sou · H4B379 · 2016-11-09 00:00:00 — Verket får meddela föreskrifter troniskt ska vara undertecknad om i vilka fall en handling ska med en elektronisk underskrift. vara undertecknad med en elektro- Verket får meddela föreskrifter nisk underskrift och vilka elektro- om vilka elektroniska underskrif- niska underskrifter som får använ- ter som får användas. Om någon ansöker om registrering av flera varumärken eller i övrigt begär någon åtgärd som berör flera varumärken, ska en särskild ansökan göras för varje märke, om inte något annat före- skrivs i denna förordning. En ansökan om ändring av en En ansökan om ändring av en anteckning om sökandens, inne- anteckning om sökandens, inne- 94 Senaste lydelse 2016:593. I fråga om indelning i klasser tillämpas Niceklassifieringen en- ligt Niceöverenskommelsen om internationell klassificering av varor och tjänster vid registre- ring av varumärken , reviderad i och i (SÖ 1978:29).I förteckningen över varor eller tjänster enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 varumärkeslagen (2010:1877) ska sökanden ange de klasser som varorna eller tjänst- erna hör till enligt Niceklassi-191 havarens eller ombudets namn, firma eller adress får avse flera ansökningar eller registreringar om ansöknings- eller registre- ringsnumren för dessa anges. havarens eller ombudets namn, företagsnamn eller adress får avse flera ansökningar eller registre- ringar om ansöknings- eller re- gistreringsnumren för dessa an- ges. Den återgivning av ett varu- märke som enligt 2 kap. 1 § varu- får meddela närmare föreskrifter (2010:1877) ska beträffande den återgivning av ett finnas i en ansökan om registre- varumärke som avses i 2 kap. 1 § ring av ett varumärke, ska i fråga varumärkeslagen (2010:1877). om andra märken än ordmärken lämpad avbildning av märket i ett format som inte överstiger (A 4). Om ett så- dant märke begärs registrerat i färg, ska avbildningen ges in i färg. I fråga om indelning i klasser tillämpas Niceöverenskommelsen om internationell klassificering av varor och tjänster vid registre- ring av varumärken , reviderad i och i (SÖ 1978:29). erna ska anges i den ordning som följer av klassnumreringen. En kungörelse av ett beslut En kungörelse av ett beslut om registrering ska innehålla en om registrering ska innehålla en avbildning av varumärket eller, avbildning eller annan återgivning om märket är ett ordmärke, det av varumärket eller, om märket ord som har registrerats samt de är ett ordmärke, det ord som har uppgifter som avses i 1 kap. 8 §. registrerats samt de uppgifter som avses i 1 kap. 8 §. Kungörelsen ska också innehålla uppgift om tidsfristen för in- vändning och vad invändningen ska innehålla. En invändning enligt 2 kap. 24 § varumärkeslagen (2010:1877) och andra handlingar som åbe- ropas till stöd för invändningen ska ges in i två exemplar. En ansökan om ändring i ett registrerat varumärke ska innehålla 1. sökandens namn eller firma 1. sökandens namn eller före- tagsnamn och postadress, 2. uppgift om ombuds namn 2. uppgift om ombuds namn eller firma och postadress, om eller företagsnamn och postadress, en tidigare antecknad uppgift har om en tidigare antecknad upp- gift har ändrats, 3.uppgift om varumärkets registreringsnummer, och 4.tydlig uppgift om den ändring i varumärket som sökanden vill Om ansökan avser ett annat märke än ett ordmärke, ska an- sökan även innehålla en sådan avbildning av märket som avses i 1 §. Om ansökan avser ett annat märke än ett ordmärke, ska an- sökan även innehålla en sådan återgivning av märket som avses i 1 §. Är sökanden någon annan än den som är antecknad som inne- havare i varumärkesregistret, ska sökanden bifoga en handling som styrker sökandens rätt till märket. En ansökan om delning av en registrering ska innehålla 1. sökandens namn eller firma 1. sökandens namn eller före- tagsnamn och postadress, 2. uppgift om ombuds namn 2. uppgift om ombuds namn eller firma och postadress, om en eller företagsnamn