sou · H4B331 · 2016-04-18 00:00:00 — En konsekvens av ambitionshöjningen är att elcertifikatspriset, allt annat lika, kan förväntas bli högre som elpriset, allt annat lika, kan förväntas bli lägre. Ambitionshöjningen torde med- föra att den högre marginalkostnaden för den tillkommande pro- duktionen i systemet bidrar till att elcertifikatspriset blir något högre jämfört med en oförändrad situation. Regeringens bedömning i prop. 2014/15:123 var att justeringarna av kvoten sannolikt innebär en ökad utbyggnad av vindkraft i vars produktionskost- nader på marginalen är högre jämfört med de projekt som blivit prissättande om inte kvotjus- teringarna genomförs. Vidare bedömde regeringen att ambitions- höjningen leder till ett elpris som är lägre jämfört med om ambitionshöjningen inte genomförs. Med utgångspunkten att elcertifikatpriset går upp när elpriset går ner, innebär det att elcertifikatpriset sammantaget, allt annat lika, kan förväntas öka med . Regeringen presenterar även en bedömning av de förväntade effekterna på intäkterna för befintliga producenter . Enligt regeringens bedömning förväntas elproducenter med endast elcertifikatberättigad produktion, allt annat lika, få ökade intäkter med , medan nettointäkterna för samtliga elproducenter, allt annat lika, förväntas minska med . Att elcertifikatmarknaden är gemensam för och innebär att såväl svenska som norska elkonsumenter finansierar det ökade utbudet av el från förnybara energikällor. En större marknad med fler aktörer bidrar till ökad likviditet. Var den ökade produk- tionen sker och med vilket energislag den kommer att produceras bestäms dock av marknaden, dvs. av relativkostnaderna för olika slag av förnybar energi i respektive land. Det kan förväntas leda till att målen för ökad elproduktion från förnybara energikällor uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt än med två separata nationella mark- nader. Av figur 8.4 framgår att den svenska delen av den gemensamma marknaden, som på förhand kan förväntas, är avsevärt större än den norska. Indirekt framgår även att det finns ett betydande ackumu- lerat överskott av elcertifikat från och att den norska kvot- plikten inte enbart kan täckas med inhemskt producerad förnybar el. Figur 8.4 Totalt antal utfärdade respektive annullerade elcertifikat i (SE) och (NO) åren 2003–2015 Utfärdade (SE) Annullerade (SE) Utfärdade (NO) Annullerade (NO) Källa: Kontoföringssystemet . 8.5Elcertifikatens inverkan på fastighetstaxeringen Elcertifikatsystemet är ett styrmedel som syftar till att öka andelen ny förnybar el genom att höja intäkterna, och därmed marknads- värdet för anläggningarna, från produktionen av el från förnybara energikällor. Eftersom intäkterna från försäljningen av elcertifikat kan utgöra en betydande andel av dessa elproducenters intäkter kan även elcertifikatens värdeinverkan vara påtaglig. För att kunna be- stämma ett korrekt taxeringsvärde tas följaktligen hänsyn till el- certifikatens värde vid fastighetstaxeringen av elproduktionsenhe- ter. I sammanhanget bör noteras att även andra stöd, t.ex. på jord- bruksområdet, och styrmedel, t.ex. EU:s system för handel med utsläppsrätter (handelssystemet), direkt eller indirekt, kan påverka fastigheternas marknadsvärden och därmed även enheternas taxe- ringsvärden. Elcertifikatens värdeinverkan har beaktats sedan den allmänna fastighetstaxeringen . Hur detta går till framgår i stort av 7 kap. 5 § FTL, 1 kap. 25 a, 34 c och f §§ FTF samt i allmänna råd, SKV A 2012:9. I korta drag används två metoder. Den ena metoden används för vattenkraftverk och kraftvärme- verk. Om elcertifikaten har en påtaglig inverkan på värdet görs en justering för säregna förhållanden av det med ledning av riktvärden bestämda taxeringsvärdet enligt 7 kap. 5 § FTL. Mer konkret juste- ras taxeringsvärdet med ett belopp som motsvarar den taxerings- värdeökning som uppkommer p.g.a. elcertifikaten. Den andra meto- den skiljer sig principiellt från den första och innebär att elcerti- fikatens värde beaktas redan vid beräkningen av riktvärdeangivelsen (1 kap. 34 f § FTF). Denna metod används endast för vindkraft- verk. De två olika metoderna har sin bakgrund i att vindkraftverkens hela produktion tilldelas elcertifikat , vilket i regel inte gäller för vattenkraft- och kraftvärmeverken. 