sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om 1.att personuppgifter får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål, och 2.att gallring av personuppgifter ska ske senast vid en viss tid- punkt. Denna lag träder i kraft . Utredningen om nationella prov ska se över provens nuvarande syften, funktion och omfattning och utifrån översynen föreslå vilka prov som bör erbjudas och vilka som ska vara obligatoriska. Vi ska också undersöka om det finns behov av att ta fram ytterligare bedömningsstöd inom de ämnen där proven ges. Förutsättningarna för att digitalisera de nationella proven ska analyseras och vi ska föreslå hur samt i vilken omfattning och takt digitaliseringen kan ske. Dessutom ska vi föreslå hur bedömningen av proven bör utformas för att säkerställa att den görs på ett likvärdigt sätt och hur inslagen av extern bedömning kan öka. I detta sammanhang ska vi även överväga om ett införande av digitala prov och extern bedömning bör föregås av en försöksverksamhet. En ytterligare del av uppdraget handlar om att ta ställning till om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att säkerställa att provens svårighetsgrad inte varierar mellan åren. Vi ska också utreda om informationen och bedömningsanvisningarna till de nationella proven kan förbättras. Genom att beakta de internationella studierna inom utbildnings- området ska vi dessutom föreslå ett system för löpande nationell utvärdering för trendmätning . Våra direktiv finns i sin helhet i bilaga 1. 2.1.1Avgränsningar av uppdraget när det gäller vilka skolformer som ingår I utredningsuppdraget ingår de nationella proven i grund- och gym- nasieskolan. De prov som används i används också i specialskolan och sameskolan. Gymnasieskolans prov används inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Eftersom samma prov används gäller utredningens förslag för även för specialskolan och sameskolan samt förslagen för gymnasieskolan också för vuxenutbildning på gymnasial nivå. När det gäller vuxenutbildning i svenska för invan- drare (sfi) används andra prov än i grund- och gymnasieskolan. Därför ingår inte sfi i utredningsuppdraget, men i de fall våra förslag får direkta konsekvenser för proven i sfi har vi även lämnat förslag om förändringar för sfi-proven. Det handlar då om konsekvens- ändringar och inte ändringar som berör proven i sak. Vi har i vårt arbete träffat och haft kontakt med många s.k. intressenter. Begreppet intressenter används i betänkandet när vi hänvisar till de olika grupper, personer, skolor och huvudmän vi har träffat. Vi vill passa på att rikta ett stort tack till alla intressen- ter som har bidragit i vårt arbete. Utredningen har bjudit in ett antal organisationer till fem olika referensgrupper. En av våra referensgrupper har bestått av myndigheter. Följande myndigheter inbjöds att delta: utvärde- ring (IFAU) Universitets- och högskolerådet. Samtliga inbjudna myndigheter förutom Universitetskanslers- ämbetet har medverkat i möten med oss. Vi har träffat referens- gruppen . Utöver mötena med myndigheter har vi träffat IFAU respektive Skolinspektionen i enskilda möten vardera. Skol- verket har vi träffat , bl.a. för att diskutera de nationella proven, nationell kunskapsutvärdering, digitala prov, internationella studier och skolformsspecifika frågor. fick ett uppdrag av regeringen att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet.1 Den grupp som arbetar med upp- draget har vi också träffat och haft kontakt med vid ett antal till- fällen för att diskutera frågan om de nationella provens digitalisering. Till den referensgrupp som har bestått av arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer bjöds följande organisationer in: Sveriges Islamiska – SIS Sveriges Kommuner och Landsting 1 (2015). Uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skol- väsendet. U2015/04666/S. Samtliga organisationer har deltagit i möten med oss. Vi har träffat referensgruppen . Utöver de tre referensgruppsmötena har vi även träffat Fri- skolornas riksförbund, , , Kommuner och Landsting respektive i enskilda möten. I referensgruppen med elev- och föräldraorganisationer har följande organisationer varit inbjudna till och medverkat i möten med oss: Sveriges elevråd – . Vi har träffat referensgruppen . När det gäller organisationer som företräder elever (och andra barn, ungdomar och vuxna) med funktionsnedsättning, s.k. funktions- hindersorganisationer, har vi vänt oss till två samlande aktörer för många olika funktionshindersförbund – Handikappförbunden och Lika Unika. Genom dessa aktörer har vi fått kontakt med nedan- stående organisationer vilka har deltagit i möten med oss. En av organisationerna – , hörselskadade barn och barn med