och postadress, tidigare antecknad uppgift har om en tidigare antecknad upp- gift har ändrats, 3.uppgift om varumärkets registreringsnummer, och 4.tydlig uppgift om hur varorna eller tjänsterna ska fördelas. Är sökanden någon annan än den som är antecknad som inne- havare i varumärkesregistret, ska sökanden bifoga en handling som styrker sökandens rätt till märket. En ansökan om förnyelse av en registrering ska innehålla 1. sökandens namn eller firma 1. sökandens namn eller före- tagsnamn och postadress, 2. uppgift om ombuds namn 2. uppgift om ombuds namn eller firma och postadress, om en eller företagsnamn och postadress, tidigare antecknad uppgift har om en tidigare antecknad upp- gift har ändrats, och 3. uppgift om varumärkets registreringsnummer. En ansökan som avser endast en del av en registrering ska inne- hålla uppgift om de varor eller tjänster som sökanden vill att registre- ringen ska omfatta efter förnyelsen samt vilka klasser registreringen då enligt sökanden kommer att omfatta. Är sökanden i ett sådant fall som avses i andra stycket någon annan än den som är antecknad som innehavare i varumärkesregist- ret, ska sökanden bifoga en handling som styrker sökandens rätt till märket. Om en förnyelse görs genom en inbetalning av förnyelseavgift- en, ska varumärkets registreringsnummer anges. får begära att de handlingar somåberopas till stöd för en ansökan om administrativ hävning ska ges in i fler än ett exemplar. ska underrätta innehavaren av ett registrerat varumärke om att varumärket kommer att upphöra senast varu- märket skulle ha upphört. En ansökan om administrativ hävning och de handlingar som bifogas ansökan ska ges in i två exemplar. En ansökan om anteckning En ansökan om anteckning om överlåtelse eller annan över- om överlåtelse eller annan över- gång av rätten till ett registrerat gång av rätten till ett registrerat varumärke ska innehålla uppgift varumärke, eller till ett varumärke som är föremål för en ansökan om registrering, ska innehålla uppgift 1. sökandens namn eller firma 1. sökandens namn eller före- tagsnamn och postadress, 2. ombuds namn eller firma 2. ombuds namn eller före- och postadress, och tagsnamn och postadress, och 3. varumärkets registrerings- nummer eller, om avser en varumärkesansökan, an- Tillsammans med ansökan ska sökanden ge in en handling som styrker varumärkesrättens övergång. Gäller en överlåtelse eller Gäller en överlåtelse eller annan övergång flera registrera- annan övergång flera registrera- de varumärken, får en enda an- de varumärken eller registrerings- sökan göras, om såväl den tidi- ansökningar, får en enda ansökan gare som den nya innehavaren är densamma för samtliga märken och märkenas registreringsnum- mer anges. göras, om såväl den tidigare som den nya innehavaren eller sökan- den är densamma för samtliga märken och märkenas registre- ringsnummer anges eller, för varumärkesansökningar, ansök- ningsnummer. En ansökan om anteckning om licens som avser ett registrerat varumärke eller ett varumärke som är föremål för en ansökan om registrering ska innehålla uppgift om 1. licenshavarens namn eller firma och postadress, företagsnamn och postadress, 2. ombuds namn 2. ombuds namn eller före- och postadress, och tagsnamn och postadress, och 3. varumärkets registreringsnummer eller, om anteckningen avser ett varumärke som är föremål för en ansökan om registrering, an- sökningsnummer. Begär sökanden en anteckning om att licenshavarens rätt är be- gränsad, ska ansökan också innehålla en uppgift om denna begräns- ning. Tillsammans med ansökan ska sökanden ge in licensavtalet i origi- nal eller kopia eller ett utdrag ur handlingen. Har licens upplåtits för flera varumärken, får en enda ansökan göras om anteckning av detta förhållande. Detta gäller under förut- sättning att såväl varumärkets innehavare eller den som ansöker om registrering av varumärket som licenshavaren är densamma beträf- fande samtliga märken och att märkenas