sou · H4B380 · 2016-11-07 00:00:00 — För övriga företag på den svenska tidningsmarknaden, inklusive alla de stora landsortstidningskoncernerna, sjönk vinstnivåerna jäm- fört med den föregående femårsperioden. För sex företag begränsa- des nedgången till mellan . För andra var nedgången väsentligt högre. För den i särklass mest dramatiska ned- gången svarade Lidköpingspress som gick från att vara det mest lönsamma tidningsföretaget på marknaden till det som redovi- sar allra störst förluster. Den genomsnittliga nettomarginalen för perioden –2015 slutade på -. Nedgången för det sett till tidningsrörelsen alltjämt lönsamma tidningsföretaget orsakades av omfattande värde- nedskrivningar av bolagets aktieinnav i , vilken Lidköpingspress är 14-procentig delägare i. Även för , som stått för den näst största resultatförsäm- ringen , har dyrbara investeringar inneburit en dras- tiskt försämrad vinstnivå. Nedskrivningskostnader från förvärv och förluster i förvärvade företag bidrar också till nedgången för , Stampen och Mittmedia, vilka följer därnäst på listan över de tidningsföretag där vinstnivåerna sjunkit mest. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden redovisade ett positivt genomsnittligt årsresultat –2015. gick med förlust. Antalet förlustdrivande företag på tidningsmarknaden har alltså ökat väsent- ligt jämfört med föregående perioder. NWT var med en snittmarginal på det i särklass mest lönsamma tidningsföretaget i . En bit ner på plats två följer stiftelseägda VK Media, som därmed bräcker de båda privatägda storkoncernerna och på plats tre och fyra. För Mittmedia slutade den genom- snittliga nettomarginalen på -. Vid sidan av redan nämnda Lidköpingspress, Stampen och , vars ekonomiska kräftgång huvudsakligen kan kopplas till kostsamma företagsförvärv, domineras listan över de mest förlustbringande företagen av driftsstödda tidningsföretag. Också i fråga om soliditet är skillnaderna inom tidningsbranschen stora, ett faktum som givetvis hänger samman med företagens olika ekonomiska prestationer . En hög soliditet brukar ses som en indikator på att ett företag står på en stabil ekonomisk grund. När ett företag går med vinst, eller betalar av på sina skulder, ökar soliditeten. När det går med förlust eller tar upp nya lån minskar den. En snabbt fallande soliditet kan vara ett tecken på att ett företag är på väg mot obestånd. Vid utgången av 2015 varierade soliditeten hos de svenska tidnings- koncernerna mellan som lägst -78 och som högst (tabell 3.4). Genomsnittet (medianen) slutade på . Den genomsnittliga soliditeten bland företagen på den svenska tidningsmarknaden har alltså minskat . SOU 2016:80 Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Tabell 3.4 Soliditet, goodwill och mottaget driftsstöd bland företagen inom svensk flerdagarspress, >3 dagar/vecka Källa: Företagens årsredovisningar (beräkningar). Kommentarer: Med soliditet menas justerat eget kapital (inkl. minoritetsäganden) genom totalt kapital. 1 Värden för avser norska kronor. 2 Brutet räkenskapsår. Förändringar i koncernstruktur försvårar jämförelser . Nedgången gäller dock långt ifrån alla företag. Bland de 16 företag där en jämförelse med är möjlig har soli- diteten ökat för elva. Jämfört med 2010 har dock soliditeten förbätt- rats för endast sex företag, medan den försämrats för tolv. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden i detta avseende ingen uppenbar koppling till vare sig karaktären på företagens verksamhet eller deras storlek. Starkast utveckling uppvisar Piteå-Tidningen – en av få kvarvarande solitärer på tidningsmarknaden – följd av storkoncernerna och , men också av den likaledes fristående och rörelseägda . För den största nedgången svarar i stället , följd av och Stampen. Det här är tre företag som samtliga redovisat stora förluster . Även för de stiftelseägda koncerner som varit involverade i större tidningsförvärv (NTM, Media, och ) har soliditeten minskat något . slutade med en negativ soliditet, vilket inne- bär