sou · H4B373 · 2016-10-28 00:00:00 — En ökad efterfrågan på förskoleplatser kan därför i vissa kommuner bli svåra att realisera på kort sikt och kan tillgången på utbildad personal endast tillgodoses på lång sikt. En väl avvägd tillgång till utbildningsplatser på universitet och högskolor är då en relevant faktor för att till- godose det långsiktiga behovet. kan det konstateras att inflödet av barn till förskolan som en följd av förslaget inte är sär- skilt stort och dessutom inte sker . Den ökade efterfrågan bör därmed kunna hanteras. Av de barn som påverkas av förslaget om begränsad föräldra- penning är det huvudsakligen barn som är när de kom- mer till som kan förväntas övergå till förskola eller peda- gogisk omsorg. Med nuvarande regelverk används i genomsnitt totalt med föräldrapenning för ett barn som är vid ankomsten till , för barn som var totalt etc. (se vidare figur 5.3). För några av barnen används kon- centrerat och intensivt, för andra sprids dagarna ut mer jämnt över de nästkommande sex åren. Statistiken över uttag för barn som kom till visar att det som invandringsåret är relativt många dagar som används, och att det ökar än mer året efter invandringen. På samma sätt ökar andelen barn i de olika ålders- grupperna för vilka föräldrapenning används året efter invandringen. Detta beror sannolikt på att det för de allra flesta föräldrar är först efter invandringen som det är möjligt att använda ersättningen under ett helt kalenderår. Det är inte möjligt att se exakt för vilken tid själva föräldraledigheten sker. Det finns en möjlighet att en del av barnen deltar i förskolan på deltid eller för den del av året då föräldrapenning inte används. Utredningen gör mot denna bakgrund antagandet att de föräldrar som i stället förväntas delta i etableringsinsatser behöver använda förskola i högre utsträckning än utan förslaget. För de föräldrar som inte omfattas av etableringsuppdraget är det mer osäkert vilken huvudsaklig syssel- sättning som ersätter föräldraledighet. Deltagande i t.ex. studier, arbete eller annan aktivitet kan förväntas, och möjligheten till för- skoleplats bestäms bland annat av förälderns deltagande. Några av föräldrarna kommer också att vara föräldralediga med yngre barn och kan då fortsätta ha även de äldre barnen hemma. Utredningen antar att tre fjärdedelar av de barn som berörs av förslaget om en begränsning av föräldrapenning som är i förskoleåldern kommer att behöva antingen en helt ny plats i förskola eller pedagogisk omsorg eller får ett utökat behov jämfört med tidigare, antingen i form av att deltagandet ökar till att omfatta hela kalenderåret eller till att omfatta heltid i stället för deltid. Barn som omfattas av rätten till plats i förskoleklass deltar även i mycket hög utsträckning i sådan verksamhet ().14 Uttaget av föräldrapenning är heller inte särskilt högt för den åldersgruppen. Därför antas att enbart en liten andel, , behöver en tillkommande plats i förskoleklass som en följd av förslaget. Efterfrågan på fritidshem beräknas öka med ca berörda barn. Andelen barn som är mellan två och (halvårseffekt för sexåringarna) är av det totala antalet barn mellan två och . Andelen barn som kan delta i förskoleklass är ca sju pro- cent och andelen som kan delta i fritidsverksamhet är totalt 35 pro- cent av barnen. I tabell 7.8 anges för hur många barn det skulle ske en ökad efterfrågan på förskoleplatser alternativt platser i pedagogisk omsorg, plats i förskoleklass eller i fritidshem. Tabellen anger inflödet av barn till respektive verksamhet. Tabell 7.8 Uppskattat antal barn som är i behov av ny eller utökad plats i förskola/pedagogisk omsorg, förkoleklass eller fritidshem. Barn 2–, avrundade siffror Förskola/pedagogisk omsorg Källa: Egna beräkningar. var kommunernas kostnader för förskola, förskoleklass och fritidshem totalt , respektive . Den genomsnittliga årskostnaden per inskrivet barn var i förskola, plats i