registreringsnummer eller ansökningsnummer anges. En ansökan om registrering av panträtt i ett registrerat varumärke eller i en ansökan om registrering av ett varumärke ska innehålla uppgift om 1.panthavarens namn eller firma och postadress, 2.ombuds namn eller firma och postadress, 1.panthavarens namn eller företagsnamn och postadress, 2.ombuds namn eller före- tagsnamn och postadress, 3.dagen för pantupplåtelsen, och 4.varumärkets registreringsnummer eller, om pantsättningen avser en varumärkesansökan, ansökningsnummer. Tillsammans med ansökan ska sökanden ge in pantavtalet i original eller en bestyrkt kopia. En begäran om anteckning av ny panthavare ska innehålla upp- gift om den nya panthavarens namn eller firma och postadress samt det registrerings- eller an- sökningsnummer som anteck- ningen avser. En begäran om anteckning av ny panthavare ska innehålla upp- gift om den nya panthavarens namn eller företagsnamn och post- adress samt det registrerings- eller ansökningsnummer som anteck- ningen avser. En ansökan om anteckning om En anmälan av ombud ska ombud ska innehålla uppgift om 1. sökandens namn eller firma 1. sökandens namn eller före- tagsnamn och postadress, 2. ombudets namn eller firma 2. ombudets namn eller före- och postadress, och tagsnamn och postadress, och eller registrering som anteck- En ansökan om anteckning om En anmälan av ombud får ombud får avse flera ansökning- avse flera ansökningar eller re- ar eller registreringar, om ansök- gistreringar, om ansöknings- och för dessa anges och det är sam- anges och det är samma sökande ma sökande eller innehavare och eller innehavare och ombud för ombud för samtliga märken. får begära att de handlingar som åberopas till stöd för en invän- dning enligt 5 kap. 11 § varu- märkeslagen (2010:1877) ska ges in i fler än ett exemplar. En invändning enligt 5 kap. 11 § varumärkeslagen (2010:1877) och andra handlingar som åbe- ropas till stöd för invändningen ska ges in i två exemplar. Denna förordning träder i kraft . antogs och rådets direk- tiv (EU) 2015/2436 för tillnärmningen av medlemsstaternas varu- märkeslagstiftning (varumärkesdirektivet). Direktivet är en omarbet- ning av varumärkesdirektiv (och rådets direktiv /95/EG av om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar) och ett resultat av den översyn av EU:s varumärkeslagstiftning som har pågått . Översynen har också omfattat ändringar i EU:s varumärkes- förordning, rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om EU-varumärken. Förordningen gör det möjligt att registrera ett varumärke med giltighet i hela unionen. Ändringarna i förord- ningen antogs som varumärkesdirektivet och regleras i och rådets förordning (EU) 2015/2424 av om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärke samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som skall betalas till den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur varumärkesdirektivet ska genomföras i och utarbeta de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till ändringarna i varumärkesförordningen. Regeringens direktiv finns i bilaga 1. En allmän utgångspunkt för utredaren skulle vara att sträva efter lösningar som ansluter till nuvarande principer och systematik i varu- märkeslagen (2010:1877). Utredaren skulle också analysera hur de ändringar i varumärkeslagen som föranleds av varumärkesdirektivet förhåller sig till firmarätten. Utredaren skulle vidare analysera en fråga som väcker i en framställning till regeringen och som rör reglerna om skydd för allmänt kända konstnärsnamn i varu- märkeslagen och firmalagen (ärende Ju2014/7252/L3). I mån av tid skulle uppdraget omfatta också en redaktionell översyn av firmalag- stiftningen, liksom en analys av om regleringen av skyddet för geo- grafiska ursprungsbeteckningar i varumärkeslagen behöver ändras med hänsyn till vissa internationella handelsavtal. Om det finns behov av det och det ryms inom tiden för upp- draget, skulle utredaren föreslå