att det egna kapitalet är förbrukat. Företaget har som följd ansökt om företagsrekonstruktion. Inom ramen för den processen hade fordringsägarna accepterat skuldnedskrivning. Åtta av de totalt 22 företagen hade vid utgången av 2015 en solidi- tet , vilket får betraktas som mycket starkt. Av dem bestod inte mindre än fem av en- eller tvåtidningsföretag. Bland de större flertidningskoncernerna redovisar NWT den klart starkaste soliditeten: . Även Herenco och har trots en viss nedgång en soliditet . På andra delen av skalan redovisar sex företag en soliditet . I fem fall handlar det om små entidningsföretag som samtliga uppbär driftsstöd. Beroendet av driftsstöd i kombination med en låg grad av egenfinansiering innebär att den finansiella utsattheten är att betrakta som hög bland dessa företag. Det sjätte företaget är Stampen, som till följd av de senaste årens stora förluster fått se sin soliditet minska kraftigt. Den viktigaste förklaringen till de allvarliga ekonomiska trångmål som Stampen befinner sig i 2016 var de omfattande nedskrivningar av de goodwillvärden som koncernen byggt upp i samband med 2010-talets företagsförvärv. Goodwill kan ses som en latent kostnad, som måste täckas av framtida vinster. Goodwill ökar därmed det finansiella risktagandet i ett företag. Det gäller i synnerhet inom en bransch som dagspressen där framtidsutsikterna framstår som osäkra. var goodwill ett ovanligt inslag i de svenska tidningsföretagens balansräkningar. De huvudsakliga undan tagen var de redan då stora koncernerna och , som Strukturella förskjutningar i mediemarknaden båda byggt upp sina respektive bolagsgrupper genom förvärv av andra företag. I Stampen, NTM, Mittmedia och (Sydostpress) fanns inga goodwillvärden alls. var läget ett helt annat. I sex av företagen på tidnings- marknaden svarade goodwillvärden nu för omkring eller över 30 pro- cent av de samlade tillgångarna – i Stampens fall för över hälften. I Bonnierkoncernen hade goodwillvärdena ökat med hela på bara . Den viktigaste förklaringen till den dramatiska ökningen var de i det här avseendet mycket dyra förvärven av tv- företagen TV4, C och finska MTV . Hos NWT och Herenco, vilka som nämnts valde att inte ge sig in i köpru- schen på tidningsmarknaden inledande år, låg goodwillandelen på måttliga . Även stod goodwill för en mycket begränsad andel av balansräkningen hos dessa båda koncerner. Bedömningen av den samlade utvecklingen försvåras dock av att några av före- tagen på tidningsmarknaden valt att tillämpa den internationella redovisningsstandarden IFRS.17 I stället för den raka avskrivnings- takt av goodwill som stipuleras i svensk redovisningsrätt är IFRS- reglerna mer dynamiska. Här föreskrivs i stället att goodwill ska redovisas till sitt ”verkliga värde”, vilket medför en årlig värdering av bolagets tillgångar, en s.k. impairment test. Om ett företag kan påvisa att värdet på en förvärvad tillgång inte har minskat behövs heller ingen nedskrivning/kostnadsföring av goodwill. Goodwillbedömningar baserade på IFRS ska grundas på en nog- grann analys av den förväntade framtida ekonomiska utvecklingen för den förvärvade tillgången (och de positiva synergier med andra tillgångar som den kan ge upphov till). Till skillnad från det meka- niskt verkande svenska regelverket ger IFRS-reglerna en viktig roll till ett företags externa revisorer, vars uppdrag är att säkerställa att goodwillen inte tas upp till ett för högt värde. Inom EU är IFRS ett krav för börsnoterade företag, men regelverket får också tillämpas av bolag utanför börsen. Stampen valde som första onoterade företag på den svenska tidningsmarknaden att börja til - lämpa IFRS . 17 Eng. International Financial Reporting Standards. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Skillnaderna mellan IFRS och det svenska regelverket förstärktes ytterligare , då de svenska kraven på goodwillhanteringen gjordes ännu tuffare. Avskrivningsperioden för goodwill från före- tagsförvärv sänktes då från 20 till . För i synnerhet två koncer- ner, NTM och , har detta inneburit betydande extrakost- nader och kraftigt försämrade resultatnivåer – men också väsentligt minskade goodwillvärden.18 Även har som redan nämnts tvingats till kraftiga nedskrivningar av goodwillvärden . Två andra företag med jämförelsevis mycket stora goodwillpos- ter, och , valde i stället inför att gå över till att använda IFRS. En tillämpning av de nya svenska reglerna hade i båda fallen resulterat i dramatiskt försämrade rörelseresultat.19 Stödda av genomförde och endast måttliga goodwillnedskrivningar – beslut som följaktligen ska tolkas som att koncernerna bedömde att det samlade marknadsvärdet hos de företag som förvärvats inte hade sjunkit. Mittmedia hade till följd av Promedia-övertagandet vid utgången av 2015 ett samlat redovisat goodwillvärde på , vilket motsvarar av de samlade tillgångarna. (Goodwill nedskrivningarna uppgick till ). För de två andra stora stiftelseägda tidningskoncernerna, NTM och , var goodwillandelen som jämförelse . I Stampen ligger andelen, trots de senaste årens betydande nedskriv- ningar, kvar . För , som genomförde endast marginella nedskrivningar av goodwill även , uppgick goodwillandelen vid årets utgång till . Av ett samlat good- will på totalt , kan dock endast hänföras till koncernens tidningsdivision (). Av sammanlagda goodwill på hela (av tillgångarna) kunde hän- föras till den svenska tidningsdivisionen (). 18 Myndigheten för press, radio och tv (2015). Dagspressens ekonomi 2014. 19 I Mittmedias fall gjordes i koncernredovisningen (s. 3) bedömningen att det för- ändrade regelverket skulle medföra en nedjustering av goodwill med och en minskning av soliditeten från . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Vid sidan av den diskuterade medel- och högfrekventa dags- pressen finns det en lång rad dagstidningar i som utkommer med en frekvens på en eller , och som därför kan kallas för lågfrekventa. Den här gruppen tidningar, som vid utgången av 2015 omfattade sammanlagt 70 titlar, uppvisar en del specifika kännetecken, vilket gör att dess utveckling följer en delvis annan bana än den som gått igenom. De mest centrala av dessa särdrag diskuteras i det följande.20 En första iakttagelse när det gäller de lågfrekventa dagstidningarna är att de i hög utsträckning kommit att stå utanför den strukturom- vandling som i den övriga dagspressen resulterat i en tilltagande ägar- koncentration. Av sammanlagt 61 endagarstidningar ingår endast tre i någon av de åtta största tidningskoncernerna. Bland tvådagarstid- ningarna handlar det om tre av nio. I jämförelse med den medel- och högfrekventa dagspressen präglas fådagarspressen alltså av en betyd- ligt större mångfald på ägarsidan. 25 av tidningarna i gruppen ges ut av rörelser som endast omfattar en tidning. Ett andra kännetecken, som hänger samman med det första, är att fådagarspressen präglas av en relativt stor bredd, både vad gäller övergripande ändamål och publicistisk profil. Gruppen rymmer såväl mer konventionella lokala nyhetstidningar som tidningar med en uttalad partipolitisk, ideologisk eller religiös profil och som riktar sig till en nationell publik. Den omfattar tidningar som drivs på såväl kommersiell som mer eller mindre rent ideell grund. Åtta av grup- pens tidningar fungerar som partiorgan för politiska partier. Ytterligare fyra karakteriseras av en tydlig politisk agenda, utan att för den skull vara partiägda. bottnar i en uttalad värdegrund, medan fyra utkommer på andra språk än svenska. De tidningar som kan karakteriseras som lokala nyhetstidningar är likafullt i klar majoritet. Här finns dock både tidningar som ges ut på tidningsmarknader där det även finns en medel- eller högfrekvent dagstidning och sådana som utges på platser där en större konkur- 20 Den redovisning av strukturen inom fådagarspressen som görs i det här avsnittet avser om inte annat anges läget vid utgången av 2015. Det ekonomiska underlaget till redovisningen bygger på uppgifter lämnade av Myndigheten för press, radio och tv. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Ett relativt stort antal endagstidningar har också karak- tären av regionala nyhetstidningar, vanligtvis med länsnivån som huvudsakligt bevakningsområde. Ett tredje särdrag hos fådagarspressen är att det rör sig om företrä- desvis mycket små rörelser. Bidraget till dagspressens samlade omsättning (exklusive driftsstöd) uppgick till (eller ). Den genomsnittliga omsättningen (medianen) bland företagen i gruppen landade på . Medianupplagan på titelnivå uppgick till 3 400 exemplar för endagarspressen och 5 400 exemplar för tvådagarspressen. Sammantaget svarade fådagarspressen därmed för omkring en tiondel av den samlade tidningsupplagan i . har det likafullt vuxit fram en handfull större tidningsgrupper/koncerner också inom det här marknadssegmentet. Störst är Ortstidningar i (), som med tre lokaltidningar på samt en rad gratistidningar redovisade en samlad omsättning på och ett nettoöverskott på (3,). och är de dominerande ägarna i företaget (vardera). till antalet tidningar är i stället den s.k. ETC-gruppen störst. Vid utgången av 2015 omfattade ETC-gruppen sju, företrädesvis lokala, endagarstidningar – ett antal som i skrivande stund () ökat till nio. äger ETC även fådagarsgruppen , med fem titlar. , som dragits med ekonomiska problem, drevs fram till ägarskiftet i koope- rativ form. ETC-bolagen ägs av . Ett fjärde – men för sammanhanget knappast mindre centralt – kännetecken hos fådagarspressen är ett i de flesta fall omfattande stödberoende. Det här är ett marknadssegment som i hög utsträck- ning vuxit fram som ett resultat av de för den här typen av publika- tioner relativt gynnsamma presstödsreglerna. Beroendet av presstö- det har dessutom ökat något . svarade driftsstödet för i genomsnitt av intäkterna hos de sammanlagt 37 företagen eller företagsgrupperingarna inom den lågfrekventa pres - sen. Det är en ökning . I 13 fall stod driftsstödet för av intäkterna. För OTV, som var det företag där stödet var relativt sett minst i förhål- lande till övriga intäkter, var andelen . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden stödet blev det ekonomiska utfallet i flera fall negativt . gick knappt hälften av företagen i gruppen med förlust. Men det fanns också företag som redovisade vinstmarginaler . De ekonomiska marginalerna hos fådagarspressen är likafullt tydligt begränsade i de flesta fall – ett faktum som förklarar att omsättningen i termer av nedlagda och nystartade tidningar i det här segmentet varit betydligt högre än i den medel- och högfrekventa dagspressen. las sex fådagarstidningar ner, som tre nya startades. Tidningsbranschens ekonomiska ställning – och Den svenska tidningsmarknaden har genomgått stora förändringar . En allt hårdare konkurrens om användare och annonsör har inneburit att tidningsföretagens intäkter har sjunkit, i vissa fall med betydande belopp. De samlade branschintäkterna var de lägsta . I takt med att intäk- terna faller har insatserna för att sänka kostnaderna intensifierats. Nära nog samtliga svenska tidningsföretag har tvingats att genom- föra omfattande sparprogram . Tidningsbranschen ger arbete åt väsentligt färre personer än . Antalet kommuner med en egen lokalredaktion minskar. Parallellt med att tidningsbranschens hela affärsmodell har satts i gungning pågår en omfattande strukturomvandling av tidnings- marknaden. har hälften av landets tidningar fått en ny majoritetsägare. Marknadsandelen för landets åtta största tidningsä- gare har som följd ökat från . Denna ”konsolide- ring” av marknaden har i allmänhet motiverats utifrån ett upplevt behov att samordna och rationalisera driften i lokala tidningsrörelser som var för sig ansetts vara för små och ineffektiva för att klara sig i den allt hårdare konkurrensen. Möjligheterna att samordna inte minst den digitala annonsförsäljningen, för att på så sätt kunna erbjuda en mer konkurrenskraftig produkt gentemot annonsörerna, är ett annat skäl till satsningarna på