förskole- klass och i fritidshem.15 Kostnaderna för förskola kan skilja sig åt beroende på barnets ålder och kost- naderna för pedagogisk omsorg kan också vara något lägre. Här används genomsnittskostnaderna för en plats i förskola. Utred- ningen antar att det för tre fjärdedelar av barnen är aktuellt med en helt ny plats på heltid i förskola. För en fjärdedel av barnen övergår platsen till heltid från halvtid. För förskoleklass och fritidshem avses nya platser på heltid. Tabell 7.9 Bruttokostnader för fler platser i förskola och pedagogisk omsorg, förskoleklass och fritidshem, mnkr. Baserat på antalet barn som berörs av förslaget vid respektive invandringsår Förskola/pedagogisk omsorg Not: För förskola/pedagogisk omsorg avses genomsnittlig kostnad för förskola enligt , 2015. Kostnaderna avser bruttokostnader för kommunen. Om hänsyn tas till av föräldrarna inbetalda avgifter för plats i de olika verksamheterna reduceras kostnaderna något. För förskola innebär en inbetald max- taxa för samtliga tillkommande barn på heltid dock enbart ett mindre tillägg sett till de totala kostnaderna. Den kommunala finansieringsprincipen är inte tillämplig för för- ändringar i statlig verksamhet som får indirekt effekt för kommu- nerna. 15 , snabbfakta-1.120821. För förskoleklass är uppgifterna hämtade från , , förskole- klass kostnader, 2014. De förslag som utredningen lämnar kommer inte att påverka den kommunala självstyrelsen. 7.4Ekonomiska konsekvenser för enskilda Vad gäller de ekonomiska effekterna av förslaget för den enskilde och för olika typer av hushåll bedömer utredningen att dessa är relativt begränsade på kort sikt. Till exempel är skillnaderna små för de som övergår från föräldrapenning till andra system såsom t.ex. etableringsuppdraget. kan konstateras att de som berörs av begränsningsregeln i genomsnitt har en relativt svag anknytning till arbetsmarknaden, låga eller inga förvärvsinkomster och ofta en långvarig låg ekonomisk standard vilket innebär en högre sårbarhet för förändringar i inkomsten. Bland de som invandrade till och som skulle beröras av regeln var det i landet som hade en disponibel inkomst16 under riksnormen för försörjningsstöd. En något större andel kvinnor än män hade en disponibel inkomst under riksnormen (av kvinnorna och av männen). För de kvinnor och män som utgör mål- gruppen för etableringsuppdraget är det en större andel som hade en disponibel inkomst under riksnormen för försörjningsstöd än övriga som berörs av förslaget, jämfört . Som tidigare beskrivits kommer förslaget till begränsning i högre utsträckning påverka kvinnors inkomster än mäns. På kort sikt inne- bär det för huvuddelen av de kvinnor som berörs att det sker en övergång till försörjning med hjälp av etableringsersättning. På lång sikt ökar förutsättningarna för egenförsörjning och därmed för högre inkomster samt t.ex. intjänad pensionsrätt. Det är dock inte möjligt att i detalj analysera effekterna av regeln på individers och hushålls inkomster och på ekonomiska standard. Anledningen är dels osäkerhet kring beteenden som en följd av förslaget dels att det saknas lämpliga statistiska verktyg och underlag för att genom- föra en sådan analys. 16 Justerad för hushållets försörjningsbörda enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan. För att illustrera effekten av förslaget har utredningen tagit fram ett antal typfall. Typfallen har som syfte att på månadsbasis exempli- fiera och illustrera vilka förändringar som kan ske i hushållets disponibla inkomst när möjligheten att använda föräldrapenning minskar. Typfall 1 och 3: Familj med två föräldrar och två barn som kommer till 2017. Barnen är 3 respektive vid bosätt- ningen i . Den antagna boendekostnaden avser en hyra på och en bostad på 70 kvm. Typfall 2: Familj med en förälder och ett barn som kommer till 2017. Barnet är vid bosättningen i . Den antagna boendekostnaden avser en hyra på och en bostad på 60 