författningsändringar som inte direkt föranleds av de nya EU-reglerna men som ändå bedöms lämpliga i samband med genomförandet. väcker i en framställning till regeringen vissa frågor som har koppling till genomförandet, bl.a. rörande varumärkens särskiljningsförmåga och administrativ hävning (ärende Ju2015/3440/L3). Utredningen inledde sitt arbete med att analysera ändringarna i EU:s varumärkesförordning, eftersom dessa ändringar skulle träda i kraft . För att regeringen skulle hinna vidta even- tuella lagstiftningsåtgärder redovisade utredningen sitt arbete i denna del i promemorian Författningsändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning. Parallellt med arbetet med promemorian påbörjade utredningen sitt arbete med att analysera varumärkesdirektivet och bedöma i vil- ken utsträckning detta föranleder ändringar i svensk rätt. Därefter har arbetet fortsatt med övriga frågor i uppdraget. Utredningen har kunnat överväga de frågor som enligt direkti- ven bara skulle tas upp om det fanns tid till det. Utredningens arbete har bedrivits i samråd med experter och sak- kunniga. Tio sammanträden har hållits. Utredningen har hållit sig informerad om förhandlingar och arbete i EU och i för den intellektuella äganderätten (, ). Vidare har utred- ningen beaktat relevant arbete som pågått i , bl.a. arbetet med en ny lag om personnamn. Utredningen har varit i kontakt med de ansvariga departemen- ten i , och med anledning av anpassning- arna till EU:s varumärkesförordning och genomförandet av varu- märkesdirektivet. Det svenska lagstiftningsarbetet ligger före arbetet i de andra länderna. Tiden för utredningens slutförande har därmed inte medgett något gemensamt nordiskt lagstiftningsarbete. Utred- ningens betänkande kan läggas till grund för fortsatta nordiska diskussioner, om detta bedöms lämpligt. Varumärken och firmor (företagsnamn) utgör sådana slags förmögen- hetsrätter som brukar kallas för immateriella. Varumärkes- och firma- rätten hör till den del av immaterialrätten som betecknas det indu- striella rättsskyddet. Dit hör också bl.a. mönster och patent. Varumärkesrätten ger innehavaren av ett varukännetecken en en- samrätt att använda kännetecknet som symbol för varor eller tjänster som tillhandahålls i näringsverksamheten. Firmarätten ger en ensam- rätt att använda ett näringskännetecken som benämning för den näringsverksamhet som innehavaren bedriver. Genom sitt kännetecken kan innehavaren särskilja och framhäva sina varor eller tjänster eller sin verksamhet i förhållande till övriga varor, tjänster eller verksamheter på marknaden. Många kännetecken har också ett självständigt kommersiellt värde, grundat på betydande investeringar. Även för konsumenterna fyller kännetecknen en viktig funktion genom att underlätta identifieringen av varorna, tjänsterna och verksamheterna. Bestämmelser om varukännetecken finns främst i varumärkeslagen (2010:1877). Kompletterande bestämmelser om bl.a. förfarandet i varumärkesärenden finns i varumärkesförordningen (2011:594). Firmalagen (1974:156) innehåller generella bestämmelser om firma- rättens uppkomst, innehåll och rättsskydd. I de lagar som finns om olika former för näringsutövning, t.ex. aktiebolagslagen (2005:551) och lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, finns vissa huvud- sakligen formella registreringsföreskrifter. I avsnitt 13.1 föreslår utredningen att en ny lag om företagsnamn ska ersätta den nuvarande firmalagen. Det föreslås också att ”firma” Varumärken och företagsnamn – en överblick ersätts med det mera lättillgängliga begreppet företagsnamn. Begrep- pen har samma betydelse och i betänkandet används båda. 3.2Ensamrättens uppkomst och innebörd En rätt till ett varumärke med verkan i kan uppkomma på olika sätt. Ett sätt att uppnå skydd är genom en nationell registrering hos (1 kap. 6 § första stycket varu- märkeslagen). Registrering kan också ske genom en internationell varumärkesregistrering (1 kap. 6 § andra