjukförsäkring för vuxna, begärde försäkringsbolagen inte in några kompletterande hälso- uppgifter i 1 623 fall (i av totalt antal ansökningar). I dessa fall bedömdes alltså ansökan på de uppgifter som lämnats i hälsodeklarationen. I 1 319 ansökningar (av totalt antal ansökningar) begärdes kompletterande hälsouppgifter på något sätt. I 457 fall (av totalt antal ansökningar) begärde bolaget dessa kompletterande hälsouppgifter direkt från den försäkrings- sökande, dvs. samtycke krävdes inte. I 862 fall (av totalt 7 Som inhämtande av kompletterande hälsouppgifter räknades alltså enligt undersökningen inte kompletteringar som försäkringsbolaget begärde med anledning av en inkomplett ansö- kan, dvs. på grund av att den obligatoriska hälsodeklarationen inte fyllts i korrekt. antal ansökningar) begärde försäkringsbolaget samtycke från sökan- den för att hämta in kompletterande hälsouppgifter från andra. Totalt antal inkomna Ansökningar där inga Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. uppgifter som inte krävde uppgifter som krävde samtycke Källa: Enkätundersökning, Bilaga 2 till betänkandet. 11.4Utredningens besök hos försäkringsbolagen Som redan nämnts, har en arbetsgrupp från utredningen genomfört besök hos ett antal av de försäkringsbolag som har svarat på utred- ningens enkätundersökning. Besök har gjorts hos 6 av de 13 för- säkringsbolag som har svarat på undersökningen. Försäkringsbola- gen har inte valts ut på grund av hur de har svarat i enkätunder- sökningen, eller därför att utredningen har ansett att de utvalda bolagen särskilt behövt granskas. Urvalet har i stället gjorts främst utifrån att utredningen har önskat besöka såväl några stora, som några mindre försäkringsbolag och granska försäkringsärenden rör- ande samtliga av tre försäkringstyper som har omfattats av under- sökningen. Den arbetsgrupp som har genomfört besöken har bestått av sekreteraren och delvis utredaren samt en sakkunnig och en expert från utredningen, varav en har representerat konsumentintressen (f.d. chefen för ) och en har före- trätt försäkringsbolagens intressen (Svensk Försäkrings expert i utredningen). I arbetsgruppen har också deltagit två inhyrda kon- sulter med särskild erfarenhet och expertis. En av konsulterna har varit en pensionerad f.d. riskbedömningsansvarig vid ett större för- säkringsbolag. Den andra konsulten har varit en kliniskt aktiv läkare med särskild erfarenhet av försäkringsmedicin. Vid besöken, som har tagit en arbetsdag per respektive försäk- ringsbolag, har arbetsgruppen fått närmare information om de aktu- ella bolagens försäkringsprodukter och affärsmodeller samt hur riskbedömningsprocessen vid bolaget går till. Arbetsgruppen har vidare fått ta del av ett antal av utredningen slumpmässigt utvalda försäkringsärenden där ansökan har avslagits eller försäkring har beviljats med särskilda villkor. Mellan 15 och 20 ärenden har grans- kats hos varje bolag där besök har ägt rum. Granskningen har inte haft till syfte att utredningen ska kunna dra några statistiskt säker- ställda slutsatser angående försäkringsbolagens hantering av försäk- ringsansökningar. I stället har den syftat till att utredningen ska få fördjupad kunskap om hur försäkringsbolagens riskbedömningar går till i praktiken samt de aktuella försäkringsprodukterna och de affärsmässiga och företagsekonomiska överväganden som ligger till grund för utformningen av dessa. Eftersom det i stor utsträckning har handlat om företagshemliga uppgifter som utredningen har fått ta del av vid sina besök, innehåller betänkandet ingen redogörelse för dessa. Utredningens lärdomar av och iakttagelser vid besöken kommer i stället till uttryck i de all- männa beskrivningarna och i de övervägandena som presenteras senare i betänkandet. 