att skapa större företagsstrukturer. Avsikten i den här studien har varit att 1) beskriva de strukturella förändringarna på tidningsmarknaden och 2) rela- tera utfallet från denna utveckling till tidningsföretagens ekonomiska utfall och ställning. I detta avslutande avsnitt sammanförs de huvud- Strukturella förskjutningar i mediemarknaden sakliga resultaten från analysen i en diskussion kring de svenska tid- ningsföretagens strukturella och finansiella förutsättningar att möta en av allt att döma fortsatt hårdnande konkurrenssituation under de år som kommer. Även om de yttre marknadsbetingelserna i någon mån är att betrakta som gemensamma för samtliga aktörer på tidningsmarkna- den, skiljer sig de inre förutsättningarna väsentligt mellan olika företag. Företagen på den svenska tidningsmarknaden uppvisar en betydande variation i fråga om såväl storlek och diversifierings- grad, som lönsamhet och ekonomisk soliditet. Men även ägarförhål- landena skiljer sig åt; investerarna på den svenska tidningsmarknaden inkluderar börsnoterade mediekonglomerat, traditionstyngda tid- ningsfamiljer, stiftelser och partier samt såväl ekonomiska som ide- ella föreningar. I en framåtblickande bedömning av tidningsföretagens överlev- nadsförmåga bör alla dessa aspekter beaktas. Att i detalj redogöra för framtidsutsikterna för vart och av landets omkring 70 tidningsföre- tag, eller för den delen de drygt 160 olika tidningstitlarna, låter sig därför inte göras här. Ambitionen är i stället att försöka lyfta fram några belysande exempel. Skilda världar i de privatägda tidningskoncernerna 76 av 93 medel- och högfrekventa dagstidningar ingår i någon av landets åtta största tidningsgrupper. , med sammanlagt tio av dessa tidningar, framstår som den aktör på tidningsmarknaden som har det bäst förspänt inför framti- den. När det gäller såväl lönsamhet som finansiell stabilitet spelar den värmländska tidningskoncernen i en klass för sig. Tidningsrörel serna i , vilka fortsatt redovisar betryggande överskott,21 kompletteras med intäkter från medieinvesteringar i (samt från ett allt större fastighetsbestånd). är inte bara den koncern som behållit relativt sett flest reportrar , den har också varit jämförelsevis måttlig med avseende på att höja sina prenumerationspriser).22 Även den 21 Myndigheten för press, radio och tv (2016). Medieutveckling – Medieekonomi. 22 , (2016). Den svenska mediemarknaden , Nordicom, . Strukturella förskjutningar i mediemarknaden likaledes familjeägda i är en synnerligen välmående och lönsam företagsgrupp, och som i likhet med NWT på ett framgångsrikt sätt valt att sprida sina investeringar (och därmed riskerna) utanför den svenska tidningsmarknaden. Till skillnad från NWT har dock Herenco inte lyckats upprätthålla lön- samheten inom den s.k. Hallpressen, som fått vid- kännas flera förlustår. finns det dock inga indikationer på att familjen skulle ha några planer på att göra sig av med den tidningsrörelse som varit i familjens ägo i fyra generationer och . Hallpressen omfattar sammanlagt nio dagstidningar. För Stampen, ett annat familjeföretag med åtminstone ena benet i den fjärde generationen, är framtiden avgjort mer oviss. Den pågå- ende rekonstruktionen av den kapsejsade Göteborgskoncernen inbegriper landets fjärde största tidningsgrupp med sammanlagt sex lokala dagstidningar. En eventuell konkurs kommer få dramatiska konsekvenser, inte bara för den västkustska tidningsmarknaden, utan för den svenska tidningsekologin i stort. Stampen är en av de större aktörerna inom såväl tryckeribranschen som tidningsdistribu- tionen, verksamhetsgrenar där samverkan med övriga branschen är stor. Om Stampen försvinner från marknaden innebär det således att tryck- och distributionskostnaderna för övriga tidningsutgivare ris- kerar att öka. Sammantaget är utfallet av rekonstruktionen av Stampen det för stunden mest kritiska osäkerhetsmomentet i svensk dagspress. Ett av målen med Stampens aggressiva tillväxtpolitik under 2000- talet var att ta upp