kvm. För samtliga typfall antas en genomsnittlig skattesats på . Det bör noteras att typfallen endast beskriver några få scenarier vilka inte nödvändigtvis är representativa för hela den grupp som berörs. Valet av hushållssammansättning och förändad försörjning är dock tänkt att illustrera troliga utfall vid ett införande av begränsnings- regeln. På lång sikt är utfallen beroende av beteendeförändringar, arbetsmarknadssituationen m.m. Tabell 7.10 Typfall 1. Familj med två föräldrar och två barn som kommer till 2017 och omfattas av etableringsuppdraget. Barnen är 3 respektive vid bosättningen i Inkomster med och utan förslaget Not: Nettobelopp, i kolumnen summa anges inkomst efter genomsnittlig kommunalskatt 2016 (32,). I typexemplet antas att utan förslaget deltar en av föräldrarna i etableringsinsatser och den andra föräldern använder föräldra- penning på heltid. Det antas att föräldern använder per barn och månad för barnen som då har hunnit bli 4 respektive , dvs. fullt uttag för en hel kalendermånad. Föräldrapenning betalas ut på grundnivå. Hushållet mottar etableringsersättning och etable- ringstillägg, föräldrapenning, barnbidrag och även bostadsbidrag. Det alternativa scenariot är att förslaget om begränsningar i föräldra- penningen har trätt i kraft. Förälder 2 har därmed inte möjlighet att använda med föräldrapenning för respektive barn. I stället för att vara föräldraledig kommer förälder 2 att påbörja etablerings- insatser och motta etableringsersättning. Liksom vid kostnadsberäk- ningarna antas att det används med föräldrapenning per barn och år för barn i åldrarna 4 respektive . Fördelat innebär det att det används ungefär en och en halv dag med föräldrapenning totalt den månaden. etableringsersättning kan inte tas ut , när föräldrarna använder föräldrapenning minskar därför etableringsersättningen. I det andra scenariot antas därför att föräldrarna använder föräldra- penning med tre fjärdelar av vardera den månaden exempel- vis på grund av deltagande i förskola och skola eller på grund av studiedag etc. Etableringsersättningen minskar den aktuella tiden. Som en följd av förslaget kommer typhushållets disponibla inkomst att öka något. Typexemplet avser att visa en schematisk bild för en specifik månad. I de fall båda föräldrarna inte har möjlighet att påbörja insatser , exempelvis på grund av att förskoleplats saknas kan hushållet få en betydligt lägre inkomst . Då kan frågan om ekonomiskt bistånd aktualiseras. Tabell 7.11 Typfall 2. Ensamstående förälder som omfattas av etableringsuppdraget. Barn som är vid bosättningen 2017 Inkomster med och utan förslaget Not: Nettobelopp, i kolumnen summa anges inkomst efter genomsnittlig kommunalskatt 2016 (32,). I detta typexempel antas att föräldern utan förslaget är föräldraledig på heltid med föräldrapenning. Föräldern får förutom föräldrapenning även barnbidrag, underhållsstöd samt bostadsbidrag. Inkomsten når en sådan nivå att ekonomiskt bistånd inte är aktuellt, om inte familjen skulle ha särskilda behov. I det alternativa scenariot går föräldern över till att delta i etableringsinsatser, och får då även etablerings- tillägg för barnet. Det antas vidare att föräldern använder med föräldrapenning på grund av t.ex. deltagande i förskola och att etableringsersättningen reduceras med . Liksom i föregående typfall antas att eftersom föräldrapenning och etableringsersättning inte kan tas ut minskar etableringsersättningen när föräldern använder föräldrapenning. Underhållsstödet ligger kvar på samma nivå eftersom stöd enbart utges för ett barn, reduktion av underhållsstöd blir aktuellt om underhållsstöd betalas för två barn eller fler. Effekten av en övergång till etableringsersättning blir posi- tiv för typhushållet. Tabell 7.12 Typfall 3. Hushåll med två vuxna och två barn, vid bosättningen 2017 och där förälder 1 arbetar och förälder 2 inte tillhör målgruppen för etableringsuppdraget Inkomster 2018 