sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — När det nya ämnet utvärderades framkom att elevernas erfarenheter av ämnet var blandade.33 Få elever tyckte att ämnet bidragit till att de blivit mer säkra på sina utbildningsval. Andelen positiva var dock något större bland elever med låga studieresultat. Däremot ansåg tillfrågade rek- torer och huvudmän att det nya ämnet minskat antalet felval. Ut- värderingen konstaterade att Utdanningsvalg som ämne kräver satsningar på kompetensutveckling av lärare, eftersom reformen har inneburit att en stor del av ansvaret för studie- och yrkesväg- ledningen överförts till lärarna. i har varit föremål för ett flertal utredningar och utvärderingar.34 Dessa har genomgående visat på brister i verksamhetens kvalitet och tillgäng- lighet. En betydande andel elever får inte tillräckligt med vägledning inför gymnasievalet. I elevkårers och Lärarnas riksförbunds undersökning uppger av gymnasieeleverna att de fått för lite eller ingen vägledning i grundskolan.35 Studie- och yrkesvägledningens resurser, innehåll, kvalitet och ledning varierar dessutom stort mellan kommunerna. Svag och otydlig statlig styrning på området liksom den stora andelen obe- höriga vägledare, i synnerhet i , har återkommande pekats ut som bidragande orsaker till att studie- och yrkesvägled- ningen brister.36 I Skolinspektionens tillsyn ingår att granska hur huvudmännen lever upp till de krav på studie- och yrkesvägledning som finns i lag- stiftningen. Skolinspektionen genomförde 2013 en kvalitetsgransk- ning av studie- och yrkesvägledningen i 34 grundskolor i hela lan- 33Lödding & Holen 2012. Utdanningsvalg som fag og utfordring på ungdomstrinnet. Utredningen om vägledningen i skolväsendet; Ds 2003:23. Validering m m – fortsatt utveckling av vuxnas lärande; 2005. Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet; 2007. Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorientering inom . Från avhopp till examen. Så vill skolan utveckla skolan. ”Vägledningens styrning och ramar”, s. 192. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval det.37 Granskningen visar att studie- och yrkesvägledningen är lågt prioriterad i de granskade skolorna och att eleverna inte får den studie- och yrkesvägledning de har rätt till. Granskningens huvud- resultat kan sammanfattas i tre punkter: Det finns omfattande brister i skolors och huvudmäns arbete med att planera och följa upp studie- och yrkesvägledningen. Eleverna får inte studie- och yrkesvägledning kontinuerligt under sin utbildning och studie- och yrkesvägledningen betraktas inte som hela skolans ansvar. Skolorna arbetar inte aktivt för att motverka begränsningar i elevernas studie- och yrkesval utifrån kön, social eller kulturell bakgrund. Skolinspektionens granskning gör inte anspråk på att ge en nationell bild av förhållandena inom studie- och yrkesvägledningen i grund- skolan. konstaterar Skolinspektionen att de granskade skolorna i hög utsträckning uppvisar liknande brister och att dessa brister överensstämmer med tidigare utvärderingar och uppfölj- ningar. Det finns därmed anledning att anta att även andra skolor har behov av att utvecklas på de områden som pekas ut. utredningar och utvärderingar beskriver en situation där studie- och yrkesvägledningen sällan upplevs som hela skolans ansvar utan förblir ett uppdrag för yrkeskategorin studie- och yrkesvägledare.38 Studie- och yrkesvägledarna har i sin tur väldigt många elever att vägleda. I har varje studie- och yrkes- vägledare i genomsnitt 500 elever att informera, orientera och väg- leda, i gymnasieskolan 487 elever och inom den kommunala vuxen- utbildningen 452 studerande.39 Antalet elever per studie- och yrkes- vägledare varierar dessutom stort mellan kommuner och skolor.40 Ungdomsbarometern gjorde 2013 intervjustudier med 1 385 studie- och yrkesvägledare.41 I undersökningen framkom bland annat att av vägledarna ansåg att det fanns behov av förbättringar i regionen eller kommunen när det gäller studie- och yrkesväg- En forskningsöversikt, s. 23. 