språkstörning – ingår varken i Handikappförbunden eller Lika Unika utan har själv kontaktat oss. Dessutom har Myndig- heten för delaktighet ingått i referensgruppen. Handikappförbunden: , och samt Lika Unika: , och Ungdomar, samt , hörselskadade barn och barn med språkstörning Myndigheten för delaktighet. Vi har träffat referensgruppen . Utöver att träffa referensgruppen har vi också haft enskilda möten med , , Unga Hörselskadade och Unga Synskadade. Vi har även haft ett möte med en referensgrupp med forskare från såväl som några av de andra nordiska länderna. Följande forskare deltog vid mötet: Julius , Utdanningsdirektoratet, Jonas Vlachos, . Vi har även träffat eller haft kontakt med andra utredningar som arbetar med frågor som har beröringspunkter med vårt uppdrag. De utredningar vi har träffat eller haft kontakt med är: (N 2012:04) Gymnasieutredningen (U 2015:01) Yrkesprogramsutredningen (U 2014:01) 2015 års skolkommission (U 2015:03) Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti (U 2015:04) Den tidigare Utredningen om förbättrade resultat i (U 2012:04). 2.2.3De universitet och högskolor som utvecklar nationella prov Utredningar har träffat de universitet och hög- skolor som utvecklar de nationella proven. Utöver de tre mötena med universiteten och högskolorna har vi även träffat , , respektive i enskilda möten. Utredningen har genomfört 18 skol- och huvudmannabesök. Följande skolor och huvudmän har vi besökt: Fryshusets gymnasium (idéburen fristående skola med Stiftel- sen som huvudman) Hällsboskolan i (specialskola med Specialpedagogiska skolmyndigheten som huvudman) IB-utbildningen vid Hvitfeldtska gymnasiet (gym- nasieskola i ) IT-gymnasiet i (fristående skola med som huvudman) Kristofferskolan (Waldorfskola med Stiftelsen som huvudman) Kunskapsskolan (fristående huvudman) Manillaskolan (specialskola med Specialpedagogiska skolmyn- digheten som huvudman) Rönninge gymnasium (gymnasieskola i kom- mun) Viktor gymnasium (fristående skola med Stiftelsen som huvudman) Vid besöken har vi träffat elever, lärare, rektorer och huvud- mannarepresentanter på förvaltningsnivå från såväl som gymnasieskolan samt från både kommunala och fristående skolor. Totalt har vi mött cirka 110 elever, cirka 90 lärare samt cirka 90 rektorer och huvudmannarepresentanter. Bland eleverna har olika årskurser varit representerade och vi har särskilt bett om att få träffa elever som har genomfört nationella prov. Det har även funnits med elever för vilka anpassningar av proven har gjorts. Lärarna har representerat olika årskurser och ämnen där prov genomförs. Utredningen har dessutom träffat och haft kontakt med ett flertal enskilda organisationer och personer. När det gäller frågan om digitalisering av de nationella proven har vi bl.a. mött ett antal leverantörer av digitala provplattformar: Digiexam, Edqu, Educateit/Your Voice, Evolvera/Uniwise, Frost och Stics (). Vi har också träffat som arbetar med de digitala körkortsproven på (tidigare Transportstyrelsen). Dessutom har vi varit i kontakt med och på Universitets- och högskolerådet, vilka bl.a. utreder frågan om huruvida högskoleprovet ska digitaliseras. För vidare inspel om skolans digitalisering har vi mött som bl.a. stödjer och ger medel till utvecklingsprojekt om digitala prov. Vi har även träffat som arbetar med projektet tentamen vid högskola2. Dessutom har vi haft ett möte med och från , vilka har utvecklat ett system för automatiserad bedömning av uppsatser. Ytterligare kontakter som vi har haft är med vid och vid , vilka utvecklar ett system för digitala prov, samt med som driver företaget och som bl.a. fungerar som konsult inom området skolans digitalisering. Den ideella stiftelsen arbetar med läsförståelse i de tidiga årskurserna i och vi träffade stiftelsens verk- samhetschef framför allt för att få inspel om de nationella proven i årskurs 3. Utredningens betänkande inleds med en svensk sammanfattning av våra förslag och en engelsk sammanfattning. Därefter följer våra författningsförslag. Avsnitt 2 är en inledning som åtföljs av tre bakgrundsavsnitt. I avsnitt 3 redogör vi för de nuvarande nationella proven i grund- och gymnasieskolan. Avsnitt 4 är ett bakgrunds- avsnitt där vi beskriver förutsättningar för digitalisering av proven. Avsnitt 5 behandlar utgångspunkter för nationell kunskaps- utvärdering och trendmätning . I de tre bakgrundsavsnitten lämnar vi inga förslag. Efter avsnitt 3, 4 och 5 följer nio avsnitt med utredningens för- slag. I avsnitt 6 lämnar vi förslag om ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning och i avsnitt 7 om ett renodlat syfte för varje del i kunskapsbedömningssystemet. Avsnitt 8 innehåller förslag om antalet prov. I avsnitt 9 föreslår vi