med och utan förslaget Not: Nettobelopp, i kolumnen summa anges inkomst efter genomsnittlig kommunalskatt 2016 (32,). I detta typexempel antas förälder 1 förvärvsarbeta och förälder 2 inte omfattas av etableringsuppdraget. I övrigt är förhållandena desamma som i typfall 1. Med förslaget kommer förälder 2 i stället för att vara föräldraledig på heltid delta i arbetsförberedande insatser och få aktivitetsstöd. Konsekvensen blir, jämfört med typfall 1 att inkomsten för förälder 2 minskar. Inkomstnivån för hushållet efter förslaget ligger på en nivå som är över den s.k. riksnormen. Sammanfattningsvis kan sägas att effekten för enskilda kommer att variera kraftigt mellan olika typer av hushåll, beroende på vilka antaganden som görs om hushållets sammansättning och alternativ sysselsättning. Om förälder 2 i typfall 1 väljer att i stället delta i etableringsinsatser på deltid i stället för heltid kommer inkomsterna för hushållet att förändras. Hänsyn har heller inte tagits till att hus- hållen även kan behöver betala avgifter för förskola och fritidshem när de deltar i insatser på heltid. Det kommer också att finnas hushåll där en förälder är oför- mögen att arbeta, studera, delta i insatser eller andra aktiviteter och att hushållet därför är i behov av ekonomiskt bistånd för att uppnå en skälig levnadsnivå. Utan förslaget kan föräldrapenning bidra till det hushållets inkomster. Med förslaget kan det ekonomiska bistån- det i stället komma att öka något. 7.5Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt De kortsiktiga konsekvenserna av förslagen på arbetsutbud, syssel- sättning och skatter bedöms vara marginell givet det antal personer som antas beröras av förslagen men också givet att det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. På antas dock förslagen ha positiva effekter på såväl arbetsutbud, framför allt för kvinnor, som på sysselsättning och skatteintäkter. Förutom de konsekvenser som analyseras och beskrivs ovan ska förslagen även bedömas avseende konsekvenser för småföretagares arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för brottligheten och för det brotts- förebyggande arbetet samt för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Förslagen bedöms inte påverka företagande och små företags förutsättningar. Förslaget bedöms inte heller ha någon inverkan på brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Föräldrapenning betalas ut av som kontinuerligt bedriver kontrollverksamhet och följer upp fusk och överutnyttjande i försäkringen. polisanmäler även misstänkta brott och sedan kan åtal väckas för exempelvis bidragsbrott, grovt bidrags- brott eller bedrägeri. Föräldrapenning som utbetalas i enlighet med förslaget bör komma att ingå i den ordinarie kontrollverksamheten hos . Incitamenten att uppge felaktiga uppgifter om exempelvis barnets ålder i syfte att exempelvis få fler dagar med föräldrapenning bedöms som små. Avseende effekter på sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet kan förslaget få effekten att arbetsutbudet ökar på lång sikt och beroende på var i landet föräldrarna väljer att bosätta sig kan tillgången på arbetskraft komma att öka där. ökar även efterfrågan på offentlig service så som förskola och annan peda- gogisk omsorg liksom fritidshem. Några särskilda regionala effek- ter förväntas inte uppstå som en följd av förslaget. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 12 § Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. Om ett barn blir bosatt här i landet under barnets andra levnadsår lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. Om barnet däremot blir bosatt här i landet efter det andra lev- nadsåret lämnas föräldrapenning under sammanlagt för för- äldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. För tid efter barnets fjärde levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt, lämnas föräldrapenning dock under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. I paragrafen finns bestämmelser om det totala antalet dagar för vilka föräldrapenning kan utgå med anledning av ett barns födelse. Huvud- regeln är att föräldrapenning lämnas under samman- lagt för båda föräldrarna. Det finns också en särskild regel som gäller för tid efter det att barnet har fyllt som innebär att föräldra- penning för sådan tid lämnas för sammanlagt för båda föräldrarna. Fyraårsgränsen gäller för barn födda eller adop- terade . Ändringen i första stycket innebär att bestämmelsen om hur många ytterligare dagar med föräldrapenning som enligt huvudregeln kan lämnas vid flerbarnsfödsel flyttas från andra stycket och placeras i första stycket. Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket införs en ny bestämmelse om hur många dagar som föräldrapenning kan lämnas med om ett barn blir bosatt här i landet efter det första levnadsåret. Om bosättning sker under barnets andra levnadsår lämnas föräldrapenning inte under utan i stället under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel lämnas föräldrapenning under ytterligare för varje barn utöver det första. Om bosättning i stället sker efter det andra levnadsåret lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel lämnas föräldrapenning under för varje barn utöver det första. Med orden ”under barnets andra levnadsår” avses att bosättning ska ske från och med barnets ettårsdag fram till tvåårsdagen. Med orden ”efter det andra levnadsåret” avses att bosättning ska ske från och med barnets tvåårsdag. För att bedöma när ett barn blir bosatt i tillämpas bestäm- melserna i 5 kap. 2–8 §§. När det gäller gränsöverskridande situa- tioner inom EU ska vid tillämpning av EU:s samordningsförord- ning1 det EU-rättsliga bosättningsbegreppet ”stadigvarande bosätt- ning” användas. Bestämmelsen innebär att föräldrapenningen begränsas så att den ungefärligen motsvarar den mängd föräldrapenning som en genom- snittlig försäkrad har kvar att använda vid barnets ettårsdag respek- tive tvåårsdag. Bestämmelsen omfattar alla föräldrar som kommer till från utlandet med barn som är äldre än . Personer som typiskt sett kan omfattas är svenska medborgare som flyttar hem efter bo- sättning utomlands och utländska medborgare som flyttar hit för att bo eller arbeta. I sistnämnda grupp ingår utlänningar som be- höver uppehållstillstånd och arbetstillstånd i enligt reglerna i utlänningslagen (2005:716). Bestämmelsen gäller inte för adopterade barn trots att de som regel inte bor med sina adoptivföräldrar vid födelsen. Föräldrar och barn som flyttar från och som uppbär för- äldrapenning enligt huvudregeln innan flytten omfattas av begräns- ningsregeln om barnet är eller äldre när de återvänder. 1 och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen. samma gäller föräldrar och barn vars uppehållstillstånd löper ut och som därefter inte bedöms vara bosatta i men som sedan får ett nytt uppehållstillstånd efter barnets första levnadsår och som då återigen anses bosatta. Om de särskilda skyddsreglerna i 5 kap. 3–8 §§ är tillämpliga gäller däremot inte begränsningsregeln eftersom en person som omfattas av dessa bestämmelser fortfarande anses bo- satt här i landet även om han eller hon vistas i utlandet. När föräldrar och barn upprepade gånger flyttar ut och in ur landet eller rätten till föräldrapenning av annan anledning tillfälligt förloras gäller att tidigare uttag av föräldrapenning beaktas när föräldrarna på nytt blir försäkrade för föräldrapenning. Detta följer av uttryckssättet att föräldrapenning lämnas med ”högst” . Denna ordning kommer att gälla även för föräldrar som om- fattas av begränsningsregeln. Om föräldrar t.ex. blir försäkrade för föräldrapenning första gången under barnets andra levnadsår (lämnas) och sedan tillfälligt förlorar rätten till föräldra- penning för att sedan återfå denna rätt efter barnets andra levnadsår (lämnas), tilldelas dagar med beaktande av