stycket). Registreringen sker då hos . Slutligen finns möjligheten till registrering hos EU:s immaterialrättsmyndighet (European Union Intellectual Property Office, EUIPO). Ensamrätt på varumärkesområdet kan även förvärvas genom inarbetning (1 kap. 7 §). Rättigheten kan gälla i hela landet eller inom vissa områden. Ett varukännetecken ska anses inarbetat om det här i landet inom en betydande del av den krets till vilken det riktar sig (omsättningskretsen) är känt som beteckning för de varor eller tjänster som tillhandahålls under kännetecknet. På firmaområdet kan rätt till en firma uppkomma genom registre- ring, vilket huvudsakligen sker hos (2 § första stycket firmalagen samt t.ex. 1 och 5 §§ handelsregisterlagen, 1974:157, och 27 kap. 1 § och 28 kap. 1 § aktiebolagslagen). Ensamrätt kan också uppkomma genom inarbetning (2 § andra stycket firmalagen). För flertalet firmainnehavare råder dock registreringstvång, vilket följer av de associationsrättsliga författningarna som finns för olika former av näringsutövning. Den som innehar en firma eller ett annat näringskännetecken har ensamrätt till kännetecknet som varukännetecken (1 kap. 8 § första stycket varumärkeslagen). På motsvarande sätt har den som innehar ett varumärke eller annat varukännetecken ensamrätt till känne- tecknet som näringskännetecken (2 a § första stycket firmalagen). Detta brukar benämnas det korsvisa skyddet mellan varumärke och firma. Även den som använder sitt namn kan ha ensamrätt till namnet som varukännetecken respektive näringskännetecken (1 kap. 8 § andra stycket varumärkeslagen och 2 a § andra stycket firmalagen). Ensamrätten till ett varukännetecken innebär att ingen annan än innehavaren utan tillstånd i näringsverksamhet får använda ett tecken Varumärken och företagsnamn – en överblick som är identiskt eller liknar det skyddade varumärket för varor eller tjänster av samma eller liknande slag (1 kap. 10 § första stycket 1 och 2 varumärkeslagen). Ensamrätten till ett näringskännetecken innebär på motsvarande sätt att ingen annan än innehavaren får använda ett identiskt eller liknande tecken för verksamhet av samma eller liknan- de slag (3 § första stycket 1 och 2 firmalagen). Ensamrätten till en registrerad firma hindrar dock inte användning av ett tecken om innehavaren inte lider skada av användningen (3 § andra stycket firma- lagen). Utöver detta grundläggande skydd finns ett utökat skydd för varukännetecken och firmor som är kända i . I fråga om sådana kännetecken gäller att innehavaren har rätt att hindra användning av ett identiskt eller liknande tecken om användningen drar otillbör- lig fördel av eller utan skälig anledning är till skada för känneteck- nets särskiljningsförmåga eller anseende. Skyddet gäller oberoende av för vilka varor, tjänster eller verksamheter som det andra känne- tecknet används (1 kap. 10 § första stycket 3 varumärkeslagen och 3 § första stycket 3 firmalagen). Vid en tvist om rätt till kännetecken som är identiska eller liknan- de har den företräde som har tidigast rättsgrund (1 kap. 13 § varu- märkeslagen och 7 § firmalagen). Innehavaren av den äldre rättig- heten kan dock genom passivitet förlora rätten att vidta åtgärder mot användningen av ett förväxlingsbart kännetecken (1 kap. 14 och 15 §§ varumärkeslagen och 8 § firmalagen). 3.3Närmare om registrering av varumärken och firmor De grundläggande reglerna om registrering av varumärken finns i 2 kap. varumärkeslagen. Flera förutsättningar måste vara uppfyllda för att en ansökan om registrering ska bifallas. Ansökningen måste för det första uppfylla vissa grundläggande krav, såsom att varumärket har särskiljningsförmåga för de varor eller tjänster som det avser (2 kap. 5 §). Vidare måste vissa formella krav vara uppfyllda, bl.a. ska ansökningen innehålla en tydlig återgivning av varumärket och uppgifter om de varuslag som märket avser. En ansökningsavgift måste också betalas (2 kap. 1 §). Vidare får det inte finnas några