att proven stegvis ska digitali- seras och i avsnitt 10 hur bedömningen av proven kan bli mer lik- värdig. Avsnitt 11 innehåller förslag om utformning av en försöks- verksamhet med datorbaserade prov, extern bedömning och med- bedömning. I avsnitt 12 lämnar vi förslag om provens roll för betygssättningen och i avsnitt 13 förslag som kan öka de nationella provens och bedömningsstödens kvalitet och stabilitet . Avsnitt 14 innehåller förslag om ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering och trendmätning . De nio förslagsavsnitten följs av konsekvenser (avsnitt 15) och författningskommentarer (avsnitt 16). Därefter anger vi våra referenser. Bilaga 1 innehåller direktiven till utredningen. Bilagorna 2–5 presenteras i del 2 av betänkandet. Dessa bilagor är till stor del tekniskt komplicerade och innehåller bl.a. mycket statistik om de nationella proven. Därmed kan de delvis ha andra målgrupper och vissa av bilagorna riktar sig främst till prov- konstruktörerna, dvs. och de universitet och högskolor som utvecklar de nationella proven. I bilaga 2 behandlas relationen mellan provbetyg och ämnes- eller kursbetyg. Bilaga 3 innehåller en historisk skildring av hur provsystemet har förändrats fram till . I bilaga 4 ges en beskrivning av provs mätfel och av olika testteorier för att uppskatta mätfelen. Bilaga 5 handlar om de nationella provens stabilitet i gymnasieskolan. 3Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan I det här avsnittet redogör utredningen för de nuvarande nationella proven i grund- och gymnasieskolan. Vi beskriver dagens reglering av proven, hur många prov som finns, provens syften, hur proven hanteras och bedöms samt hur provresultaten vägs samman, sätts i relation till betygen, rapporteras in och redovisas. Anpassningar av proven behandlas liksom sekretess, risk för fusk och provens kon- struktion. Utredningen beskriver även de nuvarande nationella bedömningsstöd som finns i grund- och gymnasieskolan. De tidigare standardproven och centrala proven behandlas också. Dessutom redogör vi för olika typer av prov och uppgifter, krav som kan ställas på proven samt provens mätfel. Avslutningsvis beskriver vi hur de nationella proven påverkar undervisningen, lärarna och olika grupper av elever. Hela avsnitt 3 avser dagens nationella prov och utredningen lämnar inga förslag i det här avsnittet. 3.1Reglering av nationella prov Dagens nationella prov regleras främst i skolförordningen för , specialskolan och sameskolan, i gymnasieförord- ningen för gymnasieskolan samt i förordningen om vuxenutbild- ning för vuxenutbildning på gymnasial nivå. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan I benämns de nationella proven ämnesprov. Dessa ska användas för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kun- skapskraven och, i årskurs 6 och 9, även som stöd för betygs- sättningen. Enligt förordningen ska eleverna delta i alla delar av ämnesproven. Endast om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en elev inte behöver delta i ett ämnesprov eller i någon eller några delar av ett prov.1 Ämnesprov ska genomföras i matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9, i engelska i årskurs 6 och 9, i geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap i årskurs 9 samt i biologi, fysik eller kemi i årskurs 9. Varje elev ska delta i prov i endast ett av de samhällsorienterande (SO) respektive natur- orienterande (NO) ämnena.2 Av förordningen framgår att ämnesprov ska genomföras i slutet av årskursen, men kan meddela föreskrifter om att ämnesprov i årskurs 6 och 9 får genomföras vid en annan tidpunkt.3 När det gäller muntliga delar av proven i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 6 och 9 har beslutat att dessa fr.o.m. /16 ska genomföras . Motsvarande bestämmelser som gäller för gäller också för sameskolan i årskurs 3 och 64 samt för specialskolan i årskurs 4, 7 och 105. I gymnasieskolan benämns de nationella proven kursprov. Dessa ska användas i den inledande kursen i de gymnasiegemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta avslutande kursen på programmet och inrikt- ningen i dessa ämnen, dock med undantag för kursen svenska 2 19 kap. 20 § skolförordningen (2011:185). 29 kap. 21 § skolförordningen. 39 kap. 22 § skolförordningen. 412 kap. 10–12 §§ skolförordningen. 511 kap. 10–12 §§ skolförordningen. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan eller svenska som andraspråk 2.6 Av förordningen framgår också att lärarna även i övrigt bör använda nationella prov för att bedöm- ningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. Dess- utom framgår att eleverna ska delta i alla delar av de nationella prov som ska användas. Liksom i får rektorn besluta att en elev inte behöver delta i ett prov eller i någon eller några delar av ett prov om det finns särskilda skäl. De nationella prov som ska användas i gymnasieskolan ska även användas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Det innebär att proven i kurserna engelska 5 och 6, matematik 1–4 samt svenska och svenska som andraspråk 1 och 3 är obligatoriska för de elever som läser någon av dessa kurser.7 Skolförordningen, gymnasieförordningen och förordningen om vuxenutbildning anger att får meddela föreskrifter om nationella prov. Sådana föreskrifter meddelas för respektive skolform.8 I de årliga föreskrifterna anges bl.a. att vart och ett av proven består av delprov samt när proven ska genomföras. Utöver de årliga skolformsspecifika föreskrifterna finns föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov9 samt om uppgifts- insamling från huvudmännen10. 68 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039). 74 kap. 10 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 8Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i /16 (SKOLFS 2014:113); föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i special- skolan /2016 (SKOLFS 2014:114); föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan /2016 (SKOLFS 2014:115); föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan /16 (SKOLFS 2014:116); föreskrifter om nationella kursprov i vuxenutbildning andra och första (SKOLFS 2014:117). 9Skolverkets föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). 10Skolverkets föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. (SKOLFS 2011:142). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.2De nationella provens syften Enligt vad som anges på webbplats11 finns det två huvudsakliga syften med de nationella proven. Det första är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning. Det andra är att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Utöver syftena framgår av webbplatsen att de nationella proven också kan bidra till att konkretisera kursplanerna och ämnesplanerna samt till en ökad måluppfyllelse för eleverna. 3.2.1Uppdrag om nationella prov och hur syftena med proven har förändrats De nationella proven styrs inte bara av bestämmelser i skollag, förordningar och föreskrifter utan också genom uppdrag givna i regleringsbrev eller i särskilda regeringsuppdrag till . Proven blev stödjande i stället för styrande I samband med övergången till det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet 1994 fick ett nytt uppdrag om nationella prov.12 Provens funktion ändrades till att vara stödjande, inte styrande som de tidigare standardproven och centrala proven. Vid fanns det en stark tro på att de nya kurs- planerna med mål och betygskriterier skulle vara så tydliga att nationella prov egentligen skulle bli överflödiga. Dessutom stämde tanken på nationella prov dåligt med läroplanens betoning av lokalt ansvar och av lokal anpassning av undervisningens innehåll och tidsmässiga organisation. Av uppdraget framgick att syftena med det nationella prov- systemet var att kontrollera om eleverna hade nått den kunskaps- nivå som mål att uppnå i kursplanerna föreskrev, att ge underlag för betygssättningen samt att ge lärarna stöd i att diagnostisera 11www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov 12Utbildningsdepartementet (1994). Ett uppdrag till om att utarbeta och tillhandahålla nationella prov. U94/1031/Gru. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan elevernas svårigheter och därmed tjäna som underlag för nöd- vändiga insatser. För gymnasieskolans del fanns ett ytterligare syfte angivet i uppdraget: Proven skulle fortsätta att ge en så god grund som möjligt för en rättvis betygssättning över landet, eftersom betygen var viktiga som urvalsinstrument till högre utbildning. Detta syfte återspeglades även i den dåvarande gymnasieförordningen.13 Enligt förordningen skulle proven användas som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna skulle bli så enhetliga som möjligt över landet. Provens många syften kvarstod (1999) fick ett nytt provuppdrag14, som upphävde det gamla uppdraget. Syftena med provsystemet kvar- stod, men de formulerades något annorlunda. Det framgick att de olika provmaterialen skulle ge lärarna stöd i att analysera och bedöma elevernas starka och svaga sidor i olika ämnen och kurser, och därmed tjäna som underlag för nödvändiga insatser. De skulle också stödja lärares bedömning av om eleverna hade nått uppställda mål i kursplanerna och principen om en likvärdig bedömning och en rättvis betygssättning. Dessutom angavs att ett nationellt provsystem kan bidra till att en likvärdig utbildning upprätthålls över hela landet. Av uppdraget framgick också att proven skulle utformas så att det blev tydligt att de endast täckte vissa ämnes- och kursmål och därmed bara utgjorde en del av underlaget för betygssättningen. Proven kritiserades för sina svårförenliga syften framförde i olika sammanhang15 kritik mot att de nationella proven ibland hade svårförenliga syften. Myndigheten menade att det fanns en motsättning mellan den pedagogiska 137 kap. 4 § gymnasieförordningen (1992:394). 