39Skolverkets statistik 2014. 40Lärarnas riksförbund 2012. Effekter av vägledning. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval ledning medan tyckte att det inte fanns några förbätt- ringar att göra. Vidare framkom att enbart av vägledarna tyckte att det fanns tydliga mål för studie- och yrkesvägledningen. av vägledarna tyckte att det fanns en ”röd tråd” för elevernas vägledning genom skolåren. Det framgick också att en- dast av de tillfrågade studie- och yrkesvägledarna arbe- tade heltid. I takt med att gymnasievalet har förändrats har det också skett förskjutningar av skolpersonalens syn på sin roll i valprocessen. I en intervjustudie fann man en diskrepans mellan studie- och yrkes- vägledarnas ambitionsnivå och formella ansvar och deras upplevda möjligheter att faktiskt kunna genomföra sina uppgifter.42 De in- tervjuade vägledarna menar att gymnasievalet kräver att skolperso- nalen utöver att förmedla information också ska fungera som guider under själva valprocessen. Detta ger upphov till oro bland studie- och yrkesvägledarna att eleverna ska göra val som de sedan ångrar eller som på andra sätt visar sig vara felaktiga. har de allt högre förväntningar som finns på studie- och yrkesvägledare inte materialiserats i form av tid, nationella riktlinjer, arbetsbeskriv- ningar eller stöd på nivå. Av rapporten ”Framtidsval och arbetsliv” från Kommu- ner och Landsting framgår att det finns kommuner med en mycket väl fungerande studie- och yrkesvägledning, och att detta är ett resul- tat av ett målinriktat arbete och högt ställda ambitioner för skolans samverkan med arbetslivet och för studie- och yrkesvägledningen.43 3.3Förslag till utveckling av studie- och yrkesvägledningen De brister som beskrivits i kapitlets inledande avsnitt indikerar att studie- och yrkesvägledningen behöver en starkare statlig styrning för att bli mer likvärdig och ge alla elever kunskaper, information och vägledning med högre kvalitet. Nedan presenteras utredningens förslag för hur studie- och yrkesvägledningen – i både snäv och vid bemärkelse – kan utvecklas. 42Panican, 2014. ”Rådgivare, vägledare och mäklare – om roll och betydelse för gymnasievalet”. Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval 3.3.1Förtydliga läroplan och kursplaner när det gäller kunskaper om arbetslivet Utredningens förslag: ska få i uppdrag att göra en översyn av hur kunskaper om arbetslivet är reglerade i grund- skolans läroplan och kursplaner samt att föreslå åtgärder för att förtydliga regleringen. Utredningen konstaterar att elever i har bristfälliga kunskaper om arbetsmarknaden i allmänhet och vilka jobb som finns i synnerhet. Kunskapsbristerna försvårar för eleverna att göra ett väl underbyggt gymnasieval. Det kan också innebära att elever i mindre utsträckning väljer gymnasieskolans yrkesprogram efter- som de inte har tillräckliga kunskaper om vad det innebär att arbeta inom olika yrken. Sådana kunskaper innefattas i vad som brukar be- nämnas kunskapsområdet skola–arbetsliv. Kunskapsområden som regleras via allmänna skrivningar i de övergripande delarna av läroplanen men som inte återfinns i kurs- planer kan ha svårt att få tillräckligt med utrymme i undervisningen. Exempel på sådana områden är trafikkunskap, sex och samlevnad samt kunskaper om alkohol, narkotika, dopning och tobak. Lagstiftningen inom skolans område har gene- rellt sett varit återhållsam med att ange hur undervisningen ska genomföras, för att i stället tala om vad som ska uppnås. Detta innebär att kursplanerna innehåller mål om vad som ska uppnås men även ett centralt innehåll för de olika årskursintervallen. Detta centrala innehåll kan i vissa fall vara formulerat så att det i viss mån indirekt påverkar genomförandet av utbildningen. Detta innebär att det inte behöver uppfattas som artfrämmande att ett