sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — The Commission proposes that the universities intensify their efforts to increase the proportion of female professors with the aim of ensuring future gender equality among academic leaders. The board's duties and composition Public universities are administrative authorities subordinate to the Government. A certain degree of independence is especially pronounced in the case of universities. On this basis, it should not be necessary for the Government to have too much direct contacts with the universities. However, many of the vice-chancellors and chairpersons asked believe that contact between the Government and vice-chancellors/boards still needs to be improved. The Commission proposes that new chairpersons be invited to at least one meeting with the Minister or the State Secretary and that vice- chancellors be invited each year to an individual meeting with the State Secretary, the Minister or the head of the Division for Higher Education. In accordance with the Higher Education Act, the board supervises all of the university's affairs and is responsible for its duties being fulfilled. There are also regulations governing the board's decision-making powers, which issues are to be decided by the vice-chancellor and which decisions are to be taken by people with academic or artistic competence. The board is to make decisions in matters of fundamental importance. However, there are many issues where there is uncertainty about whether or not they should be decided on by the board. The Commission proposes that, at the beginning of its term of office, every board discuss the issue of its own decision-making responsibilities, in particular what issues that can be considered to be of fundamental importance and that the Government address and discuss the internal roles and powers of the board and the vice-chancellor during the training of new vice- chancellors, chairpersons and board members. A number of chairpersons testify that individual board members often appear to act as representatives of specific interests, despite the duty of all members is to do what is best for the entire university. What the Commission means is that many board members' erroneous view of their own duty is bound up in the terms “public representatives”, “teachers' representatives” and “students' representatives.” The Commission therefore proposes that the statements in the higher education statutes that teachers and students have the right to be represented in the board be replaced with statements that teachers and students have the right to appoint members of the board. The boards of the public universities currently consist of 15 members: the vice-chancellor, three teachers, three students and eight members appointed by the Government, among them the board’s chairperson. Given the variation in the size and mission of different universities, there is also a need for flexibility in terms of the size, composition and competence profile of their boards. The Commission proposes that the board consist of 7 to 15 members, including the chairperson and the vice-chancellor. When identifying new board members, proposals for chairpersons and those members that are to be appointed by the Government are currently submitted by a nomination group consisting of the county governor in the county in which the university is located, a person with good knowledge of the university and a student. The Commission proposes that the Government appoint a nomination group for every university, that each nomination group consist of two people; one appointed directly by the Government and one appointed following proposals from the respective university's board; the person proposed to the nomination group by the board has to have good knowledge of the university's operations, but may not be a board member or conduct their day-to-day activities at the university. Proposals for and appointment of vice-chancellors Vice-chancellors are appointed by the Government after being proposed by the university board. The board and its chairperson are responsible for the recruitment process. The board adopts a requirement profile and sets up a recruitment committee that works to identify candidates. In accordance with the Higher Education Act, before the board submits its proposal to the Government, it has to consult teachers, other employees and students in the way determined by the board. This hearing can take place in very different ways and can result in a qualitative assessment or a vote that, in practice, decides who is finally employed as vice-chancellor. A controversial issue is whether more than one candidate are to be put forward to such hearings. It was previously