14Utbildningsdepartementet (1999). Ett uppdrag till om ett nationellt prov- system. U1999/3290/S. 15Se t.ex. (2000). Nationella kvalitetsgranskningar 2000. Sär- tryck ur nr 190; (2003). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan stödjande och utvecklande ambitionen och den kontrollerande och styrande ansatsen med krav på tillförlitliga data som kunde aggre- geras på olika nivåer. Regeringen ville dock fortfarande ha prov som var både stödjande och kontrollerande. I nästa provuppdrag från 200416 preciserades fem syften med det nationella provsystemet. bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna förtydliga målen och visa på elevers starka och svaga sidor (diagnostisk funktion) konkretisera kursmål och betygskriterier stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskaps- målen nås på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. kom ett uppdrag17 som bl.a. innebar att skulle intensifiera utvecklingen av diagnostiska stödmaterial för de tidiga åldrarna i . Det nya uppdraget gällde tillsammans med upp- draget men förändrade inte syftena med de nationella proven. Syftena begränsas och förtydligas Regeringen tillsatte 2006 en utredning som skulle se över grund- skolans mål- och uppföljningssystem.18 Utredningen gjorde bl.a. bedömningen att syftena med de nationella proven borde begränsas och därmed förtydligas.19 Ett nationellt provsystem skulle, enligt utredningen, dels stödja en likvärdig bedömning av elevernas kunskapsutveckling och en rättvis betygssättning, dels ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven nås på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. 16Utbildningsdepartementet (2004). Uppdrag till avseende det nationella provsystemet. U2004/5293/S. 17Utbildningsdepartementet (2005). Uppdrag till om nationella prov och diagnostiska stödmaterial. U2005/8381/G. 18Kommittédirektivet Översyn av mål- och uppföljningssystem m.m. (dir. 2006:19). 19Betänkandet Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och upp- följningssystem (SOU 2007:28). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan I propositionen20 som följde av utredningen var det regeringens mening att de nationella proven framför allt skulle ha dessa två syften. Provuppdragen ges i regleringsbrev eller i särskilda uppdrag I regleringsbrev för 200821 gavs ett nytt provuppdrag. Genom regleringsbrevet upphävdes tidigare provuppdrag . Utöver provuppdragen som gavs i regleringsbreven har fått ett antal regeringsuppdrag om nationella prov i särskild ordning. För gymnasieskolan och den gymnasiala vuxen- utbildningen fick ett särskilt uppdrag att utveckla nation- ella kursprov i enlighet med den reformerade gymnasieskola som skulle införas 2011.22 Dessutom har regeringen gett i uppdrag att kvalitetssäkra de nationella proven för att säkerställa att syftet med proven uppfylls.23 I uppdraget som rörde gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen angavs att syftet med de nationella kursproven skulle vara att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning samt att ge underlag för en analys av i vilken ut- sträckning målen för utbildningen nås på skolnivå, på huvudmanna- nivå och på nationell nivå. Av uppdraget om kvalitetssäkring framgick syften med de nationella proven för både grund- och gymnasieskolan. Enligt upp- draget är syftet med proven i att de ska användas för att ge information för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och, för de årskurser där det finns betyg, även som stöd för betygssättningen. I gymnasieskolan ska de nationella proven stödja en likvärdig bedömning och betygssätt- ning. De nationella proven bidrar därmed, enligt uppdraget, på ett viktigt sätt till att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. 20Propositionen Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87). 21Utbildningsdepartementet (2008). Regleringsbrev för avseende . U2008/8424/S. U2008/1322/G. 22Utbildningsdepartementet (2010). Uppdrag till att utveckla nationella kursprov för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. U2010/4021/G. 23Utbildningsdepartementet (2011). Uppdrag om nationella prov. U2011/6543/S. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.3Antalet nationella prov och delprov samt deras förläggning i tid