visst innehåll som syftar till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetslivet in- förs i kursplanernas centrala innehåll. Kunskapsområdet skola–arbetsliv finns i viss utsträckning be- skrivet i läroplanen och i vissa kursplaner för . Utred- ningens slutsats är dock att dagens reglering är allt för splittrad och otydlig. Utredningen föreslår därför i detta betänkande att en stat- lig utredning bör få i uppdrag att undersöka om ett nytt ämne, arbetslivskunskap, ska införas i (se avsnitt 3.3.5). I väntan på en sådan utredning bör kunskapsområdet skola–arbetsliv förtydligas inom nu gällande reglering. bör därför få i Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval uppdrag att göra en översyn av hur kunskaper om arbetslivet är reglerade i läroplan och kursplaner samt att föreslå åtgärder för att förtydliga regleringen. Kunskaper som skulle kunna ingå på ett tydligare sätt i målen är kunskaper om vilka yrken som finns, vilka branscher arbetslivet delas in i och kunskaper om vilka regioner där olika branscher är stora. Viktigt är också att eleverna får klart för sig vad arbetslivet anser vara nödvändiga och viktiga kunskaper. Vidare är det centralt att eleverna utvecklar kunskaper om hur man genom utbildning och erfarenhet kan uppnå tillräckligt med yrkeskunnande för en anställ- ning respektive en behörighet för att utbilda sig vidare för att senare kunna söka en anställning. Viktiga kunskaper i detta avseende är exempelvis att kunna ta reda på vilka utbildningar som krävs för ett visst arbete samt viktiga moment vid jobbsökande. Dessa kunskaper kan ge eleverna värdefulla insikter och utvecklad förmåga att se nya möjligheter för utbildning och yrkesval, ge ökad studiemotivation och goda förutsättningar för att deras yrkes- och studieval i fram- tiden blir väl avvägda. pågående fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledning visar på positiva erfarenheter av att integrera studie- och yrkesvägledning och kunskaper om arbetslivet inom ramen för den reguljära undervisningen. Ett sådant arbetssätt kan motivera eleverna och snarare underlätta än belasta arbetet med undervis- ningen. Det är också viktigt att förarbete inför och bearbetning av er- farenheter efter elevernas praktiska arbetslivsorientering integreras i undervisningen. 3.3.2Alla elever i ska få möjlighet att praoa Utredningens förslag: I årskurs 8 och 9 i och i års- kurs 9 och 10 i specialskolan ska alla elever ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivs- orientering (prao). Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i eller specialskolan omfattar. I spe- cialskolan ska skyldigheten att ge prao gälla eleverna som tilläm- par specialskolans kursplaner. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Praon ska kunna genomföras på en arbetsplats eller genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasie- skolan. Endast om det finns synnerliga skäl får andra former för arbetslivsorientering ersätta prao för en elev. får i uppdrag att revidera de allmänna råden om studie- och yrkesvägledning som berör praktisk arbetslivsorien- tering. I och med läroplan försvann praktisk arbetslivsorientering (prao) som obligatorium i . Enligt den nu gällande läro- planen har rektorn ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.44 Att tillämpa prao är alltjämt ett vanligt förekom- mande sätt för skolorna att leva upp till detta krav. elever behöver förbättrade kunskaper om arbets- livet och arbetsmarknaden för att kunna göra övervägda val, inte minst när det gäller vilket gymnasieprogram de ska välja. Genom praon får eleverna inblick i hur arbetslivet fungerar och hur arbetet i specifika branscher går till. På det viset kan praon bidra till elevens fortsatta val av utbildningsväg och yrkesval. Om det finns tydliga mål för praoverksamheten, om praon integreras i den övriga under- visningen och om verksamheten kontinuerligt följs upp kan praon tillföra