most common, and is still considered normal at the older universities, for at least two candidates to be presented at hearings. There are many arguments for and against presenting one or more candidates at hearings. A large majority of the vice-chancellors and chairpersons interviewed are doubtful or against submitting more than one candidate at hearings. One effect of submitting more candidates at hearings is that well-qualified candidates withdraw their applications or expressions of interest ahead of such a procedure. Their current job position is undermined at the moment their candidacy for another post becomes known. They are thus only available as candidates as long as their candidacy remains confidential. The Commission's assessment is that the loss of highly qualified candidates is a factor that speaks against more than one candidate being subject to a hearing. The Commission proposes that the board submits one candidate only to a hearing for the post of vice-chancellor, that no vote or reporting of the result of any vote in numerical figures take place, and that teachers, other employees and students either be involved in the recruitment committee or have the opportunity to submit their opinions before the candidate is presented at a hearing. In accordance with the Public Access to Information and Secrecy Ordinance (2009:400), secrecy applies when recruiting the heads of central government authorities, but this does not apply when appointing university vice-chancellors. The Commission recommends secrecy being introduced when recruiting vice-chancellors, up to the point of the hearing procedure. The Commission proposes that secrecy apply when recruiting vice-chancellors in the same way as when recruiting the heads of other central government agencies, and that it is to be possible for this secrecy to be revoked when the candidate or candidates are submitted to a hearing. Vice-chancellors, as is the case for the heads of other government agencies, cannot formally count on being employed permanently after their assignment. However, unlike the latter, vice-chancellors are not encompassed by the Ordinance on Retirement Benefits for Certain Employees with Management Positions in the Government Sector (Retirement Benefits Ordinance). The Commission of Inquiry Myndighetschefers villkor [Heads of agencies’ terms and conditions] (SOU 2011:81) has proposed that vice-chancellors be placed on equal terms with the heads of other authorities and the present Commission concurs with this. The Commission proposes that the Government change the Retirement Benefits Ordinance so that it treats vice- chancellors in the same way as it does the heads of other agencies. ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse i en högskolas styrelse. i en högskolas styrelse. skall ingå i styrelsen. ska ingå i styrelsen. studenter vid högskolan har rätt studenter vid högskolan har rätt att vara representerade i styrelsen. att utse ledamöter i styrelsen. Bestämmelser om vem som utser Bestämmelser om vem som utser sådana representanter finns i för- sådana ledamöter finns i förord- ledamöter i styrelsen. ledamöter i styrelsen. Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden. 1 Senaste lydelse 2007:141. förändringar i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 7 a och 7 b §§ högskole- förordningen (1993:100) ska ha följande lydelse. Styrelsen för en högskola ska Styrelsen för en högskola ska bestå av ordföranden och fjorton bestå av ordföranden och minst sex och högst fjorton andra leda- högskolelagen (1992:1434) fram- går att rektor ingår i styrelsen. lagen (1992:1434) rektor ingår i styrelsen. ringen beslutar efter förslag från ledamöter utöver ordföranden som styrelsen ska bestå av. Styrelsen ska ute vice ordförande inom sig. Lärarna har rätt att vara Lärarna har rätt att utse minst representerade med tre ledamöter i två ledamöter i styrelsen. ledamöter ska utses genom val ska utses genom val inom Studenterna har rätt att vara Studenterna har rätt att utse representerade med tre ledamöter minst två ledamöter i styrelsen. Ordföranden och de övriga ledamöter som enligt 2 kap. 4 § ledamöter som enligt 2 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) 2Senaste lydelse 2012:584. 