tidigare uttag. Om föräldrarna först tagit ut av de som högst kunde lämnas, tilldelas föräldrarna således (200-105) av de som kan lämnas när de på nytt får rätt till föräldrapenning. Det ska framhållas att det i vissa fall behöver göras avvikelse från begränsningsregeln med hänsyn till (jfr 2 kap. 5 §). Det gäller för den personkrets som omfattas av likabehandlings- principen i EU:s samordningsförordning. Avvikelse ska ske genom att huvudregeln i första stycket tillämpas i stället för begränsnings- regeln i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 33 § Om en förälder har fått en förmån enligt utländsk lagstiftning, som motsvarar föräldrapenning med anledning av ett barns födelse, ska den tid som den utländska förmånen har lämnats för räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning kan lämnas för enligt 12 §. Om rätten till föräldrapenning inträder först som avses i 12 § andra eller tredje styckena och den ena av föräldrarna eller båda har fått en sådan utländsk förmån som ska räknas av enligt första stycket, ska avräkningen göras från det högsta antal dagar som föräldrapenning hade kunnat lämnas för enligt 12 § första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om att det ska göras avräkning av tid med föräldrapenningsförmån som lämnats enligt utländsk lagstift- ning. I andra stycket görs ett tillägg om att bestämmelsen även gäller om rätten till föräldrapenning inträder först som avses i 12 § andra stycket. Detta är en ändring i sak. Avräkningen görs då från det högsta antal dagar under vilka föräldrarna skulle ha kunnat vara berättigade till föräldrapenning enligt 12 § första stycket. Det är alltså fråga om en avräkning från högsta antal fiktiva dagar för föräldrapenning. Det antal dagar som då återstår ligger till grund för beräkning av det antal dagar för vilka det kan lämnas föräldra- penning enligt 12 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas vid bosättning efter första levnadsåret 45 a § När det gäller föräldrapenning för sådan tid som avses i 12 § andra stycket, ska vid flerbarnsfödsel föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivå, dock lägst på grundnivå. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om nivån på de ytter- ligare dagar med föräldrapenning som en förälder enligt 12 § andra stycket har rätt till vid flerbarnsfödsel. Bestämmelsen innebär att samtliga ytterligare dagar lämnas på sjukpenningnivå, dock lägst på grundnivå. Överväganden finns i avsnitt 6.4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna tillämpas första gången på föräldrapenning för ett barn som blir bosatt här i landet efter ikraftträdandet. 3.Äldre föreskrifter i 12 kap. 12 § gäller dock fortfarande i de fall för- äldrapenning lämnas eller har lämnats för ett barn för tid före ikraftträdandet. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . I den andra punkten anges att de nya föreskrifterna ska tillämpas första gången på föräldrapenning för ett barn som blir bosatt här i landet efter ikraftträdandet. I den tredje punkten anges att äldre föreskrifter dock fortfarande ska gälla i de fall föräldrapenning lämnas eller har läm- nats för ett barn för tid före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen i tredje punkten tar sikte på situationer där barnet visserligen blir bosatt i efter ikraftträdandet men där föräldrarna före ikraftträdandet har tagit ut föräldrapenning enligt huvud- regeln i 12 kap. 12 § första stycket (dvs. med rätt ) och där bosättningen i därefter upphört tillfälligt. När barnet åter är att anse som bosatt här (efter ) får föräldrarna ”återknyta” till den föräldrapenning som lämnats enligt huvudregeln. Föräldrarna har alltså rätt till föräldrapenning enligt huvudregeln i stället för enligt begränsningsregeln. Detta kan t.ex. avse en familj som bor i utlandet och som sedan återvänder till eller en familj vars uppehållstillstånd löper ut och som sedan får ett nytt.