8.5.2Värdering av elcertifikat i samband med AFT 13 Särskilt om elcertifikatens värde Underlaget till beräkningen av elcertifikatspriset för vid den senaste allmänna fastighetstaxeringen av elproduktionsen- heter (AFT 13) utgjordes av spotpriset på elcertifikat för perioden –2011. Prisuppgifterna inhämtades från . An- ledningen till att dessa uppgifter valdes framför priserna för elcerti- fikat i kontoföringssystemet hos , var att Svensk Kraftmäklings prisuppgifter bedömdes ge en bättre värde- indikation för elcertifikaten . Priserna som redo- visas i speglar snarare elcertifikatens volymviktade värden för en tidigare period. Således ansågs inte priserna i spegla gällande marknadspris för elcertifikat. För vindkraften användes dock medel- priset för från vid AFT 13. Vidare fastprisberäknades elcertifikatens årliga medelpriser för nivååret och de fem föregående åren med konsumentprisindex (KPI). Slutligen beräknades nivåårets pris som ett medelvärde av de fastprisberäknade priserna för den aktuella perioden (se tabell 8.1). Det fastprisberäknade medelpriset för nivååret uppgick till . Detta medelpris användes sedan vid beräkningen av värdeinverkan av elcertifikaten för samtliga el- certifikatberättigade kraftslag. Tabell 8.1 Fastprisberäkning av elcertifikatpriset för (basår 2011) Källor: Svensk Kraftmäkling och . Känslighetsanalys av grundläggande antaganden För att bedöma i vilken utsträckning elcertifikaten påverkar ett kraftverks marknadsvärde genomfördes även en känslighetsanalys i form av en nuvärdesberäkning för elcertifikaten för . I känslighetsanalysen varierades antaganden om kalkylränta, pris och kalkylperiodens längd. I tabell 8.2 och tabell 8.3 samt figur 8.5 illu- streras hur antagandena påverkar nuvärdet. Vid ett oförändrat elcertifikatpris blir värdeinverkan av kalkylräntan cirka 6–vid en ökning respektive minskning av räntan . En ändring av priset får däremot fullt genomslag på värdet av elcertifikatet. ökning av elcertifikatpriset till att nuvärdet ökar (se tabell 8.2). Tabell 8.2 Nuvärdet av elcertifikat i kr/kWh vid olika antaganden om framtida priser och kalkylräntor (kalkylperiod ) relation till scenario 2 vid 1 (priset minskat med till /kWh) 2 (oförändrat pris 2011, 3 (priset ökat till /kWh) Även kalkylperiodens längd har en betydande inverkan på nuvärdet av elcertifikat. Som framgår av tabell 8.3 leder en förkortning av kalkylperioden från 15 till 10 respektive till att nuvärdet mins- kar . Det går även att i känslighets- analysen kombinera olika priser med olika kalkylperioder. Till exempel ger en kombination av en kortare kalkylperiod () och en prishöjning , jämfört med en kalkylperiod och ett oförändrat pris, en sänkning av nuvärdet med (2,448/2,636). Tabell 8.3 Nuvärdet av elcertifikat vid olika prisnivåer och kalkylperioder med en kalkylränta på Scenario (olika priser i relation till /kWh) (priset minskar till /kWh) (oförändrat pris 2011, dvs. (priset ökar till /kWh (priset ökar till /kWh) Av figur 8.5 framgår att sambandet mellan värdeförändringen och längden på kalkylperioden är icke-linjärt. Ju större den procentuella värdeförändringen är desto kortare är kalkylperioderna. Detta innebär att en förlängning av kalkylperioden med ett extra år kom- mer att ha relativt större värdeinverkan vid en kalkylperiod än vid en kalkylperiod . Nuvärdet ökar med cirka 17 pro- cent vid en förlängning av kalkylperioden från 5 till och om kalkylperioden förlängs från 10 till . Detta obe- roende av den valda prisnivån. Figur 8.5 Nuvärdet av elcertifikat vid olika prisnivåer och kalkylperioder (kr/kWh) Källa: Lantmäteriet. Sammanfattningsvis visar känslighetsanalysen att nuvärdet kan på- verkas relativt mycket av de antaganden som görs