sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Efter avslutad utbildning på ett introduktionsprogram ska rektor utfärda ett gymnasieintyg som visar vilken utbildning eleven har fått och vilka betyg den har uppnått. Om eleven i stället avbryter sina studier på ett introduktionsprogram och inte full- följer sin individuella studieplan eller övergår till ett nationellt pro- gram ska eleven få en sammanställning över vilka delar av utbild- ningen eleven fullföljt.27 Vidare ska en elev som läst grundskole- ämnen utan att uppnå godkänt betyg ges en skriftlig bedömning av sin kunskapsutveckling i varje sådant ämne.28 En ökning av andelen elever Efter införandet av introduktionsprogrammen har en ökning skett av andelen elever inom utbildningen jämfört med andelen elever som studerade vid det tidigare IV. Ökningen har flera förklaringar, varav de höjda behörighetskraven till de nationella programmen är en. Den främsta förklaringen ligger emellertid i att andelen ny- anlända elever har ökat markant , av vilka majori- 23Förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. 2417 kap. 5 § skollagen (2010:800). 2009/10:165. 2617 kap. 11 § skollagen (2010:800). 278 kap. 21 och 22 §§ gymnasieförordningen (2010:2039). 288 kap. 20 § gymnasieförordningen (2010:2039). teten börjar på språkintroduktion.29 Av figur 20.1 nedan framgår fördelningen av antalet eleverna på introduktionsprogrammen /16. /16 var 42 590 elever registrerade på något av de fem introduktionsprogrammen. Av dessa gick 28 078 elever 1, 9 607 gick 2 och 4 905 3. Språkintroduktion utgjorde det största introduktionsprogrammet med nästan 18 700 elever. Därefter följde individuellt alternativ med ca 8 300 elever, följt av pro- graminriktat individuellt val och yrkesintroduktion vilka var jämn- stora med ca 6 500 elever. Minst av introduktionsprogrammen var preparandutbildningen med totalt ca 2 500 elever.31 Totalt har andelen elever på introduktionsprogrammen av samtliga elever 1 ökat /12 från till /16, dvs. Om språkintroduktion räknas bort har 29Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 30Skolverket: Elever i gymnasieskolan /16, dnr 5.1.1-2015:731. 31Skolverket: Elever i gymnasieskolan /16, dnr 5.1.1-2015:731. eleverna på introduktionsprogrammen 1 ökat . Under /16 gick ungefär var tionde elev i gymnasieskolan på språkintroduktion.32 Tillsammans motsvarar den totala andelen elever på introduktionsprogram av samtliga elever som var registrerade i gymnasieskolan . Fyra elevgrupper är mer representerade Fyra elevgrupper är mer förekommande på introduktionspro- grammen än andra: –elever med utländsk bakgrund –elever med föräldrar med låg utbildningsbakgrund –elever med låga meritvärden från . En större andel av eleverna på introduktionsprogrammen har utländsk bakgrund jämför med de nationella programmen. Totalt av eleverna som gick ett introduktionsprogram /16 var antingen födda utomlands eller hade två utrikesfödda föräldrar. På de nationella programmen var motsvarande andel för de högskoleförberedande programmen respektive för yrkesprogrammen.33 Den höga andelen på introdukt- ionsprogrammen har sin grund i att i huvudsak alla elever på språk- introduktion har utländsk bakgrund. I kapitel 4 redogörs för mer om detta. Efter språkintroduktion återfanns högst andel elever med utländsk bakgrund på preparandutbildning (), följt av yrkesintroduktion () och programinriktat individuellt val (). Minst andel elever med utländsk bakgrund fanns på individuellt alternativ ().34 Även gruppen pojkar växer i antal på introduktionsprogram- men. Den totala ökningen elever 1 från /15 till läs- /16 var ca 2 500 elever; av dessa var 600 flickor och 2 000 32Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 2016 och /statistik-och- utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/skolor-och-elever/skolor-och-elever-i- gymnasieskolan-lasar-2015-16-1.241625 hämtad . 33Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 34Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. pojkar.35 På språkintroduktion är skillnaderna som allra störst – där är av eleverna pojkar. Minst skillnad finns på pre- parandutbildning.36 Den stora ökningen har sin förklaring i att en stor andel av de nyanlända eleverna är just pojkar. Elever vars föräldrar har låg utbildningsbakgrund är överrepre- senterade på introduktionsprogrammen jämfört med de nationella programmen. av eleverna på introduktionspro- grammen /16 hade föräldrar med eftergymnasial ut- bildning, vilket kan jämföras av eleverna på yrkes- programmen och av eleverna på de högskoleförbered- ande programmen.37 Det genomsnittliga meritvärdet för elever på introduktionspro- gram är också lägre jämfört med för elever på nationella program. Elever på introduktionsprogram har ett genomsnittligt meritvärde på 94,38 vilket kan jämföras med 217 som är det genomsnittliga meritvärdet för alla elever som avslutade årskurs 9 vårterminen 2015.39 Av tabell 20.1 nedan, framgår ett förbättrat genomsnittligt meritvärde hos eleverna på introduktionsprogrammen mellan läsåren 2011/12 och 2014/15 generellt och i synnerhet för elever på preparandutbildning. Yrkesintroduktion visar dock en tillfällig svacka mellan läsåren 2013/14 och 2015/16.40 35www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/skolor- och-elever/skolor-och-elever-i-gymnasieskolan-lasar-2015-16-1.241625 36Skolverket: Elever i gymnasieskolan /16, dnr 5.1.1-2015:731. 