ämnesundervisningen nya perspektiv, vilket i sin tur kan förbättra elevernas studiemotivation. I rapporten ”Framtidsval och arbete” undersökte kommuner och landsting (SKL) sam- verkan mellan skola och arbetsliv i tio kommuner. I de kommuner som upplevde att praoverksamheten fungerade bra fanns tydliga mål för verksamheten, vilken också följdes upp kontinuerligt. Studie- och yrkesvägledarnas kompetens användes också som ett stöd för lärarna vid för- och efterarbetet i samband med praon.45 Elevernas erfarenheter från praon kan med fördel användas i undervisningen för att koppla samman det teoretiska innehållet i olika ämnen med hur det används i praktiken och i arbetslivet. 44Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, avsnitt 2.8. Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning, s. 59. SOU 2015:97 Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Det är inte klarlagt exakt i vilken utsträckning prao tillämpas . Utredningen har fått veta att andelen skolhuvudmän som tillämpar prao kan uppskattas till 80–. I Skolinspektionens granskning av studie- och yrkesvägledning i tillämpades prao i 32 av 34 granskade skolor.46 Det är vanligt förekommande att elever själva måste hitta en praoplats och de gör det då ofta via sina föräldrar, vilket innebär ett likvärdighetsproblem. Att en elev praoar på en förälders arbetsplats innebär dessutom att eleven inte får den viktiga erfarenheten av att klara sig själv – och därmed få ökat självförtroende. Skolor som inte tillämpar prao samverkar med arbetslivet på andra sätt, exempelvis genom temadagar, arbetsplatsbesök och entre- prenörskapsprojekt. Dessa sätt att samverka med arbetlivet är också värdefulla. De kan enligt utredningen dock inte ersätta den unika funktionen av praon som, genom att eleven vistas tillsammans med vuxna på en arbetsplats, bidrar till ökad självkännedom och själv- insikt hos eleverna. Utredningen anser att praon har många fördelar framför andra metoder, i synnerhet om praon integreras i skolarbetet och om syfte och mål för praoverksamheten förtydligas. Utredningen anser mot bakgrund av ovanstående att det finns goda skäl att föreslå att det återigen blir en skyldighet för skol- huvudmännen att ge eleverna prao-tid. Utredningen föreslår att alla elever i årskurs 8 och 9 i ska ges möjlighet att genom- föra sammanlagt minst två veckors prao. Motsvarande ska gälla för årskurs 9 och 10 i specialskolan för de elever som tillämpar special- skolans kursplaner. Praon ska ges inom ramen för de ämnen som undervisningen i eller specialskolan omfattar. När det gäller grundsärskolan finns bestämmelser i skol- förordningen som anger att utrymmet i timplanen för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för prak- tisk arbetslivsorientering.47 Ett obligatorium gäller således redan i grundsärskolan och utredningen ser därför inte något behov att lägga ett förslag i frågan. Utredningen bedömer att två veckors prao bör vara en minimi- nivå. Det bör inte finnas något hinder att praon delas upp på andra Studie och yrkesvägledning i . 4710 kap. 7 § skolförordningen (2011:185). Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval sätt än , för att möjliggöra prao på flera arbetsplatser eller yrkesprogram i gymnasieskolan eller av andra skäl. Finansieringen av förslaget och utredningens bedömning av för- slagets ekonomiska konsekvenser behandlas i avsnitt 3.4. Prao på gymnasieskolans yrkesprogram Utredningen föreslår att praon ska kunna genomföras genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasiesko- lan. Att praoa på ett yrkesprogram i gymnasieskolan kan ge eleven ökade kunskaper om yrkesprogrammen och om de yrken de leder fram till. Möjligheten att förlägga praon på gymnasieskolans yrkes- program kan även underlätta för skolhuvudmännen att erbjuda prao till alla elever, något som vissa huvudmän upplever som svårt eller resurskrävande. Prao på gymnasieskolans yrkesprogram bör enligt