kampen med internationella storspelare som och . De två koncernerna kontrollerar tillsammans hela den nationella tidningsmarknaden i – genom , och ; genom och . Härutöver är genom /HD den dominerande tidningsutgivaren i västra . Som noterats i det ovanstående har såväl som svenska tidningsdivisioner trotsat den allmänna utvecklingen på tid- ningsmarknaden genom att redovisa successivt förbättrade resultat- nivåer . uppgick den samlade vinsten för de två koncernernas svenska tidningsverksamheter till 568 miljo- ner kronor. Utfallet förstärkte den tendens som pekat på att de nationellt orienterade tidningarna klarar den pågående migreringen från papper till digitala kanaler bättre än Strukturella förskjutningar i mediemarknaden Det gäller inte minst kvällspressen, som 2015 hade högre annonsintäkter på nätet än hela den övriga dagspressen till- sammans.23 , som i en medveten satsning försökt etablera sig som en nationell prestigetidning (med härtill tillbörliga prisök- ningar), har aldrig haft så höga användarintäkter som . Inom i synnerhet har dock tidningsrörelsen kommit att spela en allt mindre roll , inte minst vad gäller ekonomisk avkastning. I den börsnoterade koncernens fokus står i stället olika typer av sälj- och köptjänster på nätet (t.ex. svenska Blocket), ett segment som redovisar en tillväxttakt och inte minst en vinstmarginal som vare sig den svenska eller norska tidningsverk- samheten är i närheten av. Framtiden för de Schibsted-ägda tidnings- företagen är i det perspektivet inte självklar – åtminstone inte på lite . Kostsamma förvärv tynger resultaten i de stiftelseägda koncernerna löper alltid en potentiell risk att säljas. I börsnote- rade koncerner, vars hela existens bygger på förmågan att generera vinster till sina aktieägare, kan det bero på att det dyker upp bättre avkastningsmöjligheter på andra håll. I familjeägda företag aktualise- ras frågan om en eventuell försäljning inte sällan i samband med generationsskiften. I stiftelseägda företag är situationen däremot en annan. Här begränsas ofta möjligheten att avyttra ägarkontrollen över företaget av stiftelsestadgarna. Stiftelseägandet skiljer sig också från det privata ägandet genom att det saknas en ägare som, åtmins- tone potentiellt sett, kan skjuta till mer ägarkapital ifall det skulle bli nödvändigt. (Å andra sidan finns det heller ingen aktieägare eller privata investerare att berika.) lever alltså under delvis andra betingelser än tidningar med privat ägande. I finns sex stiftelseägda tidningskoncerner. Av dessa har åtminstone fyra varit tongivande strukturomvand- ling på tidningsmarknaden. Avgjort mest aktiv har Mittmedia varit. har den utökat sitt tidningsbestånd från fem till 23 dagstidningar. 23 Myndigheten för press, radio och tv (2016). Medieutveckling – Medieekonomi. Strukturella förskjutningar i mediemarknaden cernen har som följd tredubblats. Priset för expansionen har dock varit högt; koncernens soliditet har fallit från sam- tidigt som en allt större del av de samlade tillgångarna kommit att utgöras av övervärden från företagsförvärv, s.k. goodwill. överstiger goodwill det egna kapitalet i (709 resp. 657 mil- joner kronor). I en bransch med minst sagt osäkra framtidsutsikter – och i ljuset av den senaste utvecklingen inom Stampen – utgör det förhållandet ett uppenbart och reellt riskmoment i största landsortstidningskoncern. Trots expansionen har lönsamheten uteblivit för Mittmedia. har nettomarginalen legat på i genomsnitt -. har Mittmedia sjösatt de kanske största besparingsprogrammen inom svensk dagspress, som pre- numerationsavgiften för koncernens papperstidningar har höjts väsentligt.24 Prishöjningarna för pappersprodukten har genomförts för att finansiera en omfattande strategisk och resursmässig satsning på kompetensutveckling och på digitala publikationsformer. Fram tiden för den strategin, där Mittmedia onekligen legat i framkant i Tidningssverige, framstår dock som osäker sedan ägarna valt att byta ut den ansvariga koncernledningen.