vid beräknin- garna. Valet av kalkylperiod och kalkylränta har den största pro- centuella inverkan på nuvärdet räknat per procentenhet. En föränd- ring av elcertifikatpriset innebär att nuvärdet för- ändras , dvs. nuvärdet är direkt proportionellt mot elcertifikatpriset. I de fall som anges närmare i 5 och 6 §§ lagen (2011:1200) om el- certifikat kan produktionen av förnybar el i vattenkraftverk tillde- las elcertifikat. Tilldelningen sker framför allt till nya småskaliga vattenkraftverk och till ökad produktionskapacitet i existerande kraftverk. Under förberedelsearbetet inför den allmänna fastighetstaxeringen (AFT 07) konstaterades att elcertifikaten har en viss värdeinverkan på vattenkraftverkens marknadsvärde. Ortsprisana- lysen visade att denna bör ligga inom intervallet 0,8–1,. De kompletterande avkastningskalkylerna visa- de att elcertifikatvärdet bör ligga inom intervallet 0,66–1,om elcertifikatpriset var per kilo- wattimme. Sammantaget gjordes bedömningen att värdet av ett elcertifikat bör motsvara . Riktvärde- angivelsen bestämdes till . Således motsvarade elcertifikatets värde av det totala vär- det av normkraftverket under förutsättningen att hela kraftpro- duktionen gav tilldelning. Motsvarande analyser och beräkningar utfördes inför AFT 13. Det bedömda värdet användes sedan som ett justeringsbelopp vid bedömningen av marknadspriset, exklusive elcertifikat, för ett antal mindre vattenkraftverk. I jämförelse med det totala marknadsvär- det hamnade elcertifikatvärdet i storleksordningen 4–. Det stora intervallet har sin förklaring i att de analyserade vatten- kraftverken tilldelades elcertifikat för olika stora andelar av sin total- produktion. Kraftverken hade också olika lång återstående tilldel- ningstid inom elcertifikatssystemet. Enligt 1 kap. 25 a § tredje stycket FTF ska värdeinverkan av el- certifikat inte beaktas vid bestämmandet av riktvärdeangivelsen. Det betyder att inverkan hanteras enligt bestämmelserna om jus- tering för säregna förhållanden i 7 kap. 5 § FTL. Det förutsätter att en påtaglig inverkan på marknadsvärdet anses föreligga, vilket är fallet när justeringen medför att det med ledning av riktvärden bestämda värdet höjs eller sänks med , dock . Enligt allmänna råd SKV A 2012:9 bör justeringen för säregna förhållanden redovisas på den värderings- enhet till vilken justeringsanledningen närmast kan härledas. framgår vidare att ett säreget förhållande bör anses föreligga vid inverkan på kraftverkets värde av elcertifikat och att värdena i tabell 8.4 bör tillämpas vid bestämmande av dessas värdepåverkan. Tabell 8.4 Justering för värdeinverkan av elcertifikat – vattenkraftverk Återstående år för tilldelning elcertifikat, kr/kWh Tabellens värden förutsätter att tilldelningen av certifikaten sker i slutet av . Justeringen läggs i sin helhet till kraftverkets taxe- rade byggnadsvärde. Justeringens storlek i termer av taxeringsvärde erhålls genom att tabellens justeringsbelopp i kronor per kilowattim- me multipliceras med kraftverkets elproduktion eller aktuell del av produktionen. Med antal återstående år för tilldelning av elcertifikat avses återstående år för vilka tillsynsmyndigheten godkänt en anläggning för tilldelning av elcertifikat enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat. Enligt 2 kap. 7 § av samma lag tilldelas elcertifikat för maximalt fr.o.m. det år då kraftverket kvali- ficerade sig för certifikat. Tabellen har tagits fram av Lantmäteriet i samråd med branschen genom en nuvärdesberäkning av elcertifikat- värdet. I tabell 8.5 presenteras de andra antaganden som låg till grund för beräkningarna för vattenkraftverk. Tabell 8.5 Grundläggande antaganden för beräkning av elcertifikatvärden Värdetidpunkt (AFT 13) 1/7 2011 Inkomstskatt (bolagsskatt) Nedräkningsfaktorn (nedräkning av värdet till taxeringsvärdenivå) Andra antaganden inverkar på storleken av justeringsbeloppen och även på taxeringsvärdena för de berörda vattenkraftverken. Ett exempel kan illustrera hur olika antaganden