utredningen vara ett fullgott alternativ till prao på en arbetsplats. Vid prao på ett yrkesprogram får eleven följa med i undervisningen på ett eller flera yrkesprogram. Det är viktigt att detta planeras på ett sådant sätt att eleven får ta del av varierande och typiska yrkesmoment, antingen vid skolförlagt lärande eller då det förekommer arbetsplatsförlagt lärande inom programmen. Inom ett yrkesprogram kan lärarna som undervisar i yrkesämnen och handledarna på de arbetsplatser där eleverna gör sitt arbetsplatsförlagda lärande, bidra med viktigt yrkes- kunnande som de kan förmedla till de praoande eleverna. Detta ger möjlighet för eleven att lära sig viktiga aspekter av ett yrke. Det finns yrken inom t.ex. industrin, vården och byggbranschen där prao på en arbetsplats ger få möjligheter för eleven att delta aktivt i arbetet eftersom många arbetsmoment kräver utbildning. Prao på ett yrkesprogram ger möjlighet för eleven att prova på arbetsmoment inom sådana yrkesområden i en pedagogisk miljö. Det bör inte vara möjligt att genomföra prao inom gymnasie- skolans högskoleförberedande program. De högskoleförberedande programmen syftar till att eleverna ska fortsätta till vidare studier och innehåller inte delar som är kopplade till ett specifikt yrkes- område. De olika yrkesområdena framträder för dessa program- mens elever först efter senare högskoleutbildning eller annan efter- Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Utredningen bedömer därför att det inte är meningsfullt att elever under årskurs 8 och 9 praoar på ett hög- skoleförberedande program. Utredningen anser att andra former av arbetslivsorientering, så- som studiebesök eller andra aktiviteter med representanter för arbetslivet, endast ska få ersätta prao om det finns synnerliga skäl för det. Skolhuvudmannen ska i princip ha uttömt möjligheterna att hitta en praoplats åt en elev på en arbetsplats eller en gymnasie- skola i närområdet. Syfte och mål med praon bör förtydligas Om praon inte har ett tydligt syfte och mål eller inte följs upp finns en risk att praon kan förstärka elevernas etablerade förvänt- ningar, könsmönster och sociala självsortering. Utredningen före- slår därför att ska få i uppdrag att revidera de allmänna råden om studie- och yrkesvägledning som berör praon. allmänna råd är rekommendationer om hur huvudmannen, rektorn, studie- och yrkesvägledaren och lärare kan eller bör handla för att uppfylla kraven i bestämmelserna. Praon ska ge eleverna en bred bild av arbetslivet. Ett viktigt in- slag är därför för- och efterarbete i samband med praon. Förarbetet kan exempelvis bestå i att eleverna inom ramen för skolans under- visning utvecklar kunskaper om den bransch eleven ska praoa inom eller kunskaper om arbetsrättsliga frågor. Efter genomförd prao är det viktigt att eleverna delger och reflekterar över sina erfarenheter och får koppla sina erfarenheter till den övriga undervisningen i skolan (se figur 3.1). Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Eftersom praon inte omfattas av skolans styrdokument har praon inte heller omfattats av Skolinspektionens tillsyn. Obligato- risk prao i innebär att Skolinspektionen kommer att kunna utöva tillsyn och granskning av praon i . Bakgrund: från pryo till samverkan med arbetslivet Föregångaren till prao – praktisk yrkesorientering (pryo) – be- skrivs läroplan för som ”ett led i förberedel- sen för det kommande yrkesvalet och i den samhällsorienterade undervisningen”. Pryo syftade till att eleverna skulle få orientera sig inom några yrken under årskurs 8 och i praktiken få prova på ifall de ”… äger de anlag, intressen och övriga förutsättningar som erfordras för yrkena i fråga …”.48 I och med läroplan för flyttades pryo från årskurs 8 till årskurs 9. Läroplanen betonade vikten av att sätta sig in i arbetslivet som helhet samt vikten av att pryo, genom för- och efterarbete, inkluderades i skolans olika ämnen. Inriktningen mot