37www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/skolor- och-elever/skolor-och-elever-i-gymnasieskolan-lasar-2015-16-1.241625 hämtad . Uppgifter saknas dock för en större andel elever på språkintroduktion. 38Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 39Skolverket: Slutbetyg i , , dnr 5.1.1- 2015:1103. 40Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. Liten andel behöriga elever på introduktionsprogram Ett förtydligande i och med införandet av introduktionsprogram- men var att behöriga elever skulle ges det stöd de behöver inom ramen för de nationella programmen och inte skrivas över till ett introduktionsprogram. Därför reglerades att behöriga elever enbart kan tas in på introduktionsprogram om det finns synnerliga skäl. statistik visar att av de elever som gick på introdukt- ionsprogram var behöriga till yrkes- program och majoriteten av dessa var dessutom behöriga till något högskoleförberedande program. Högst andel behöriga elever fanns inom individuellt alternativ (9,) och preparandutbild- ningen (5,).42 När det gäller preparandutbildning är detta logiskt, eftersom eleven kan vara behörig till ett yrkesprogram men ha som mål att bli behörig till ett högskoleförberedande program. Andelen behöriga till ett nationellt program på introduktions- programmen kan bedömas som en relativt liten grupp. Siffrorna kan jämföras med tidigare individuella program där av eleverna var behöriga till ett nationellt program 2005. Offentliga skolor och programinriktat individuellt val är vanligast /16 anordnades introduktionsprogram i 255 av landets kommuner, fördelat på 885 skolenheter. Antalet skolkommuner som erbjuder gymnasieutbildning för obehöriga elever har minskat 41Meritvärdet av eller specialskolans betyg utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. 42Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. något sedan introduktionsprogrammen infördes. Antalet skol- enheter har emellertid ökat från 553 till 885. Det program som erbjuds i högst uträckning av introduktions- programmen är programinriktat individuellt val, vilket återfanns på 506 skolenheter för elever 1 /16. Näst oftast erbjuds yrkesintroduktion, vilket förekommer på 349 skolenheter.43 menar att en sannolik orsak till att skolor erbjuder dessa program i störst utsträckning är att skolorna kan använda dem som extra elevunderlag till sina yrkesprogram. En annan förklaring är att skolorna kan erbjuda programmen utifrån befintliga resurser och befintlig bemanning.44 Efter programinriktat individuellt val och yrkesintroduktion erbjuds individuellt alternativ, följt av språkintro- duktion och preparandutbildning. Det är emellertid flest skol- kommuner som anordnar språkintroduktion.45 Övergång till nationella program sker främst Statistiken över introduktionsprogramselevernas övergång till nat- ionella program är än så länge begränsad eftersom det endast är ett par elevkullar som gått igenom gymnasieskolan efter 2011. Av figur 20.2 nedan framgår hur de elever som var nybörjare på ett intro- duktionsprogram /12 fördelade sig ett respektive efter starten. 43Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 44Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 45Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. Av figur 20.2 ovan, framgår att av nybörjarna på introduktions- programmen 2011/12 övergick högst andel elever till ett nationellt program från preparandutbildningen efter . Därefter skedde övergången från programinriktat individuellt val, medan språkintroduktion var det program varifrån lägst andel övergick till nationellt program. Språkintroduktion var därmed det program på vilket högst andel elever stannade kvar efter . En naturlig orsak till detta kan vara att eleverna utöver grundskole- ämnen också ska lära sig ett nytt språk. Även stod preparandutbildningen och program- inriktat individuellt val för högst övergång till nationella program, medan språkintroduktion stod för lägst övergång. 