påverkar taxe- ringsvärdet. En nybyggd vattenkraftsanläggning som producerar tilldelas elcertifikat för hela produktionen. Anläggningen har rätt till elcertifikat . Detta ger enligt tabell 8.4 justeringsbeloppet . För den exempel- anläggningen kan värdeinverkan av elcertifikat beräknas utifrån olika antaganden om kalkylränta, bolagsskatt och elcertifikatpriset. Resultaten av dessa beräkningar är sammanställda i tabell 8.6. Tabell 8.6 Exempel – nuvärdet av elcertifikat för en vattenkraftsanläggning med olika antaganden (kr/kWh) Beräkningarna visar att kalkylräntan har en relativt marginell inver- kan på storleken av den totala justeringen, eftersom justerings- beloppet förändras mycket lite (0,01–0,). Där- emot har borttagandet av skatteinverkan eller ett förändrat elcerti- fikatpris en avsevärt större inverkan på justeringsbeloppet. Det be- ror på att dessa parametrar har en direkt proportionell inverkan på storleken av justeringsbeloppet. För vattenkraftverket i exemplet påverkas den totala justeringen som följer. Enligt taxeringsregistret är byggnadsvärdet före juste- ring för den aktuella anläggningen . Efter juste- ringen för värdeinverkan av elcertifikat uppgår byggnadsvärdet till (111 + ). Elcertifikatvärdet utgör således av det justerade byggnadsvärdet (57/168). En analys av taxeringsuppgifterna för de vattenkraftverk vars byggnadsvärde enbart har justerats för elcertifikat (dvs. inga andra justeringar har förekommit) visar att för cirka fem sjättedelar av dessa anläggningar uppgår förhållandet mellan elcertifikatvärdet och byggnadsvärdet till 30–(se tabell 8.7). Tabell 8.7 Antal vattenkraftverk med olika kvoter mellan elcertifikat- och byggnadsvärde Kvot mellan elcertifikat- och Det totala värdet av elcertifikatsjusteringarna för dessa 122 vatten- kraftverk uppgår till . Deras totala byggnads- värde uppgår till , vilket innebär att elcerti- fikatandelen uppgår till . Det finns ytterligare 12 vattenkraftverk som har justerats för värdeinverkan av elcertifikat men som inte ingår i tabellen ovan p.g.a. att deras byggnadsvärden påverkats även av andra justeringar. dessa kraftverk uppgår till . Det totala värdet av elcertifikatsjusteringarna för samtliga vattenkraftverk motsvarar således (839 + ). Fastighets- skatteintäkten på den delen av värdet som tillkommer efter jus- teringen för elcertifikat uppgår till (x ). Jämfört med den totala fastig- hetsskatteintäkten för samtliga vattenkraftverk, dvs. cirka 5 360 mil- joner kronor (x ), utgör då fas- tighetsskatteintäkten från elcertifikat för vatten- kraften. Sannolikt kommer antalet vattenkraftverk som tilldelas elcerti- fikat att minska framöver, eftersom ett flertal kommer att fasas ut ur elcertifikatssystemet fram . Det bör även i samman- hanget noteras att vattenkraftens roll inom just elcertifikatsystemet är begränsad jämfört med framför allt vindkraft och biobränsle, även om vattenkraften är den överlägset största källan till el från förnybara energikällor i . I första hand beror det på att den huvudsakliga utbyggnaden av vattenkraft skedde långt innan elcer- tifikatsystemet infördes. Det finns heller inte något som tyder på att detta förhållande kommer att förändras inom en överskådlig framtid. Den storskaliga vattenkraften är i princip att anse som fullt utbyggd i . Därför kan eventuell tillkommande vattenkrafts- kapacitet inom ramen för elcertifikatsystemet i första hand att för- väntas i form av effekthöjningar i befintliga anläggningar eller genom nya småskaliga anläggningar. Nya miljökrav till följd av anpass- ningar till bl.a. EU:s ramdirektiv för vatten kan även medföra att vattenkraftsproduktionen i sammantaget snarare minskar . Enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat tilldelas kraftvärmeverk elcertifikat för sin produktion med biobränsle eller torv som energi- källa. Vad som avses med biobränsle framgår av 2 § förordningen (2011:1480) om elcertifikat. Där anges att med biobränsle avses material av biologiskt ursprung som används som bränsle. Med detta