sou · H4B354 · 2016-09-01 00:00:00 — Det visas i figur 9.8, som närmast kan jämföras med figur 9.5 där avståndet sattes i relation till befolkningens storlek. 155 avses ett arbetsställe, då ett visst företag kan ha fler arbetsställen. Geografiska förhållanden och förutsättningar i 1 2 2 2 3 3 4 4 5 5 7 7 9 11 13 18 25 43 74 kommuner, antal sysselsatta Samma samband som har visats tidigare återfinns även när det gäller avstånd mellan företag och ombud. I kommuner med få sysselsatta är avstånden längre än i de kommuner som har högst antal sysselsatta. Det är dock inte lika stor skillnad mellan små och stora kommuner i fråga om sysselsatta som gäller för befolkningen. Av figuren framgår också att variationen mellan olika kommuner är mycket stor. De två kommuner som sticker ut med långa avstånd trots många sysselsatta är och . Drygt 950 000 sysselsatta har däremot mindre än en kilometer från sitt arbetsställe till ett ombud. Så korta avstånd återfinns i fyra Stockholmskommuner och i . 9.3Tillgängligheten till postservice är förhållandevis god Om man ser på landet som helhet så är utredningens bedömning att tillgängligheten till postservice är god, inte minst i beaktande av att är ett glest befolkat land. Även om utredningen inte har kunnat göra några jämförelser över tiden förefaller det som att digitaliseringen ännu inte har haft några påtagliga negativa effekter Geografiska förhållanden och förutsättningar i på tillgängligheten till mottagarnas postanordning respektive ombud. Vad gäller de senare har snarare den expanderande paketmarknaden bidragit till en viss förbättrad tillgänglighet. Det finns tydliga skillnader mellan de glesast och tätast befolkade kommunerna i . Det genomsnittliga avståndet till posttjänster är ungefär så stort i utpräglade glesbygdskommuner jämfört med i storstäderna. För privatpersoner i en typisk glesbygdskommun betyder det i genomsnitt nära till postombudet mot knappt i storstad. Det finns dock kommuner som har genomsnittsavstånd upp mot . Avseende avstånd till post- mottagarnas avlämningsställe är skillnaderna större mellan storstad och glesbygd. Av mottagarna i tätort har längre än till sitt avlämningsställe medan motsvarande andel för mottagarna utanför tätort uppgår till . Konkurrenterna på paketmarknaden bidrar med sina respektive ombudsnät till en ökad tillgänglighet, inte minst i de glesast befolkade kommunerna. Analysen har också visat att avstånden till ombud kan vara relativt långa också för många boende i de större tätorterna. De genomsnittsavstånd inom kommuner och län som utred- ningen redovisar säger naturligtvis inte allt om varje enskild individ. Drygt 9 000 mottagare har speciallösningar i form av samhällsbox, postväska eller annan lösning som inte är enskild utdelning i fastighetsbox eller lådsamling. Avståndet till lådsamlingar kan också vara betydligt längre för vissa mottagare än vad genomsnitten indikerar. Ett mycket litet antal mottagare i landet har dock riktigt långa avstånd till sitt avlämningsställe. 9.4Samhällsekonomiska överväganden är viktiga vid förändring av postservicen Vilka skillnader i postservice är rimliga att acceptera mellan befolk- ningstäta områden och glesbygd? Det torde finnas en acceptans för längre avstånd i glesbygd, men en gräns för vad som är rimligt innan avfolkning och serviceneddragningar tilltar. Beslutsfattare använder samhällsekonomiska analyser inför beslut om offentliga infrastrukturinvesteringar i andra områden inom transportsektorn. Postanordningar och ombud ingår dock inte i den Geografiska förhållanden och förutsättningar i postala infrastrukturen utan är knutna till mottagaren respektive paketdistributörerna. Eftersom samhället reglerar förutsättningarna för den samhällsomfattande posttjänsten kan likväl ett samhällsekonomiskt synsätt underlätta avvägningarna. I flertalet fall vid utdelning i postlåda eller brevinkast är mottagarens insats försumbar och hela kostnaden faller på post- operatören. Vid utdelning i lådsamling och delvis även i fastighets- box måste mottagaren själv utföra ett arbete genom att hämta posten den sista sträckan. Detsamma gäller vid avhämtning hos ombud. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv bör den totala kostnaden (summan av postoperatörens utdelningskostnad och mottagarnas kostnader för att ta emot post) minimeras. Om exempelvis avståndet till en lådsamling ökar sparar postoperatören kostnader genom att kunna köra en kortare utdelningsrutt. får mottagarna förflytta sig en längre sträcka för att hämta sin post. Samma sak gäller vid utglesning av ombudsnäten. I samhällsekonomiska överväganden avseende undantag från femdagarsutdelning eller avstånd till avlämningsstället bör därför den inbesparade kostnaden för postoperatörerna ställas mot de ökade kostnaderna för postmottagarna. Kostnaderna beror främst på hur stor andel av mottagarna som måste förflytta sig enbart med avsikt att hämta posten eller som passerar avlämningsstället på väg från exempelvis arbete eller inköp. Det beror också på om postmottagarna färdas med bil, cykel eller går till fots. De tidsvärden som används inom transportsektorn är /timme för bil, /timme för cykel och /timme för gång. Vid bilkörning tillkommer dessutom kostnaderna för drivmedel med mera. En förlängd tid till avlämningsställe eller postombud enkel väg för exempelvis 10 personer skulle medföra en ökad samhällsekonomisk kostnad på per dag om personerna går. För att en sådan förändring ska vara samhälls- ekonomiskt motiverad ska postoperatörens besparing överstiga samhällets kostnad. Utredningen har i betänkandet återkommande konstaterat att de minskande brevvolymerna kan komma att ställa krav på fortsatta kostnadsminskningar i Postnords verksamhet. Det kan i sin tur motivera förändringar i regelverket som garanterar postservicen. Om förändringarna utformas utifrån samhällsekonomiska bedöm- ningar ska de mest kostnadseffektiva besparingarna möjliggöras. Geografiska förhållanden och förutsättningar i Exempelvis torde utdelning till fastighetsbox vid entrén i fler- familjshus utgöra en mindre samhällsekonomisk kostnadsökning än förlängda avstånd till lådsamlingar i framför allt glesbygden. Den marginellt ökade tidsåtgång det innebär för de som inte passerar sin fastighetsbox av andra anledningar än att hämta posten torde i de flesta fall understiga den ökade kostnaden av att ytterligare förlänga avstånden i glesbygden. 10De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle 10.1Behov av posttjänster i olika delar av landet Utredningen har fått i uppgift att särskilt analysera och bedöma behovet av posttjänster i olika delar av landet och postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice. Eftersom det kan finnas skillnader mellan behoven hos privat- personer och företag redovisar utredningen dessa analyser i två separata avsnitt, 10.1.2 och 10.1.3 Därutöver ska utredningen analysera och kartlägga samhällsviktiga aktörers beroende av post vilket sker i avsnitt 10.1.4. Utifrån ovanstående ska utredningen resonera om huruvida den nuvarande postlagstiftningen motsvarar de rådande och de framtida behoven i ett digitaliserat samhälle, se avsnitt 10.2. I syfte att analysera behovet av posttjänster i olika delar av landet har utredningen dels tagit del av Post- och publicerade marknadsundersökningar156 av privatpersoners och mikroföretags behov av post, dels låtit genomföra ett antal intervjuer med små- och medelstora företag och samhällsviktiga aktörer. Utredningen vill i sammanhanget understryka att medan resultatet av Post- och studie av privatpersoners 156 , Användares behov av posttjänster, PTS-ER-2016:7. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle behov av posttjänster är statistiskt underbyggt så gäller inte detsamma för de övriga redovisade undersökningarna. De slutsatser som kan dras av undersökningarna avseende små- och medelstora företags och samhällsviktiga aktörers beroende av post bör därför användas med viss försiktighet. De kan dock ge en bild av att användargruppernas behov av posttjänster ser olika ut. Inför eventuella framtida serviceförändringar i den samhällsomfattande posttjänsten bör noggrannare och statistiskt underbyggda studier genomföras för att framför allt fånga företagens behov. I avsnittet nedan beskriver utredningen genomförande och urval i de under- sökningar utredningen har baserat sin behovsanalys på. har undersökt privatpersoners och små företags behov av posttjänster har låtit ett marknadsundersökningsföretag genomföra två undersökningar med avseende på privatpersoner respektive mikroföretag i glesbygd . Undersökningen avseende privatpersoner genomfördes med hjälp av en webbenkät och omfattar 2 115 privatpersoner med olika grad av tillgänglighet till tätorter och service. Undersökningen av mikro- företag i glesbygd genomfördes i form av telefonintervjuer med 200 småföretagare . Företagen delades upp i tre olika grupper: inga anställda, 1–4 anställda och 5–9 anställda. Hälften av företagen var verksamma i områden med låg tillgänglighet och hälften i områden med mycket låg tillgänglighet till service enligt Tillväxtanalys tillgänglighetsindex. Tillgänglighetsindexet visar servicenivån i olika delar av landet med hjälp av en femgradig skala. Det väger samman närhet till tätort och respektive tätorts storlek och ger en bild av , där den geografiska spridningen av befolkningen har fått styra. Exempelvis kan ett område i norra ha samma nivå av tillgänglighet som i mellersta eller södra delarna i landet (se figur 10.1). De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Källa: Tillväxtanalys WP/PM 2010:10. För att undersöka om användare med olika förutsättningar har olika behov av de framtida posttjänsterna tillämpade Post- och tele- styrelsen tillgänglighetsindex för undersökningens urval inom både privatperson- och företagssegmentet. kunde vid sammanställningen konstatera att det inte fanns något i undersökningens resultat som antyder att kvinnor och män De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle har olika behov eller värderar posttjänster olika. Utredningen har därför valt att redovisa svaren oberoende av kön. Utredningen har undersökt samhällsviktiga aktörers beroende av post I syfte att identifiera och kartlägga samhällsviktiga aktörers beroende av post har utredningen låtit konsultföretaget intervjua myndigheter, kommuner, länsstyrelser, landsting och företag, samt bransch- och intresseorganisationer. Urvalet av intervjuade organisa- tioner har gjorts med utgångspunkt i de olika behov organisationerna kan antas ha av posttjänster trots tillgång till digitala alternativ. I syfte att ta reda på organisationernas behov av posttjänster och framöver har respondenterna ombetts att resonera kring vilken betydelse befordringstider, avstånd till insamlings- och utdelnings- stället, frekvens och tid för utdelning samt pris har vad gäller distribution av post. Därutöver har intervjuer med myndigheter som Tillväxtanalys, , och fungerat som stöd för informationsinhämt- ning. Totalt har 14 intervjuer genomförts. Utredningen har undersökt små och medelstora företags behov och efterfrågan av posttjänster För att komplettera tidigare nämnda undersökningar har utred- ningen låtit konsultföretaget genomföra 27 djupintervjuer med små- och medelstora företag i områden med olika grad av tillgänglighet till service. Till skillnad från Post- och studie, som avsåg mikroföretag (0–9 anställda) i glesbygd, har företag över hela landet intervjuats av Mapsec. Eftersom ett företag kan bedriva verksamhet på flera platser, har utredningen valt att undersöka arbetsställen snarare än företag. I många fall har ett företag bara ett arbetsställe varför begreppen används synonymt i beskrivningen av resultaten. I syfte att avgränsa antalet relevanta branscher har branscherna grupperats i grupperna tillverkning, tjänstenäring och övrig näring. Ett andra urvals- kriterium har varit arbetsställets storlek mätt i antal anställda. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Arbetsställena delades in i små (10–49 anställda) och medelstora (50–249 anställda). Liksom i Post- och studie avgräns- ade utredningen tillgänglighet till service med hjälp av Tillväxtanalys tillgänglighetsindex. 10.1.2Privatpersoners behov av posttjänster Privatpersoners nöjdhet med sin postanordnings placering korrelerar med avståndet. Ju längre bort postanordningen sitter desto mindre nöjd är respondenten – oavsett om det handlar om fastighetsbox jämfört med brevinkast eller lådsamling jämfört med postlåda vid tomtgräns. av befolkningen har svarat att de är mycket nöjda eller nöjda med sin postanordnings placering. Ändå kan av respondenterna i undersökningen tänka sig att betala för att själva få välja var breven ska delas ut. Hur många dagar privatpersoner vill ha postutdelning beror i hög grad på hur långt de bor ifrån övrig service. av de som bor i områden med mycket låg tillgänglighet till service vill ha utdelning medan motsvarande siffra i områden med hög tillgänglighet endast är . Ju fler antal utdelningsdagar respondenterna har svarat att de har behov av desto större blir konsekvenserna vid eventuella ned- skärningar. Omfattande internethandel och befordran av post med känsligt innehåll är vanliga anledningar till att mottagare anser att post måste delas ut frekvent. Eftersom flertalet av respondenterna med mycket låg tillgänglighet till service erbjuds Postnords lant- brevbärarservice påverkas även paketutdelningen av en förändring i utdelningsfrekvensen. Privatpersoner som bor i områden med högre tillgänglighet till service föredrar närhet till det ställe där de tar emot sin post framför utdelning . Ju längre bort respondent- erna bor från generell service desto viktigare blir fler antal utdel- ningsdagar framför närhet till postanordningen, vilket kan bero på att dessa mottagare är vana vid längre avstånd. Privatpersoner vill framför allt att postombudet ska vara placerat där de utför andra typer av ärenden. Det gör att det är viktigare att själv få möjlighet att välja sitt postombud än att det är De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle placerat nära bostaden eller arbetet. Ju längre bort från tillgänglig service respondenterna bor desto viktigare är det att all service ligger på ett och samma ställe. Respondenter som bor i områden med hög tillgänglighet till service tycker att närhet till ombudet är viktigt, vilket kan bero på att de har större valfrihet avseende var de utför övriga ärenden. betjäning på postombuden värderas generellt högt även om yngre respondenter i högre grad kan tänka sig att sköta sina paketärenden på paketstationer med generösare tillgänglighet i form av antal och öppettider. Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att privatpersoner efterfrågar flexibilitet i utdelnings- och servicenätet. Vid eventuella förändringar av utdelningsfrekvens bör tillsynsmyndigheten ta hän- syn till graden av tillgänglig service i området. Svaren i Post- och undersökning antyder att femdagarsutdelning bör upprätthållas i de glest bebyggda områdena. Eventuella förändringar i utdelningsfrekvensen skulle möjligen kunna göras i tätort utan att det skulle få allt för stora konsekvenser för mottagarna. Placeras postanordningen förhållandevis nära postmottagarens bostad och denna har möjlighet att själv välja postombud skulle majoriteten av privatpersonerna troligtvis vara nöjda med postservicen. Befolkningen är nöjd med postlådans placering Privatpersoner tillfrågades om hur nöjda de är med lokaliseringen av den plats där de tar emot brev . Resultatet visar att är mycket eller ganska nöjda med postlådans placering (figur 10.2). Tillgänglighetsindex visas på den lodräta axeln och procentuell andel av svar på den horisontella axeln. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Källa: , Användares behov av posttjänster, PTS -ER-2016:7. Resultaten antyder att nöjdheten avtar med lägre nivåer av tillgänglighet. Privatpersoner som bor i områden med mellan, låg och mycket låg tillgänglighet är mindre nöjda med postlådans placering än resterande områden. Analysen av nöjdhet i relation till avstånd från ytterdörr till postlåda visar att längre avstånd också medför lägre nöjdhet. Troligtvis återspeglar resultatet att respon- denter i områden med sämre tillgänglighet generellt sett har längre avstånd till postlådan och därmed är mer missnöjda. Privatpersoner med postlåda vid tomtgräns och brevinkast i lägenhetsdörren är mest nöjda med hur posten delas ut För att avgöra hur utdelningsformen påverkar nöjdhet och upplevd funktionalitet gjorde en kompletterande analys där respondenternas utdelningsform relaterades till nöjdhet. I analysen kunde tillsynsmyndigheten konstatera att det finns olikheter mellan hur postmottagare upplever mottagande av brev baserat på utdelningsform (figur 10.3). Privatpersoner som tar emot brev via postväska och samhällsbox utelämnades från figuren nedan, eftersom det var för få respondenter med dessa utdelnings- former (färre än tio respondenter). De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Privatpersoner med utdelning via brevinkast i dörren eller vid tomtgräns är mest nöjda med hur posten delas ut. Mottagare med postlåda vid lådsamling eller med fastighetsbox är minst nöjda. Privatpersoner som var mindre nöjda fick ange orsaken till missnöjet. Till stor del verkar en förändrad utdelningsform till privatpersonerna (respondenter som tidigare haft utdelning i brevinkast) och för litet utrymme i fastighetsboxen vara vanliga orsaker till missnöje. Källa: , Användares behov av posttjänster, PTS -ER-2016:7. Lågt intresse för att betala för att själv få välja var postanordningen ska placeras Privatpersonerna tillfrågades om hur mycket de var villiga att betala för möjligheten att själv få bestämma om sin postanordnings placering. De fick välja på svaralternativ mellan 0 till i betalningsvilja. Undersökningen visar att det inte är många respondenter som uppger att de är villiga att betala för att få välja placering På en totalnivå svarade att de inte vill betala något, medan kan tänka sig att betala för möjligheten att välja var postanordningen ska sitta. Andelen med positiv betalningsvilja tenderar att minska med sämre nivåer av tillgänglighet, dock med reservation för en viss statistisk felmarginal. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle I undersökningen jämfördes därför betalningsviljan med typ av utdelningsform.157 Utifrån resultatet konstaterade myndigheten att privatpersoner med fastighetsbox har en något högre betalnings- vilja än privatpersoner som får posten i ett brevinkast. av de som tar emot posten i fastighetsbox jämfört av totalen är villiga att betala för att själva få välja var de ska få sin post utdelad. Av de som inte var beredda att betala något svarade att dagens placering trots allt fungerar. Övriga ansåg att mottagaren inte ska behöva betala för att välja placering eller svarade att de inte anser sig ha råd att betala extra för det. Behovet av antal utdelningsdagar varierar Privatpersonerna fick frågan om hur ofta de anser sig ha behov av utdelning i sin postlåda (figur 10.4). På totalnivå svarade drygt hälften att de föredrar utdelning . Resultaten indikerar att respondenter i områden med sämre tillgänglighet i större utsträckning har behov av utdelning () än de i områden med bättre tillgänglighet (). När svaren relaterades till respondentens ålder framkom även att behovet av utdelning är högre hos äldre personer. Bland de personer som är svarade att de har behov av utdelning varje vardag. I ålders- gruppen var motsvarande andel . Nedanstående resultat visas per tillgänglighetsindex och är viktat med avseende på respondentens ålder. 157 De privatpersoner som hade utdelning via postväska och samhällsbox togs inte med i redovisningen eftersom underlaget var för litet. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Källa: , Användares behov av posttjänster, PTS-ER-2016:7. Konsekvenserna anses bli mer negativa för boende i områden med sämre tillgänglighet och för äldre Som en följdfråga fick respondenterna svara på vilka konsekvenser det skulle få om antalet utdelningsdagar reducerades i jämförelse med den frekvens de hade uppgett att de behövde. av privatpersonerna ansåg att konsekvenserna skulle bli något negativa om frekvensen av utdelningen skulle minska. av de som bor i områden med mycket låg tillgänglighet har svarat att en mindre utdelningsdag än vad de behöver kan få mycket negativa konsekvenser jämfört av de som bor i områden med mycket hög tillgänglighet. Drygt en femtedel av respondenterna har svarat att de anser att ett minskat antal utdelningsdagar inte skulle innebära några negativa konsekvenser alls. Resultaten för respektive område delades också upp med avseende på ålder eftersom ålder är en parameter som skulle kunna påverka hur omfattande konsekvenserna anses vara. I åldersgruppen 55–ansåg att det skulle få mycket negativa kon- sekvenser om antalet utdelningsdagar minskade medan ansåg samma sak i åldersgruppen 24–. Motsvarande analys med avseende på kön indikerar inga stora skillnader mellan hur kvinnor och män resonerar kring kon- sekvenser. av männen ansåg att det är mycket negativt med reducerad postutdelning jämfört av de kvinnor De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle som svarat i undersökningen. Däremot ansåg av kvinnorna jämfört av männen att det är något negativt med reducerad postutdelning. Omfattande internethandel och utdelning av post av känslig karaktär fordrar frekvent utdelning Det är framför allt respondenter som sagt att de har behov av utdelning som menar att det skulle påverka dem mycket negativt om utdelning skulle ske färre dagar än fem. Däremot anger inte personer som kan tänka sig utdelning färre dagar än fem att en ytterligare minskning skulle vara lika allvarlig. Frekvent internethandel och befordran av post med känsligt innehåll är vanliga anledningar till att mottagare anser att post måste delas ut frekvent. Vissa respondenter framhåller också rättviseaspekten och att antal utdelningsdagar måste vara desamma oavsett var i landet man bor. De befarar att postmottagare på landsbygden i högre utsträckning skulle drabbas av reducerad utdelning än postmottagare i större tätorter. Betalningsviljan för att få posten utdelad så många dagar som respondenten anser sig behöva är generellt sett låg Privatpersoner tillfrågades om betalningsviljan för att få posten utdelad så många dagar som de behöver. Resultatet visar att de flesta anser att de inte ska behöva betala extra för att få posten utdelad så många dagar som de behöver. anger och i betalnings- vilja och svaren visar inga skillnader i betalningsvilja mellan områden med olika grad av tillgänglighet. Vid utebliven betalningsvilja till- frågades respondenterna om varför det inte är intressant att betala för tjänsten. Av svaren framgår att vidhåller att de inte ska behöva betala extra för utdelning av post. har svarat att utdelningen fungerar bra trots allt. nämner andra anledningar såsom att portot bör täcka utdelningskostnaden eller att utdelningen av post bör skattefinanseras och ska betraktas som en rättighet. De rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle Närhet till postlåda är viktigare i områden med hög tillgänglighet medan frekvens är viktigare i områden med låg tillgänglighet Privatpersonerna fick rangordna vad de ansåg var viktigast när brev tas emot: närhet till platsen för mottagande, utdelningsfrekvens, snabbhet i befordran eller valfrihet avseende plats för mottagande. Parametrarna rangordnades från mest viktig till minst viktig. I figur 10.5 presenterar utredningen privatpersonernas förstahandsval. Källa: , Användares behov av posttjänster, PTS -ER-2016:7. På totalnivå är utdelning nära bostaden den parameter som privatpersoner anser vara mest viktig och därefter utdelning .