46 : Introduktionsprogram, rapport 413. liten andel elever hade övergått från yrkesintroduktion och individ- uellt alternativ till ett nationellt program . Flest avbryter från språkintroduktion När det gäller andelen elever som lämnat gymnasieskolan helt står eleverna på språkintroduktion för den största andelen avbrott. Enligt figur 20.2 ovan var inte längre kvar i gymnasie- skolan efter starten. hade av eleverna lämnat helt. Det stora tappet kan ha flera olika orsaker. Av Skol- verkets statistik framgår att av eleverna arbetar och befinner sig inom komvux eller annan utbildning, . För saknas uppgifter om sysselsättning. Av de elever som inte befann sig i gymnasieskolan efter start var eller äldre när de påbörjade språk- introduktionen. Cirka en fjärdedel av dessa elever studerade då i stället inom komvux eller på en annan utbildning medan arbetade. För nästan hälften av eleverna saknas uppgift om sysselsättning. De yngre eleverna var således i högre utsträckning kvar på introduktionsprogrammet eller på ett nationellt program.47 Av statistiken i figur 20.2 ovan framgår också att av eleverna på språkintroduktion var kvar på programmet efter start, medan hade övergått till ett nationellt program. I de fall dessa elever byter till ett nationellt program efter väljer en något högre andel att studera vid ett högskoleförbe- redande program. När eleverna övergår till ett nationellt program är det däremot ingen skillnad avseende val av program- typ.48 Högst andel byter till individuellt alternativ Det sker många byten mellan de olika introduktionsprogrammen. Nedan redogörs för hur eleverna rör sig mellan de olika intro- duktionsprogrammen. 47Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 48Efter har de flesta eleverna valt ett yrkesprogram, och ju eleverna till- bringar på språkintroduktion, desto större är chansen att eleven övergår till yrkesprogram i stället för till ett högskoleförberedande program. Av figur 20.3 ovan framgår att i den utsträckning byten mellan programmen skedde , bytte högst andel av eleverna från preparandutbildning. Av andelen elever på preparand- utbildning som bytte till ett annat introduktionsprogram bytte till individuellt alternativ. Preparandutbildning var så- ledes det program högst andel bytte från men i lägst andel till, om man bortser från språkintroduktion, varifrån en stor andel byter från. Individuellt alternativ och yrkesintroduktion är de program som högst andelar elever bytt både till och från, medan program- inriktat individuellt val är det program som en mindre andel elever bytt från men en förhållandevis hög andel bytt till. Bytesmönstren är i stort sett oförändrade jämfört med de elever som påbörjade ett introduktionsprogram /12.50 När det gäller språkintroduktion har i en särskild rapport visat att nybörjarna från /12 fram till nybörj- arna /15 i första hand bytte till individuellt alternativ, följt av preparandutbildning och yrkesintroduktion.51 49Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 50Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 51Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. Byten sker sällan under ett pågående läsår har konstaterat att en relativ liten andel elever byter program under pågående läsår. Av de elever som var nybörjare på ett introduktionsprogram gick kvar på samma program . Det kan jämföras med att av samma elevgrupp hade bytt till ett annat program eller avslutat sina studier.52 Byten mellan introduktionsprogram under läsåret gäller för det mesta byten till individuellt alternativ. För eleverna inom individuellt alternativ sker byten främst till yrkes- introduktion. Byten sker då i början eller i slutet av en termin.53 Marginella skillnader mellan senare nybörjare När det gäller fördelningen av nybörjarna 2012/13 är skillnaderna små jämfört med nybörjarna 2011/12. Skillnaderna är marginellt positiva när det gäller övergången till nationella program, jämfört med figur 20.2. En något större andel elever har övergått till ett nationellt program från preparandutbildning, individuellt alternativ och programinriktat individuellt val, medan en något mindre andel har övergått från språkintroduktion och yrkesintroduktion. Utmärkande är att på samtliga program har en större andel elever lämnat gymnasieskolan helt, jämfört med för den första elevkullen nybörjare. Skillnaderna är emellertid även här små.54 Nedan redogörs för fördelningen nybörjarna /14. 52Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 53Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 54Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. Även när det gäller fördelning av nybörjarna 2013/14 , vilka redovisas i figur 20.4 ovan, framgår marginella skillnader gentemot tidigare årskull, vilket redogjordes för i figur 20.3. En något mindre andel elever har dock lämnat gymnasieskolan sam- tidigt som en något högre andel elever är kvar på samma program. När det gäller övergång till nationella program är skillnaderna små. När det gäller statistiken över fördelningen av nybörjarna 2014/15 har visat i sin uppföljning av gymn- asieskolan att skillnaderna från föregående årskull är marginella.56 Nedan redogörs för fördelningen av nybörjarna /12 det fjärde studieåret. 55Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 56Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. Högst andel med examen från programinriktat individuellt val Av figur 20.5 ovan framgår att av nybörjarna 2011/12 var nästan hälften kvar i gymnasieskolan , alltså det fjärde studie- året, dvs. Totalt av eleverna gick kvar på ett introduktionsprogram medan av dem som var kvar i gymnasieskolan hade övergått till ett nationellt program och gick kvar på programmet det fjärde studieåret, varav majoriteten gick på ett yrkesprogram. Totalt hade lämnat ett nationellt program utan att gå hela dess omfattning och var därmed inte längre inskrivna i gymnasieskolan. Totalt av eleverna hade inte övergått till ett nationellt program och var inte heller inskrivna i gymnasie- skolan längre; ca tre fjärdedelar av dessa var inskriva i gymnasie- skolan . Totalt hade övergått till ett nationellt program och gått ut med examen () eller studiebevis om 2 500 poäng () . 57 : Uppföljning av introduktionsprogrammens första kull, dnr 2014:55. Sammantaget bör nämnas att språkintroduktionen bidrar till att den totala statistiken ser något mer negativ ut än om språkintro- duktion exkluderas. Om språkintroduktionseleverna inte räknas in blir andelen elever på introduktionsprogram som uppnått examen i stället för . Av figur 20.5 framgår också stora skillnader mellan program- men. Programinriktat individuellt val var det program varifrån högst andel elever nådde examen , nästan var fjärde elev. När det gäller preparandutbildningen, som syftar till att eleverna ska bli behöriga , befinner sig nästan hälften av eleverna fortfarande på ett nationellt program det fjärde studieåret. av dessa gick då på yrkesprogram och gick 3. Totalt hade av eleverna på preparand- utbildningen gått ett helt nationellt program , varav ca hälften uppnått en examen.58 Svårt att veta om syftet med utbildningen är uppnått när elever lämnar yrkesintroduktion och individuellt alternativ När det gäller yrkesintroduktion, som kan syfta till att förbereda eleven för arbetsmarknaden eller annan utbildning, har nästan hälften av eleverna lämnat introduktionsprogrammet . Av statistiken går dock inte att utläsa om eleverna uppnått syftet med sin utbildning; några sådana uppföljningar har inte kunnat göras. av eleverna befinner sig emellertid på ett nationellt program det fjärde studieåret, vilket också kan vara ett syfte med programmet. Även när det gäller individuellt alter- nativ, som precis som yrkesintroduktion kan syfta till att förbereda för arbetsmarknaden eller annan utbildning, har nästan hälften lämnat programmet utan att övergå till ett nationellt program. Inte heller här framgår om syftet med utbildningen har uppnåtts. Ungefär lika stor andel som av yrkesintroduktionseleverna, , gick på ett nationellt program det fjärde studieåret. En något högre andel av eleverna från individuellt alternativ gick dock på ett högskoleförberedande program, av dessa nådde examen . För individuellt alternativ finns också statistik 58 : Uppföljning av introduktionsprogrammens första kull, dnr 2014:55. för andel med examen för nybörjarna 2012/13, vilket visar att skillnaderna även här är marginella jämfört med den tidigare års- kullen.59 Elever på språkintroduktion har en lång väg till examen Elever på språkintroduktion har ibland en lång väg till nationella program eftersom de utöver ämneskunskaperna även ska lära sig ett nytt språk. Eleverna på språkintroduktion gick, sannolikt av just den anledningen, i högre utsträckning kvar på introduktionspro- grammet det fjärde studieåret, jämfört med eleverna på övriga introduktionsprogram. Nästan hälften av eleverna har emellertid lämnat språkintroduktion helt utan att påbörja ett nationellt pro- gram . Ungefär hälften av nybörjarna 2011/12 var när de började på språkintroduktion.60 Näst intill ingen av de elever som var när de började språkintroduktion var registrerade i gymnasieskolan , vilket kan jämföras med nästan hälften av dem som var när de började. För av de elever som påbörjade språkintroduktion och inte var registrerade i gymnasieskolan saknas dock uppgifter om sysselsättning.61 har över hälften av nybörjarna 2011/12 som var när de påbörjade språkintroduktion lämnat gymn- asieskolan helt. Totalt studerade vid ett nationellt pro- gram medan var kvar på ett introduktionsprogram. I de senare fallen rörde det sig främst om yrkesintroduktion och pro- graminriktat individuellt val.62 Vidare uppnådde inte någon av nybörjarna 2011/12 examen eller studiebevis . efter start hade emellertid 7 pro- cent av nybörjarna uppnått examen, medan hade fått ett studiebevis.63 59Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 60Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 61Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 62Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 2016; statistik saknas över sysselsättning för de elever som inte längre fanns registrerade i gymnasieskolan. 63Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 20.3Stora utmaningar – en fördjupad bild Språkintroduktion har ett tydligare och snävare syfte än övriga introduktionsprogram eftersom programmet syftar till att ge ny- anlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket.64 Programmet ska innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning. Utbildningen får inne- hålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen.65 Språkintroduktion kan också kombineras med utbildning i svenska för invandrare (sfi) och motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen.66 Hemkom- munen får också erbjuda språkintroduktion till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp.67 En ökad andel nyanlända medför utmaningar för huvudmän växte antalet nyanlända i kraftigt. Många av dessa är i gymnasieåldern och de allra flesta tillhör målgruppen för språkintroduktion (se vidare i kapitel 4 och 9). redovisade en rapport om språkintro- duktionen.68 Verket konstaterar i rapporten att huvudmän och skolor upplever svårigheter att hantera den stora mängden ny- anlända elever. Alla utmaningar är dock inte nya utan förekom redan innan den stora tillströmningen av nyanlända elever.69 En heterogen grupp försvårar individanpassning genomförde 2014 en enkät bland rektorer som syftade till att kartlägga de största utmaningarna med introduktionspro- grammen. Enligt enkäten skiljer sig språkintroduktionseleverna från övriga elever på introduktionsprogrammen, genom att stöd- 6417 kap. 3 § skollagen (2010:800). 656 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039). 666 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) 6717 kap. 16 § skollagen (2010:800) 68Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 69Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. behovet inte upplevs som den största utmaningen. Stödbehovet nämns först på tredje plats (). Den största utmaningen uppges i stället vara elevgruppens heterogenitet (). Eleverna kan t.ex. ha mycket varierande utbildningsbakgrund.70 I både och ska elever, enligt de formella utbildningssystemen, gå totalt i skolan, varav det sista tre åren på gymnasial nivå.71 Det är emellertid svårt att veta i vilken utsträckning en sådan skolgång har varit möjlig i dessa länder på grund av pågående väpnade konflikter.72 Elever kan också ha varierad kunskap om det svenska utbildningssystemet och vara olika motiverade att gå i skolan, vilket ställer särskilt stora krav på lärarnas förmåga att individanpassa utbildningen.73 Elevers läs- och skrivsvårigheter upplevs också som en stor utmaning. Vad gäller elevernas osäkerhet på vad de vill upplevs det vara en mindre utmaning.74 Bilden har bekräftats i flera av utredningens möten med nyanlända elever, av vilka det framgår att många av eleverna har såväl en klar bild av vad de vill arbeta med , som motivation att nå dit. Brist på systematisk kartläggning och bedömning Huvudmän och skolenheter har stor frihet att organisera språk- introduktionens innehåll. Vad gäller mottagande finns det kom- muner med särskilda mottagningsenheter där eleverna får information om utbildningssystemet och där elevens kunskaper kartläggs för att de ska kunna gå vidare till språkintroduktion på en annan skolenhet. På mottagningsenheterna kartläggs också elev- ernas sociala situation och hälsotillstånd. I vissa kommuner finns gymnasieskolor som enbart erbjuder språkintroduktion där elev- erna kan påbörja sin utbildning innan de går vidare till en annan skola i kommunen. I andra mindre kommuner är språkintrodukt- ion det enda programmet som erbjuds. Det finns således en stor 70Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 71Uppgifter från Universitets- och högskolerådet till utredningen, dnr Komm2016/01287. 72Projektet arbetar för tillfälligt med en enkät för elever på språk- introduktion där frågan om utbildningsbakgrund finns med. 73Skolverket: Språkintroduktion, rapport 436. 74Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. variation vad gäller huvudmännens organisering.75 En sådan flexi- bilitet har i utredningens samråd och av framhållits som någonting positivt.76 konstaterar att det är svårt att bedöma elevernas språkkunskaper och övriga kunskaper vid mottagandet, inte minst när det kommer till att bedöma hela eller delar av utländska utbild- ningar för att få veta vilka kunskaper eleverna har med sig från sitt hemland. får varje huvudman eller skola skapa sitt eget system, vilket gör att mottagandet riskerar att inte bli likvärdigt.