3Senaste lydelse 2012:584. utses av regeringen, utses efter utses av regeringen, utses efter 7 b §. förslag enligt 7 b §. ska föregås av ett samråd inom ledamöter ska utses. och utom högskolan och avse samråd inom och utom hög- skolan och avse personer med betydelse för högskolans utbild- kompetens och erfarenhet från nings-, forsknings- och sam- högskolans utbildnings-, forsk- nings- och samverkansuppdrag. styrelse beredas tillfälle att infor- mera om önskvärda kompetenser i styrelsen och lämna synpunkter på personer som ska föreslås. De företrädare för de anställda som enligt 2 kap. 4 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden utses enligt bestämmelserna i personalföreträdarförordningen (1987:1101). Ett förslag till ordförande och Ett förslag till ordförande och sådana ledamöter i en högskolas sådana ledamöter i en högskolas styrelse som ska utses av styrelse som ska utses av regeringen, ska lämnas av en regeringen, ska i samråd lämnas nomineringsgrupp som består av av en nomineringsgrupp som 1. en person som utses av 2. landshövdingen i det län där högskolan har sin huvud- sakliga verksamhet eller lands- regeringen efter förslag från hög- hövdingens ställföreträdare, och skolans styrelse och som ska ha 3. en representant för studen- god kännedom om den aktuella terna vid högskolan. 4 Senaste lydelse 2012:584. Den person som utses av Personerna som utses får inte regeringen ska ha god kännedom vara ledamöter av högskolans om den aktuella högskolans verk- styrelse eller ha sin dagliga verk- samhet vid högskolan. Den person som utses av Personerna ska utses för en regeringen och representanten för bestämd tid, högst . studenterna ska utses för en för förordnandena får inte vara bestämd tid, högst . för förordnandena får inte vara styrelsen är utsedd för. styrelsen är utsedd för. melser om vem som utser repre- sentanten för studenterna finns i Ett förslag till ordförande och ledamöter enligt första stycket får inte avse en person som ingår i den nomineringsgrupp som lämnar förslaget. förändring av förordning (1993:221) för Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § förordning (1993:221) för ska ha följande lydelse. Lärarna och forskarna har rätt Lärarna och forskarna har rätt att vara representerade med tre att utse minst två ledamöter i ledamöter i styrelsen. tanterna för lärare och forskare utses genom val inom Lant- ska utses genom val inom Lant- får meddela närmare föreskrifter får meddela närmare föreskrifter Studenterna har rätt att vara Studenterna har rätt att utse representerade med tre ledamöter minst två ledamöter i styrelsen. ordföranden ska utses av rege- ordföranden ska utses av rege- ringen efter förslag av en ringen efter förslag av en nomineringsgrupp enligt 2 kap. (1993:100). (1993:100). av ett samråd inom och utom Förslaget enligt 2 kap. med kompetens och erfarenhet föregås av ett samråd inom och från verksamhet av betydelse för nings-, miljöanalys- och sam- utbildnings-, forsknings-, miljö- analys- och samverkansuppdrag. 5 Senaste lydelse 2013:324. Vid samrådet ska högskolans styrelse beredas tillfälle att infor- mera om önskvärda kompetenser i styrelsen och lämna synpunkter på personer som ska föreslås. De företrädare för de anställda som enligt 2 kap. 4 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden utses enligt bestämmelserna i personal- företrädarförordningen (1987:1101). förändring i förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan Härigenom föreskrivs att nedan angivna bestämmelser i föränd- ring i förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan ska ha följande lydelse. skolan ska bestå av ordföranden skolan ska bestå av ordföranden och fjorton andra ledamöter. och minst sex och högst fjorton Av 2 kap. 4 § (1992:1434) framgår att (1992:1434) fram- ingår i styrelsen. går att rektor ingår i styrelsen. och Myndigheten för samhälls- för samhällsskydd och beredskap representeras av var sin ledamot. har rätt att utse var sin ledamot. Styrelsen ska utse vice ordförande inom sig. 6 Senaste lydelse 2013:15. I ärenden om anställning av rektor vid ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) upp- hör sekretess enligt 39 kap 5 b § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) att gälla för uppgifter om en kandidat när styrelsen för eller högskolan har beslutat att inleda ett hörande enligt 2 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) i fråga om den kandidaten. ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs att 10 a § offentlighets- och sekretess- förordningen (2009:641) ska ha följande lydelse. Sekretess enligt 39 kap. 5 b § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller inte i ärenden om anställning av rektor vid ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434). 7 Senaste lydelse 2010:165. 