orientering inom arbetslivet som helhet – i stället för orientering på en viss arbetsplats – stärktes ytterligare läroplan för , då pryo bytte namn till prao. Eleverna skulle genom arbetslivsorienteringen skaffa sig erfaren- heter från var och en av de tre sektorerna ”teknik och tillverkning”, ”handel, kommunikation, service, jord- och skogsbruk” och ”kon- tor och förvaltning, vård och undervisning”. hade det varit fritt för eleverna att välja platser inom olika sektorer. Sammanlagt skulle prao omfatta under högstadiet. Skolorna uppmanades hjälpa eleverna att välja praoplatser så att flickor fick prova på typiskt manliga yrken och pojkar fick prova på typiskt kvinnliga yrken. Vikten av förberedelse inför fortsatta studier be- tonades också tydligare jämfört med tidigare läroplaner, där vikten legat på yrkesorientering.49 I och med läroplan försvann praon som obligatorium och ersattes med ett generellt uppdrag för huvudmännen att sam- verka med arbetslivet. Läroplanens tonvikt på samarbete mellan Läroplan för , s. 358. Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval skola och arbetsliv gav en stor frihet till huvudmännen att själva av- göra om och hur praon ska utformas. Denna frihet kvarstår även i nu gällande läroplan, av vilken det framgår att alla som arbetar i skolan ska: verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, för- eningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan be- rika den som en lärande miljö, och bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund.50 Sedan 1994 års skolreformer har den generella principen varit att i styrdokumenten ange vilka mål som ska uppnås men inte detalj- styra hur skolorna ska genomföra utbildningen. har dock inslag av reglering som även reglerar hur utbildningen ska genomföras förekommit. Ett exempel är regleringen av arbetsplats- förlagt lärande inom gymnasieskolan.51 3.3.3Arbetsmiljöverket ska informera om arbetsmiljölagstiftningen i samband med praon Utredningens förslag: ska få i uppdrag att informera skolhuvudmännen om tillämpningen av reglerna om riskbedömning vid prao. Osäkerhet kring arbetsmiljölagstiftningen kan vara ett hinder för att hitta praoplatser till alla elever. Utredningen erfar genom kon- takter med att många huvudmän tenderar att överskatta riskerna förknippade med prao. Det finns dock en oro inför att genomföra prao och en osäkerhet kring regelverket på många skolor. En del huvudmän har valt att sluta med prao eftersom de upplever att de inte kan leva upp till Arbetsmiljö- verkets krav på riskbedömningar i samband med praon. 50Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, avsnitt 2.6. 51Jfr 16 kap. 16 § skollagen (2010:800) och 4 kap. 12 § gymnasieförordningen (2010:2039). Bättre förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att informera skolhuvudmännen om hur regelverket ser ut och hur verkets föreskrifter ska tillämpas, t.ex. genom att ta fram och sprida informationsmaterial som innehåller praktisk vägledning för skol- huvudmännen i samband med praon. har bl.a. till uppgift att ha tillsyn över efter- levnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen och att ut- arbeta och sprida information inom arbetsmiljöområdet.52 Arbets- miljöverket genomför 2013–2016 en satsning på inspektioner av bl.a. grund- och gymnasieskolor med fokus på systematiskt arbets- miljöarbete. I och med inspektionsinsatsen har kravet på risk- bedömning av praoplatser förtydligats. Av föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö framgår vilka riskfyllda arbetsuppgifter som minderåriga är för- bjudna att utföra samt skolhuvudmannens och praktikgivarens an- svar att genomföra riskbedömningar.53 Skolhuvudmannen ansvarar för att den praktikplats som väljs inte innebär risker för att eleven drabbas av ohälsa eller olycksfall i arbetet. Det är praktikplatsen som har huvuddelen av ansvaret för att skydda minderåriga elever när de är på arbetsplatsen.54