11.5Djupintervjuer med försäkringsbolag och återförsäkringsbolag Utredningen har som nämnts ovan även bjudit in de försäkrings- bolag som har svarat på enkätundersökningen till fördjupade inter- vjuer. Det har varit frivilligt för försäkringsbolagen att ställa upp på intervjuerna. Samtliga tillfrågade försäkringsbolag förutom ett har accepterat inbjudan. Det bolag som har avböjt att låta sig intervjuas säljer en barnförsäkringsprodukt som marknadsförs som en indivi- duell barnförsäkring men som, enligt vad utredningen kan bedöma, i allt väsentligt liknar en gruppförsäkring (se avsnitt 6.7 ovan angå- ende gränsdragningen mellan individuell försäkring och grupp- försäkring). Utredningen har vidare avstått från att intervjua ett av de försäkringsbolag som har svarat på undersökningen, med hänsyn till att det bolaget representerar en extremt liten andel av marknaden för de aktuella personförsäkringarna (bolaget hade 1 ansökan 2013). Totalt har alltså utredningen genomfört djupintervjuer med 11 försäkringsbolag. Som också har framgått ovan, har utredningen därutöver hållit djupintervjuer med två större återförsäkringsbolag. Utredningen har vänt sig till de två återförsäkringsbolag som, enligt uppgifter till utredningen från försäkringsbolagen, förekommer i störts utsträck- ning på marknaden för privata, individuella personförsäkringar. I Bilaga 4 till betänkandet finns en sammanställning av försäk- ringsbolagens och återförsäkringsbolagens svar på utredningens djupintervjufrågor. Där redovisas bara de frågor och svar som har haft betydelse för utredningens överväganden och ståndpunkter. 11.6Enkätundersökning riktad till konsumenter Som redan nämnts, har utredningen uppfattat sina direktiv så att kartläggningen av försäkringsbolagens hantering av försäkrings- ansökningar, ska göras med huvudsakligt fokus på statistiskt material och annan information från försäkringsbranschen. Likväl har vi ansett det viktigt att, i den mån det varit möjligt, även ta del av synpunkter och erfarenheter från de försäkringssökande. På grund av försäkringsbolagens sekretessåtaganden gentemot personer som ansöker om försäkring och gällande lagstiftning rörande person- uppgiftsbehandling, har det inte varit möjligt att via försäkrings- bolagen få kontakt med försäkringssökande som har nekats försäk- ring på normala villkor. Utredningen har därför i stället valt att genomföra en enkätundersökning i samarbete med Handikapp- förbunden, Lika Unika, DHR, samt Barnplantorna. Målgruppen för undersökningen har varit konsu- menter som på något sätt har anknytning till förbunden eller är intresserade av de frågor som förbunden driver. Undersökningen har innehållit frågor om försäkringsskydd och konsumenternas upp- levelser angående att ansöka om individuell personförsäkring. Enkät- undersökningen finns bifogad till detta betänkande som Bilaga 5. Frågorna i undersökningen har tagits fram av utredningens expert från Handikappförbunden och från i samarbete med utredningssekreteraren. Undersökningen har skickats till alla deltagande förbundens medlemsorganisationer i form av en länk till en webbaserad enkät. Utredningens önskemål var att förbunden skulle skicka länken via mejl tillsammans med ett informationsbrev till alla sina medlemmar. distribuerade undersökningen till sina medlemmar på det sättet. För vissa andra förbund visade sig detta tillvägagångs- sätt däremot vara besvärligt av olika skäl, bl.a. på grund av att för- bunden saknade mejladresser till många av sina medlemmar. Några av förbunden valde därför att i stället lägga ut länken till enkät- undersökningen på sina webbplatser samt på sociala medier. Även vissa av de förbund som gjort utskick via mejl lade ut länken till enkäten på sociala medier. En del av förbunden valde att varken skicka ut länken eller lägga ut den på nätet. Utredningen har alltså helt saknat kontroll över vilka konsu- menter som har haft möjlighet att svara undersökningen. Detta går inte heller att kontrollera i efterhand eftersom svaren av integritets- skäl har lämnats anonymt. I enkäten har det däremot funnits frågor om vilket förbund, om något, som den svarande tillhör, och om den som svarar lider av någon särskild funktionsnedsättning. Av svaren på dessa frågor går det att bilda sig en uppfattning om ungefär vilka kategorier av personer som har besvarat enkäten. Det framgår här tydligt att de svarande till stor del representerar de förbund som har gjort direktutskick till sina medlemmar. Enkäten har utformats så att det inte har varit obligatoriskt att svara på alla frågor för att gå vidare och skicka in enkäten. Anled- ningen till det var för att inte avskräcka personer från att svara, speciellt med hänsyn till att undersökningen vände sig till vissa grupper med särskilda svårigheter. De svarande har också styrts in i olika ”frågespår” beroende på hur de har svarat på olika frågor. Att undersökningen har konstruerats så, medför att det har varit ett varierande antal svarande på olika frågor.