sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — Alternativt kan medel tillföras från utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering, anslag 1.1. En enkel organisationsutredning för upprättandet av delegationen påbörjas inom . Kostnaderna för den före- slås belasta utgiftsområde 1 , anslag 4:1. Förslaget om en delegation som bl. a. får ett samordningsuppdrag när det gäller olika satsningar för att minska utanförskap i socio- ekonomiskt utsatta områden kan leda till ett mer effektivt utnytt- jande av statens resurser. Delegationen bör få i uppdrag att samråda och samverka med ett flertal relevanta myndigheter, liksom med flera departement inom . För civilsamhällets organisationer, liksom för de kommuner som vill delta i satsningen, förväntas delegationen innebära en tyd- lig samtals- och samverkanspart på statlig nivå, något som förenklar samordning av olika verksamheter. De långsiktiga konsekvenserna av delegationens arbete blir, om arbetet är framgångsrikt, minskat utanförskap, större social sam- manhållning och minskade klyftor mellan olika delar av befolk- ningen. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget kan ha positiva effekter för det brottsförebyggande ar- betet, genom att ökad social sammanhållning sannolikt leder till minskad brottslighet. Målsättningen är också att arbetet ska få po- sitiva konsekvenser för sysselsättningen i berörda områden. Verk- samheten bör också medföra positiva effekter för de integrations- politiska målen, genom att bidra till en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. Förslaget bedöms i övrigt inte ha några direkta konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. 8.1.5Förslag om ändring i myndighetsförordningen I avsnitt 5.1.2 föreslår utredningen att ett tillägg görs i bestämmel- sen i myndighetsförordningen (2007:515) om myndigheters skyl- dighet att samarbeta med myndigheter och andra så att det anges att samarbetet med andra även ska omfatta det civila samhällets organisationer när det är relevant för genomförandet av myndig- hetens uppdrag. Kontakterna med civilsamhället utgår i det enskilda fallet från re- spektive myndighets uppdrag och samarbete ska ske när det är rele- vant för genomförandet av myndighetens uppdrag. Därmed bedö- mer utredningen att kostnaderna för samarbetet med civilsamhället ryms inom respektive myndighets förvaltningsanslag. Förslaget bedöms få konsekvenser för statliga myndigheter, i och med att det kan innebära ett merarbete jämfört med . Merar- betets omfattning för en enskild myndighet beror på huruvida myndigheten samarbetar med det civila samhällets or- ganisationer eller inte. För en myndighet som redan har kontakter Förslagens kostnader och konsekvenser och samarbete med civilsamhället innebär inte förslaget någon för- ändring, och därmed inte heller något merarbete. För en myndighet som måste bygga upp samarbetet med civilsamhället från start kan merarbetet däremot bli mer omfattande. Kontakternas omfattning måste dock ställas i relation till myndighetens uppdrag, något som enligt utredningen ger en naturlig begränsning av det merarbete som kan behövas. Syftet med utredningens förslag är att statliga myndigheter ska överväga behovet av samverkan med det civila samhället för ge- nomförandet av respektive myndighets uppdrag. Eftersom ett sam- arbete med det civila samhällets organisationer inte är aktuellt för alla myndigheter bör det, enligt utredningens förslag, i myndig- hetsförordningen preciseras att samarbete ska ske då det är relevant för genomförandet av myndighetens uppdrag. Det innebär att de myndigheter som utifrån sitt uppdrag inte ser något behov av denna typ av samarbete kan föra en dialog med ansvarigt departe- ment. Därmed minskar merarbetet hos denna grupp av myndig- heter. Utredningen bedömer vidare att förslaget om ett uppdrag till MUCF att arbeta med kompetenshöjande insatser i syfte att öka bl.a. statliga myndigheters kunskap om civilsamhället och dess or- ganisationer också kan underlätta för myndigheterna att utveckla sin samverkan med det civila samhället. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.6Förslag om rekrytering av myndighetschefer I avsnitt 5.1.2 föreslås att erfarenhet från och kunskap om det civila samhällets organisationer ska värderas vid rekrytering av myndig- hetschefer. Förslagens kostnader och konsekvenser Vid varje rekrytering av en ny myndighetschef ska ansvarigt de- partement enligt utredningens förslag överväga om det i det aktu- ella fallet är relevant att värdera erfarenhet från det civila samhällets organisationer som krav eller merit. För att ett sådant övervägande ska vara välgrundat måste kravet beröras i det stöd som ges till de- partementen vid rekrytering, och följas upp av enheten för statlig arbetsgivarpolitik vid . Utredningens bedöm- ning är att det innebär ett begränsat extraarbete för departementen att överväga om det finns ett behov av att värdera meriter från det civila samhället vid rekryteringar. Förslaget genomförs inom ramen för befintligt förvaltningsanslag. En konsekvens av förslaget blir att begreppet det civila samhället sprids i vidare kretsar. Erfarenheter från civilsamhället tillmäts också viss tyngd i och med att det värderas vid rekrytering till tjänster som myndighetschef. Detta bör vara positivt och bidra till att förståelsen för civilsamhället ökar. Risken med att göra listan över kvalifikationer som ska beaktas vid rekrytering av myndig- hetschefer alltför lång är att kraven urholkas och att de i praktiken kommer att övervägas relativt lättvindigt. För att så inte ska ske krävs relevant stöd från ansvarig enhet inom . Att det blir fler myndighetschefer som har erfarenhet från och kunskap om det civila samhället kan också leda till förbättrade kontakter mellan myndigheten och civilsamhällets organisationer. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhål- lande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagens kostnader och konsekvenser 8.1.7Förslag om att kommittéer ska redovisa konsekvensanalyser avseende det civila samhällets organisationer Utredningen föreslår i avsnitt 5.1.3 att det införs ett krav i kom- mittéförordningen (1998:1474) på att om förslagen i ett betänkande har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer ska konsekvenserna i det avseendet redovisas i betänkandet. var antalet pågående utredningar i medeltal varit 138. Antalet betänkanden som lämnades under var 92 stycken. Antalet påbörjade och avslutade utredningar varierar över året och inte minst mellan åren. Majoriteten av alla utredningar berör civil- samhället i någon omfattning. Antalet kommittéanställda ökade och var som flest 422 personer. introduce- rades 362 nya kommittéanställda. Mot bakgrund av dessa siffror räknar utredningen med en omloppsvolym av runt 100 utredningar . För 80 av dessa bedöms det relevant att göra en konse- kvensanalys avseende effekter på civilsamhället. Den extra insatsen beräknas till mellan två och med ett medianvärde . Det skulle betyda ett merarbete , vilket motsvarande två personers arbetsinsats och en kostnad av . Därtill kommer en kostnad för den arbetstid som ägnas utbildning med anledning av förslaget. Med utgångspunkt från att nuvarande utbildningsinsats avseende konse- kvensanalyser utförs under en halv arbetsdag bör den merkostnad som uppkommer till följd av förslaget bli marginell. Utredningen bedömer att kostnaden för det arbete som försla- get skulle medföra ryms inom ramen för ordina- rie förvaltningsanslag. Förslagens kostnader och konsekvenser Den väsentliga effekten av förslaget är att utredningar och kom- mittéer får ökad medvetenhet och insikt om de ideella organisa- tionerna och deras villkor. Konsekvensutredningar förväntas bidra till att fånga upp effekter för det civila samhällets organisationer ur ett brett perspektiv. Merarbetet för utredningar och kommittéerna med att bedöma konsekvenser för det civila samhällets organisationer varierar bero- ende på utredningsområde, förslagens karaktär och hur och vilka delar av civilsamhället som bedöms och berörs. Troligen är konsekvensanalyser avseende civilsamhället mer resurskrävande och komplicerade för utredningar och kom- mittéer jämfört med de man ska göra avseende företag. Det beror till stor del på att civilsamhället är en brokig skara för vilken sta- tistiken dessutom är knapphändig och den allmänna kunskapen om civilsamhällets villkor ofta begränsad. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.8Förslaget om att myndigheter ska redovisa konsekvensanalyser avseende det civila samhällets organisationer Utredningen föreslår i avsnitt 5.1.3 att det införs ett krav i förord- ningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning om att förvaltningsmyndigheter i samband med regelgivning som kan påverka organisationer inom det civila samhället ska göra en konsekvensutredning avseende vilka effekter som ett genomförande av de nya eller ändrade reglerna får för dessa organisationer. Förslagens kostnader och konsekvenser Myndigheter som det här är fråga om är de som av regeringen är bemyndigade, i allmänhet genom sina respektive instruktioner eller annan förordning, att meddela föreskrifter inom sitt sakområde. Det fanns 103 myndigheter som lämnar före- skrifter. Bland de 103 ingår även de 21 länsstyrelserna; var och en med separata författningssamlingar. Uppskattningsvis är det cirka 70 myndigheter som utfärdar fö- reskrifter som kan ha, mer eller mindre, bäring på det civila sam- hället. Då är alla länsstyrelser inräknade Att det blir så pass många myndigheter kan sannolikt tillskrivas det faktum att civilsamhället återfinns i så många delar av samhället. Av dessa uppskattas cirka 50 stycken (de 21 länsstyrelserna ingår fortfarande) vara något mer relevanta ur civilsamhällets synpunkt. Av dessa cirka 50 är det bara ett tiotal som ganska ofta utfärdar regler som är civilsamhällesrelevanta. De 70 myndigheterna utfärdade drygt 600 föreskrifter . Då är smärre ändringar inte inräknade men väl grundförfatt- ningar och väsentligare ändringar av sådana. Av dessa uppskattar utredningen att det årliga antalet föreskrifter som är civilsamhälles- relevanta uppgår till cirka 100 stycken. Dessa kan vara av mycket olika karaktär. Vissa har en avgörande betydelse som de som utfär- das av , , och . Andra berör bara ytligt civilsamhället. Ett antagande skulle kunna vara, efter genomgång av ett antal konsekvensanalyser att den utökade arbetsinsatsen uppgår i ge- nomsnitt till mellan tre och per föreskrift vilket med cirka 100 föreskrifter skulle innebära mellan 300 och . Om man bedömer att en person arbetar så innebär intervallet 1,5 till 5 personers arbetsinsats en arbetskostnad om och person, vilket totalt innebär en merkostnad om 1,5 till . Fördelat på respektive myndighet kan kostnaderna antas vara ganska marginella i förhållande till de totala verksamhetskostnaderna. Eftersom kostnaden för konsekvensutredningar normalt anses ingå i kostnaderna för respektive verksamhet är utgångspunkten att förslaget om att utvidga konsekvensanalysen till att även omfatta det civila samhällets organisationer bör bäras av respektives myn- dighets förvaltningsanslag. Förslagens kostnader och konsekvenser Den väsentliga effekten av förslaget är att få civilsamhället upp- märksammat inom myndigheter. Den extra arbetsinsats som krävs för att konsekvensbedöma ef- fekter av regelgivning på civilsamhället kan naturligtvis variera uti- från hur omfattande och komplicerade effekterna är, men även beroende på ambitionsnivå. Sannolikt är det mer tidskrävande att bedöma effekter för civilsamhället än för företag. De ideella organi- sationerna är en i högsta grad heterogen skara spridd över hela samhället. Omfattningen av konsekvensanalysen är även beroende av vad konsekvensbeskrivningen avseende civilsamhället ska inne- hålla. Utredningen har här föreslagit att myndigheten ska pröva för civila samhällets organisationer föreslagna föreskrifter avseende vilka verksamhetsområden som berörs, antalet organisationer som bedöms bli berörda, i vilka avseenden regleringen kan komma att påverka det civila samhällets organisationer och om särskilda hänsyn be- höver tas till det civila samhällets organisationer vid reglernas utformning. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.9Förslag om översyn av kriterierna för stöd ur Allmänna arvsfonden Utredningen föreslår i avsnitt 5.1.4 att en översyn ska göras av kri- terierna för stöd ur Allmänna arvsfonden i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden, i syfte att möjliggöra långsiktigt stöd. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget innebär att en utredning tillsätts i form av en statlig offentlig utredning eller genom att frågan utreds inom ett departement. Kostnaden för en sådan utredning kan uppskattas till en till , beroende på hur den utformas. Kostnaderna föreslås belasta utgiftsområde 1 , anslag 4:1. Om översynen resulterar i en ändring av de kriterier som gäller för att få bidrag ur Allmänna arvsfonden bör det öppna för att fler verksamheter får stöd ur fonden och ett mer effektivt utnyttjande av de medel som finns i fonden. Detta bedöms dock inte få några generella konsekvenser för Arvsfondsdelegationens arbete som fortsatt innebär att bedöma vilka projekt som ska få stöd. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.10Förslag om uppföljning av förenklingsarbete Utredningen föreslår i avsnitt 5.1.5 att får i uppdrag att i sin årliga uppföljning av vissa myndigheters förenklingsarbete också, i relevanta fall, efterfråga åtgärder avsedda att förenkla för civilsamhällets organisationer. Förslagens kostnader och konsekvenser Uppdraget innebär en viss utvidgning av befintliga uppdrag. Merkostnaden bedöms vara försumbar eftersom en årlig enkät riktas till de aktuella myndigheterna. Svaren gäl- lande civilsamhällets organisationer behöver dock sammanställas i en särskild rapport. Myndigheten har utvecklade metoder och sådan kompetens och erfarenhet av såväl förenklingsarbete som civilsamhällesfrågor som krävs. Sammantaget bedöms kostnaderna för uppdraget vara begränsade och rymmas inom myndighetens ordinarie förvaltningsanslag. Förslaget innebär ett något utvidgat uppdrag för , med en målgrupp som åtminstone delvis ligger utanför för- enklingsarbetets nuvarande målgrupp (företag). Uppföljningen av förenklingsåtgärder för företag bygger på regeringens mål för för- enkling och ett uppdrag till ett antal statliga myndigheter att årli- gen rapportera om vidtagna åtgärder. Motsvarande beslut saknas för det civila samhällets organisationer. Utredningens bedömning är att det bör inkluderas i uppdraget till relevanta myndigheter, men om inget sådant uppdrag ges blir det frivilligt för myndig- heterna att besvara en fråga om sådana åtgärder, vilket kan komma att påverka svarsfrekvensen. Utredningen bedömer ändå att en positiv konsekvens kan bli att myndigheterna i allt större utsträck- ning inkluderar också det civila samhällets organisationer som mål- grupp i sitt förenklingsarbete, när det gäller förenkling av administ- rativa krav, regler, information och service. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagens kostnader och konsekvenser I avsnitt 5.2.2 föreslår utredningen att ska utar- beta en exempelsamling över vad som är respektive inte är närings- verksamhet enligt konsumentlagstiftningen. Exempelsamlingen ska avse de ideella föreningarnas verksamhet och arbetet ska bedrivas i samverkan med det civila samhällets organisationer i syfte att ut- forma exempelsamlingen utifrån de behov av tydliggöranden som organisationerna ser. har i uppdrag att stödja konsumenter med in- formation och service. Exempelsamlingen kommer att utgöra ett stöd för det civila samhällets organisationer och även för konsu- menter i deras relation till ideella föreningar. kommer att behöva ta ställning till hur omfat- tande exempelsamlingen behöver vara för att uppnå sitt syfte. Det är därför inte möjligt för utredningen att överblicka om, och i så fall hur stor kostnadsökningen kan bli. Eftersom uppdraget är begränsat och får anses ingå i övergripande uppdrag gör dock utredningen bedömningen att kostnaderna för uppdraget bör rymmas inom myndighetens ordinarie förvaltningsanslag. Exempelsamlingen ska tas fram i samverkan med det civila sam- hällets organisationer, vilket ligger i linje med utredningens förslag om myndigheters samverkan med det civila samhället (avsnitt 5.1.2). Vilka konsekvenser detta bedöms få för det civila samhällets orga- nisationer framgår av avsnitt 8.4. Den direkta konsekvensen av förslaget bör bli att civilsamhällets organisationer med hjälp av kan göra bedömningen av vilka verksamheter som utgör närings- verksamhet i konsumenträttslig mening. Exempelsamlingen är även avsedd att skapa tydlighet bland konsumenter vad gäller exempelvis deras relation till föreningar i vilka de är medlemmar. Detta skapar för båda parter tydlighet och förutsägbarhet och mindre oro för att inte följa regelverk. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.12Förslag om vägledning till kommunerna I avsnitt 5.2.3 föreslår utredningen att får i upp- drag att ge ytterligare vägledning till kommunerna när det gäller att göra bedömningen av vilka verksamheter inom det civila samhället som utgör livsmedelsföretag och ge tydlig information om detta till civilsamhällets organisationer. Uppdraget ingår i övergripande uppdrag. Livs- medelsverket ger vägledning till kommunerna bl.a. med hjälp av en skriftlig vägledning. Enligt förslaget bör särskilt frågan om verk- samheter i civilsamhällets regi uppmärksammas. Det beräknas inte medföra annat än marginella extra kostnader för myndigheten utan inryms i myndighetens ordinarie förvaltningsanslag. Den direkta konsekvensen av förslaget bör bli att såväl kommuner som civilsamhällets organisationer med hjälp av vägledning enklare kan göra bedömningen av vilka verksamheter som ska registreras som livsmedelsföretag. Det skapar trygghet för verksamheter som inte ska omfattas av regelverket och det minskar administrationen både för kommunerna och för organisationerna. Med tydligare information undviker man att civilsamhällets organi- sationer avstår från att bedriva serveringsverksamhet av oro för att inte följa regelverk eller för att slippa avgifter för registrering och kontroll om verksamheten klassas som livsmedelsföretag. Förslagens kostnader och konsekvenser Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 8.1.13Förslag om utredning avseende författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag Utredningen föreslår i avsnitt 5.2.8 att det ska utredas om det bör införas en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag. Utredningsuppdraget bör innefatta att belysa såväl för- och nackdelar med en författningsreglerad definition, som hur Arbetsförmedlingens behov av kontroll kan tillgodoses. Förslaget innebär en utredning, som kan göras såväl internt inom som i form av en statlig offentlig utredning. Ut- redningen bedömer att det handlar om en begränsad utredning, där kostnaden uppskattas till . Kostnaderna föreslås belasta utgiftsområde 1 , anslag 4:1. Arbetsförmedlingens arbete med att erbjuda utsatta grupper syssel- sättning genom arbetsintegrerande sociala företag skulle enligt uppgift till utredningen underlättas om det fanns en tydligare defi- nition av arbetsintegrerande sociala företag. En författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag skulle ge ett tydligare ramverk bl.a. kring vilka beslut som myndigheten kan fatta vad gäller exempelvis anvisningar av arbets- sökanden till dessa företag. Om utredningens förslag genomförs och en författningsreglerad definition införs blir en positiv konsekvens att Arbetsförmedlingens Förslagens kostnader och konsekvenser arbete med dessa företag underlättas och att arbetsintegrerande sociala företag därmed kan involveras mer i arbetet med arbets- sökande som står långt ifrån arbetsmarknaden. På kan ett genomförande av utredningens förslag därigenom bidra till att underlätta för den gruppen arbetslösa. Av det frivilliga registret över arbetsintegrerande sociala företag som finns på webbplatsen framgår att arbetsintegrerande sociala företag bl.a. vänder sig till målgrupper som personer med funktionsnedsättning, personer som varit kriminella, personer med utländsk bakgrund och unga. Därmed bedöms förslaget bidra positivt till att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget bedöms också bidra till det brottsförebyggande arbetet, då arbete kan vara en förutsättning som ökar möjligheten att undvika återfall i brottslighet. Förslagen kan även bidra positivt till sysselsättning i olika delar av landet, då förteckningen på webbplatsen visar att arbets- integrerande sociala företag finns i stora delar av landet. Om förslaget genomförs och en författningsreglerad definition införs, kan den ökade tydligheten som en definition skulle medföra också underlätta för kommuner och andra myndigheter än som också samarbetar med och som har kontakter med arbetsintegrerande sociala företag.