2 Uppdrag och arbetssätt I detta kapitel beskrivs utredningens uppdrag, de metoder vi använt för genomförande av uppdraget och betänkandets disposition. I de följande kapitlen återkommer kortfattade beskrivningar av utred- ningens tillvägagångssätt och operationaliseringar i särskilda frågor. Av utredningens direktiv (dir. 2014:70) framgår att utredningen ska kartlägga och analysera ledarskap och ledningsstrukturer i högskolan och lämna förslag på utvecklingsåtgärder. Syftet är att ta fram ett underlag för främst universitetens och högskolornas egna ställningstaganden i dessa frågor. Vidare ska utredningen överväga om det finns behov av åtgärder på nationell nivå. Enligt direktiven ska utredningen: –beskriva och analysera rektorns respektive styrelsens roll i ledningen av lärosätena samt samspelet mellan styrelse och rektor, –beskriva och analysera det kollegiala beslutsfattandet vid lärosätena, och –kartlägga och analysera lärosätenas arbete med rekrytering till och stöd för strategiska ledningsuppgifter. I uppdraget betonas att utredaren i sina analyser särskilt ska beakta ledarskapets koppling till frågor som rör kvalitet och effektivitet i utbildning och forskning. Utredningen ska därtill presentera goda exempel och göra internationella jämförelser. Utredningen ska lämna nödvändiga författningsförslag. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:44). Av direktivet framgår att utredningen ska beskriva och analysera olika alternativ för hur förslag till ordförande och sådana ledamöter i en högskolas styrelse som utses av regeringen ska tas fram samt förorda ett alternativ. Det får inte innebära att lärosätet eller lärosätets styrelse får ett avgörande inflytande över vilka personer som föreslås. I som lämnades till (Utbildnings- departementet) redovisas tilläggsuppdraget. Del- rapporten återfinns i bilaga 3 i betänkandet. Rapportens slutsatser finns även sammanfattade i kapitel 10, Styrelse och rektor. De författningsförslag, författningskommentarer, konsekvensanalyser och bilagor som redovisades i delrapporten finns tillsammans med övriga förslag i betänkandet. I utredningens direktiv betonas att det svenska universitets- och högskolelandskapet är komplext och att förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika lärosäten. Det finns en stor variation från breda universitet till specialiserade högskolor med stora skillnader i verksamhetens inriktning och därmed även i lednings- och styr- ningsprocesser. Mot bakgrund av dessa olikheter anser utredningen att universitet och högskolor så långt möjligt bör ges förutsätt- ningar att själva besluta om hur verksamheten ska organiseras och ledas. Detta ställningstagande är grundläggande för de förslag som presenteras i betänkandet. Den handlingsfrihet som universitet och högskolor har bör bevaras och utvecklas, varför utredningen har valt att inte lämna några förslag som avser att öka den statliga regleringen av universitet och högskolor.1 Det är viktigt att lärosätena utgör en fristående kraft i samhället. Huvuddelen av förslagen riktar sig till lärosätena själva. De förslag som utredningen lämnar till regeringen syftar till att förbättra förutsättningarna för ledning och styrning vid universitet och högskolor. 1 Se Aghion et al. (2009) som statistiskt påvisar att det finns en korrelation mellan mer autonoma universitet och mer akademiskt produktiva universitet. Ovanstående ställningstagande innebär inte att utredningen anser att alla universitet och högskolor organiseras och leds på ett optimalt sätt. Utredningen har identifierat ett antal utvecklings- områden. Dessa varierar mellan lärosätena. Alla förslag är inte applicerbara på alla lärosäten. Utredningens förhoppning är att betänkandets samlade bild och analys av lärosätenas organisation och ledning ska bidra till universitetens och högskolornas eget utvecklingsarbete. Utredningen har genomfört ett stort antal intervjuer och möten. Syftet med mötena har varit att inhämta information om och syn- punkter på hur ledning och styrning fungerar vid landets universitet och högskolor. Utgångspunkten har varit utredningens frågeställningar definierade i utredningsdirektiven. För att få en bred bild av frågorna har vi dels träffat personer med olika typer av ledningsuppdrag, dels träffat lärare, forskare och studenter. Utred- ningen har bedömt det som viktigt att både tala med personer med ledningsuppdrag och med verksamma lärare och forskare som inte ingår i ledningsorganisationen. I samband med övriga möten, vilka redovisas nedan, har utredningen också träffat andra intressenter och med dem diskuterat utredningens ställningstaganden och förslag. Sammanlagt har utredningen talat med cirka 300 personer. Intervjuer och möten finns redovisade i betänkandets bilaga 5. Utredningen har strävat efter ett så öppet och transparent arbetssätt som möjligt. Vi har därför träffat i princip alla organisa- tioner och enskilda personer som kontaktat utredningen för samtal om utredningens frågeställningar. I ett fåtal fall har utredningen, av praktiska skäl, behövt tacka nej till att delta i sådana möten. Utred- ningen har, i ett tidigt skede, klargjort de grundläggande utgångs- punkterna (enligt avsnittet ovan) och valt att presentera preliminära slutsatser och förslag under arbetets gång. Detta arbetssätt har gett oss möjligheten att diskutera för- och nackdelar med preliminära förslag på ett relativt tidigt stadium. Utredningen har genomfört en sammanställning av beslutsbefogen- heter vid de 31 lärosäten som staten är huvudman för, de två stiftelsehögskolorna och samt i Stockholm.2 Sammanställ- ningen är inledningsvis genomförd av vid på uppdrag av utredningen. Utredningen har därefter gett samtliga lärosäten som ingår i sammanställningen möjlighet att kontrollera och revidera uppgifterna i tabellerna. Det material som har använts för sammanställningen av de formella beslutsbefogenheterna är i huvudsak styrdokument som arbetsordningar och anställningsordningar som fastställts av läro- sätets styrelse. Vidare har en genomgång gjorts av besluts- och delegationsordningar eller riktlinjer som har fastställts av rektor, dekaner, prefekter eller olika interna organ. Både enskilda beslutsfattare och nämnder kan ha vidaredelegerat beslutanderätten i olika frågor, vilket varit av intresse för utredningens kartläggning. Vidaredelegeringar inom lärosätena har därför undersökts. Cirka 300 dokument från lärosätena har kontrollerats och cirka 230 av dessa har innehållit information som varit relevant för undersök- ningen. De styrdokument som använts har inhämtats november – december . De har fastställts av lärosätena . Sammanställningen av beslutsbefogenheter redovisar därför hur det såg ut . Utredningen är medveten om att ett par lärosäten därefter har gjort förändringar. Vi har dock valt att redovisa de uppgifter som gällde för samtliga lärosäten . – genomförde utred- ningen en enkätundersökning riktad till ovan nämnda universitet och högskolor. I enkäten tillfrågades lärosätena bland annat om rela- tionerna mellan olika ledningsorgan, hur akademiska ledare utses, vilket organ som beslutar i vissa frågor samt om rekrytering, stöd för och utbildning av akademiska ledare. Eftersom några av frågorna i 2 Samtliga lärosäten finns uppräknade i bilaga 8. enkätundersökningen primärt kan tolkas som riktade till de lärosäten som har staten som huvudman har de enskilda utbildningsanordnarna inte kunna lämna svar på alla frågor. Enkäten innehöll dels frågor med slutna svarsalternativ, dels frågor med öppna svarsalternativ. Därutöver fanns möjlighet att kommentera svaren. En sammanställ- ning av enkätfrågorna finns i bilaga 7. De förkortningar som används i samband med redovisningar av lärosätenas enkätsvar finns i bilaga 8. 2.3.3Intervjuer och studiebesök vid universitet och högskolor Utredningen har genomfört studiebesök och intervjuer med ledare och medarbetare vid 19 universitet och högskolor i . Urvalet av lärosäten har gjorts för att få en blandad sammansättning vad avser regional spridning, storlek, ålder, inriktning och profil. Vid besöken har utredningen genomfört semistrukturerade intervjuer med vardera två till tre personer med följande funktioner vid lärosätet: 1.rektor och en eller två personer som rektor valt att ta med, 2.två till tre dekaner/representanter för fakultetsnämnder eller personer med ledningsuppdrag för motsvarande verksamheter, 3.två till tre prefekter eller motsvarande ledare. Vid , , , , Kungl. Tekniska högskolan och har utredningen även intervjuat sammanlagt 15 ledare för större forskningsgrupper av typen stark forskningsmiljö eller EU-projekt. Intervjuerna och samtalen har utgått från utredningens fråge- ställningar, men det har funnits en variation av samtalsämnen mellan lärosätena beroende på vilka aktuella frågor som respektive lärosätes- representanter velat lyfta fram. Det måste därför poängteras att alla intervjuer och möten inte har behandlat samtliga frågor som tas upp i betänkandet. Inför varje besök har utredningen inhämtat information om respektive lärosäte genom att gå igenom arbetsordning, besluts- och delegationsordning, organisationsplan, årsredovisning och eventuella uppdragsbeskrivningar för ledningsfunktionerna. Utredningen har genomfört intervjuer med sammanlagt cirka 140 personer med olika ledningsfunktioner vid olika universitet och hög- skolor. Utredningen vill framföra ett varmt tack till dessa lärosäten för väl genomförda arrangemang i samband med utredningens besök. 2.3.4Möten med rektorer och ordförande i styrelser för universitet och högskolor Utredningen har inbjudit samtliga rektorer för de lärosäten som inte besökts till samtal. , i samband med universitets- och högskoleförbunds (SUHF) årliga möte för rektorer, genomfördes ett möte med rektorer för lärosäten som utredningen inte besökt. De rektorer som inte hade möjlighet att delta vid mötet har utredningen erbjudit sig att träffa i särskild ordning.