förstås dock inte fossila material eller torv, osorterat avfall, oavsett innehåll, eller osorterat avfall som har upphört att vara avfall efter en hantering som innebär återvinning. Till skillnad från för vattenkraftverken genomfördes inga orts- prisanalyser av kraftvärmeverk under förberedelsearbetena inför AFT 07 och AFT 13. Det berodde på att några representativa över- låtelser av sådana anläggningar inte hade skett . Trots det kunde det genom marknadssimulering konstateras att elcertifikaten har en betydande påverkan på lönsamheten för de kraftvärmeverk vars elproduktion sker med biobränsle och torv. Detta ledde till att taxeringsvärdena för dessa kraftverk justerades för värdeinverkan av elcertifikat vid AFT 07. På motsvarande vis som för vattenkraftverk beaktas inte värdet av elcertifikat vid bestämmande av riktvärdeangivelsen när det gäller kraftvärmeverk (1 kap. 34 c § FTF). Även i detta fall beaktas elcertifikatens värde genom att byggnadsvärdet i förekommande fall justeras enligt reglerna om säregna förhållanden (7 kap. 5 § FTL). I allmänna råd SKV A 2012:9 beskrivs den när- mare tillämpningen detaljerat och de relativa faktorer som ska an- vändas vid beräkningen av justeringsbeloppen anges (se tabell 8.8). Justering för värdeinverkan av Återstående år för tilldelning elcertifikat, kr/kWh Tabell 8.8 bygger i princip på motsvarande förutsättningar som den för vattenkraftverken. Olikheterna beror på att antagandena vid av- kastningsberäkningarna skiljer sig åt eftersom skattesatserna är olika för vatten- och kraftvärmeverk. I tabell 8.9 redovisas de andra antaganden som tillämpades för kraftvärmeverk. Grundläggande antaganden för beräkning av elcertifikatvärden – kraftvärmeverk Värdetidpunkt (AFT 13) 1/7 2011 Inkomstskatt (bolagsskatt) Nedräkningsfaktorn (nedräkning av värdet till taxeringsvärdenivå) Eftersom skattesatsen för kraftvärmeverk är lägre än för vatten- kraftverk blir även bruttokostnaden för kraftverksägaren p.g.a. fastighetsskatt lägre. Nybyggda kraftvärmeverk betalar i fastighetsskatt för varje elcertifikat som de tilldelas (per elcertifikat x ). Medan nybyggda vattenkraftverk skulle få betala per tilldelat elcertifikat, dvs. cirka fyra gånger mer (per elcertifikat x ). Detta oavsett vär- det på elcertifikaten. Om inte fastighetsskatten hade beaktats vid avkastningsberäkningarna skulle bruttokostnaden ha varit 7,5 respek- tive . Annorlunda uttryckt, om skattesatserna för vatten- och kraftvärmeverk varit lika, skulle skillnader inte ha uppstått. Som nämnts ovan påverkas justeringsbeloppen av vilka antag- anden som görs. Det rör nivåårets elcertifikatspris, kalkylräntans storlek och bedömningarna avseende bolagsskatten. Det sistnämnda avser om skatten beaktas eller inte i avkastningskalkylen och även bolagsskattens storlek påverkar värdet som elcertifikatet åsätts vid taxeringen. Om t.ex. beräkningarna hade gjorts med ett lägre elcerti- fikatpris om och en bolagsskatt på skulle värdeinverkan av elcertifikat för nya kraftvärme- anläggningar, allt annat lika, ha beräknats till per kilo- wattimme i stället för till . Det bör även nämnas att vissa kraftvärmeverk till skillnad från vattenkraftverk kan välja mellan olika typer av bränsle. Valet av bränsle styrs bl.a. av tillgången till bränsletyper, priser, skatter, avgifter, utsläppsrätter och elcertifikat. finner i rapporten 2015 (ER 2014:04) att intäkterna från elcertifikat har stor inverkan på de totala bränslekostnaderna. Om priset för elcertifikat antas vara , minskar kostnaderna för vissa bio- bränslen med 22–beroende på bränsletyp. Detta kan jämföras med det nuvarande förhållandet mellan elcertifikatvärdet och byggnadsvärdet för kraftvärmeanläggningar. Av de 136 kraft- värmeverk som finns i taxeringsregistret har 58 fått en justering för värdeinverkan av elcertifikat. Om summan av justeringsbeloppen för elcertifikat () ställs i relation till de 58 kraft- verkens totala taxeringsvärde () blir andelen . Detta kan tolkas som att samtliga intäkter från elcertifikat