hinder Varumärken och företagsnamn – en överblick mot registrering av hänsyn till allmänna intressen (s.k. absoluta hinder, 2 kap. 7 §). Inte heller får det finnas några hinder av hänsyn till andra rättigheter (s.k. relativa hinder, 2 kap. 8–11 §§). undersöker om ansökningen upp- fyller alla formella krav och om det finns några absoluta eller relativa hinder mot registrering. Om ansökningen uppfyller kraven och det inte finns något hinder mot registrering, ska myndigheten föra in märket i varumärkesregistret och kungöra registreringen (2 kap. 23 §). När ett varumärke har registrerats, får den som vill framställa invändning mot registreringen (2 kap. 24 §). Det innebär att den som anser att det finns något hinder mot registreringen kan begära att denna upphävs. Invändningen ska ha kommit in till Patent- och re- gistreringsverket då registreringen kun- gjordes. Finns det hinder mot registreringen, ska Patent- och registre- ringsverket häva registreringen (2 kap. 28 §). Bestämmelser om överklagande finns i 10 kap. 10 §. Den som är missnöjd med Patent- och registreringsverkets beslut får överklaga det till Patent- och . De grundläggande bestämmelserna om registrering av firma finns i 9–12 §§ firmalagen. Vidare finns det bestämmelser om registrering i flera associationsrättsliga författningar. Av det sätt på vilket firma definieras följer att endast näringsidkare kan förvärva ensamrätt till firma. Med näringsidkare förstås var och en som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art, oavsett om verksamheten syftar till att ge vinst eller inte (jfr SOU 1967:35 s. 150 f., prop. 1974:4 s. 165 f. och prop. 2009/10:225 s. 72). Firma registreras i olika register beroende på vilket rättssubjekt som firman avser. Enskilda näringsidkare, handelsbolag och ideella föreningar som utövar näringsverksamhet samt deras firmor registre- ras t.ex. i handelsregistret (2 § handelsregisterlagen) medan aktie- bolag registreras i aktiebolagsregistret (27 kap. 1 § aktiebolagslagen). Merparten av firmaregistreringen sker hos . Registrering sker i vissa fall hos andra myndigheter, t.ex. registreras en stiftelse hos den länsstyrelse som är tillsynsmyndighet för stiftelsen (10 kap. 1 och 6 §§ stiftelselagen, 1994:1220). Varumärken och företagsnamn – en överblick Liksom för varumärken gäller att en ansökan om registrering måste uppfylla vissa formella krav. En del av dessa krav uppställs i de associationsrättsliga författningarna. Ett krav som förekommer i flera författningar är att en firma måste tydligt skilja sig från en annan tidigare registrerad firma som fortfarande består (se t.ex. 28 kap. 1 § andra stycket aktiebolagslagen). På motsvarande sätt som för varumärken gäller att det inte får finnas några hinder mot registrering av hänsyn till allmänna intressen (absoluta hinder, 9 § och 10 § första stycket 1–4 firmalagen). Inte heller får det finnas några hinder av hänsyn till enskilda intressen (relativa hinder, 10 § första stycket 5–11 och andra stycket). Även vid den fortsatta hanteringen av en ansökan liknar förfar- andet vid och de andra registreringsmyndigheterna i stort förfarandet vid . En viktig skill- nad är att något invändningsförfarande inte förekommer efter en firmaregistrering. Registreringsmyndigheternas beslut att vägra registrering av en firma överklagas till Patent- och (se bl.a. 21 § första stycket handelsregisterlagen och 31 kap. 2 § andra stycket aktiebolagslagen). En varumärkesregistrering gäller , men registreringen kan förnyas ett obegränsat antal gånger (2 kap. 32 § varumärkeslagen). Ensamrätten till ett varukännetecken som inte är registrerat upphör när varukännetecknet är så känt som krävs för att det ska anses inarbetat. Ensamrätten till ett varukännetecken kan upphöra på olika sätt. En varumärkesregistrering kan upphävas efter invändning hos (2 kap. 28 §). Den kan också upphävas efter en talan vid allmän domstol eller efter en ansökan om administrativ hävning vid (3 kap. 5 §).