kapitaliseras i värdet av kraftvärmeanläggningar. Om kraftvärmeverken delas upp utifrån förhållandet mellan el- certifikat- och taxeringsvärde ligger cirka tre fjärdedelar inom inter- vallet 30–(se tabell 8.10). Tabell 8.10 Antal kraftvärmeverk med olika kvoter mellan elcertifikat- och byggnadsvärde Fastighetsskatteintäkten från justeringen för värdeinverkan av el- certifikaten uppgår till (x ). Jämfört med den totala fastighetsskatte- intäkten från samtliga bebyggda kraftvärmeverk, dvs. cirka 71,3 mil- joner kronor (x ), uppgår andel- en från beskattning av elcertifikatvärdet till . Antalet överlåtelser av vindkraftverk som analyserades inför AFT 07 och AFT 13 var mycket begränsat. Dessutom blev flertalet av överlåtelserna bortgallrade eftersom de avsåg överlåtelser av tomt- mark till vindkraftverk eller intressegemenskap mellan köpare och säljare. Det fåtal överlåtelser som återstod indikerade att vindkraft- verkens värde kan ligga i nivå med värdena för små vattenkraftverk som tilldelas elcertifikat. I motsats till för vatten- och kraftvärmeverk beaktas värdein- verkan av elcertifikat för vindkraftverk redan vid bestämmandet av riktvärdeangivelsen (1 kap. 34 f § FTF). Detta skedde i samband med AFT 07. Av sistnämnda paragraf framgår förutsättningarna som ska gälla vid bestämmande av riktvärdeangiv- elsen, t.ex. att den ska bestämmas med ledning av en genomsnittlig återanskaffningskostnad under nivååret avseende vindkraftverk med olika effekt och med en fullasttid som ligger mellan 1 800 och . Med fullasttid avses kvoten mellan den genomsnitt- liga årsproduktionen och den installerade effekten. Vidare framgår att riktvärdeangivelsen för vindkraft bör gälla oavsett den installerade effektens storlek och kraftverkets geogra- fiska belägenhet. Riktvärdeangivelsen ska jämkas med utgångspunkt i en avkastningsberäkning för ett kraftverk med en installerad effekt av och en årlig produktion av (1 kap. § FTF). De andra antaganden som låg till grund för avkastningsberäk- ningen för vindkraft vid AFT 13 framgår av tabell 8.11. Tabell 8.11 Grundläggande antaganden för beräkning av elcertifikatvärden – vindkraftverk Värdetidpunkt (AFT 13) 1/7 2011 Teknisk livslängd och restvärde Anm. a Medelpriset enligt kontoföringssystemet . Mot denna bakgrund beräknades avkastningsvärdet för ett nybyggt vindkraftverk till per kilowatt. Riktvärdeangivelsen bestämdes således till per kilowatt. Om inte intäkterna från elcertifikat hade beaktats i avkastnings- beräkningen skulle riktvärdeangivelsen, allt annat lika, ha motsvarat per kilowatt. Detta innebär att värdeinverkan av elcertifikat för ett vindkraftverk byggt vid AFT 13 uppgick till av dess totala marknadsvärde. Värdet av ett vindkraftverk minskar med stigande ålder. Värde- minskningen sker dels till följd av slitage, dels till följd av att anta- let återstående år inom elcertifikatsystemet minskar. I värderings- modellen beaktas åldersinverkan genom nedskrivningsfaktorer som appliceras på anläggningens byggnadsvärde. Korrigeringen regleras i 1 kap. 34 h § FTF. Tabellen som innehåller nedskrivningsfaktorerna för vindkraft- verk är den s.k. Nvi-tabellen (bilaga 9 c i FTF). Den är uppbyggd så att all värdeminskning som har uppkommit då kraftverket kunde tas i bruk, inklusive den värdeminskning som uppstår p.g.a. att antalet återstående år inom elcertifikatssystemet har minskat, beaktas. Det innebär att ett nybyggt kraftverk inte åsätts någon värdeminskning (motsvaras i tabellen av faktorn 1,0). Tillämpningen av Nvi-tabellen kan illustreras som följer. En nedräkningsfaktor för ett vindkraftverk som togs 2008 blir enligt Nvi-tabellen 0,91. Byggnadsvärdet för en sådan anläggning är alltså, allt annat lika, lägre än för en nybyggd anläggning. Det finns även vissa äldre vindkraftverk som fasats ut ur elcerti- fikatssystemet. Vid AFT 13 ansågs samtliga anläggningar byggda sakna rätt till elcertifikat. Nedskrivningsfaktorerna för dessa anläggningar ska enligt Nvi-tabellen ligga inom intervallet 0,20–0,51, dvs.