sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — Enligt uppgick utsläppen från arbetsmaskiner till knappt koldioxidekvivalenter 2014, vilket mot- svarar av de totala nationella utsläppen. Utsläppen från arbetsmaskiner har ökat med , men ligger enligt utsläppsstatistiken på en relativt stabil nivå. Utsläpp från transporter utgör den största andelen av utsläpp i den icke-handlande sektorn, följt av utsläpp från jordbrukssektorn och Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner Förutom koldioxid står arbetsmaskiner även för andra utsläpp till luft, se kapitel 14.119 Arbetsmaskiner används inom ett flertal sektorer. De största utsläppen kommer från arbetsmaskiner inom industrin samt bygg och anläggning. Dessa sektorer svarar för av ut- släppen från arbetsmaskiner och utsläppen beräknas ha ökat . Inom industrin används stora och energi- krävande arbetsmaskiner som exempelvis truckar och grävmaskiner. Även utsläppen från arbetsmaskiner inom jordbruk och skogsbruk bedöms ha ökat jämfört med , men antas ha minskat . Statistiken över utsläpp från arbetsmaskiner är modellbaserad, eftersom data på området är bristfällig. Det är dock möjligt att koppla utvecklingen till exempelvis brukad areal inom jordbruket eller uttag av timmer inom skogsbruket till respektive grupp av arbetsmaskiner. Bedömningar av utvecklingstrender är dock sam- mantaget osäkrare på detta område än till exempel motsvarande statistik för utvecklingen inom transportsektorn. Utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner kan stabiliseras till 2050 Enligt och beräknas utsläp- pen från arbetsmaskiner uppgå till och i referensscenariot som ingår i underlaget till kontrollstation 2015. Enligt scenariot bedöms utsläppen från arbetsmaskiner öka mellan 1990–2020, men minska mellan 2012–2020. Att utsläppen beräknas minska jämfört med beror på antaganden om att användningen av arbetsmaskiner minskar i jordbrukssektorn som en följd av att den sammanlagda odlade arealen minskar i referensfallet. Det är fram- för allt antaganden om utvecklingen inom jordbruket och industrin som har betydelse för utsläppsutvecklingen för arbetsmaskiner.120 119Naturvårdsverket och (2014). Se även Sa-mar-miljon/Statistik-A-O/Vaxthusgaser-utslapp-fran-arbetsmaskiner/ 120Naturvårdsverket och (2014). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner Utvecklingen inom entreprenadsektorn och jordbruket har stor betydelse för utsläppen av växthusgaser från arbetsmaskiner. Med hänsyn till behovet av ökat bostadsbyggande kan utsläppen från arbetsmaskiner öka ytterligare, vilket utgör en utmaning. Om livs- medelsproduktionen ökar i uppstår dessutom ännu större utmaningar med att begränsa utsläppen från de arbetsmaskiner som används inom jordbruket. Stor potential att minska utsläpp av växthusgaser från arbetsmaskiner framhåller i färdplansunderlaget att utsläppen från arbetsmaskiner kan minska till 2050 genom ökad energieffektivi- sering samt genom ökad användning av hållbara drivmedel. I en underlagsrapport från (utförd av ) har en rad åtgärder och styrmedel identifierats för att minska utsläppen från arbetsmaskiner. Områden med potential att minska klimat- påverkan från arbetsmaskiner inkluderar effektivare maskiner, effektivare användning av maskinerna samt förnybar energi. Arbets- maskiner bör kunna prestera samma utsläppsminskning som trans- portsektorn, och enlig rapporten bedöms den samlade potentialen för minskad användning av fossila drivmedel inom arbetsmaskiner till 45–2030. Till 2050 bedöms det vara möjligt att helt fasa ut användningen av fossila drivmedel från arbetsmaskiner. För att minska utsläppen från arbetsmaskiner krävs en kombination av teknisk utveckling av maskiner, hållbara bränslen samt arbetsplaner- ing och sparsam körning.121 Teknisk utveckling och hållbara bränslen har potential att minska utsläpp av växthusgaser från arbetsmaskiner Teknisk utveckling av arbetsmaskiner har stor potential att bidra till ökad energieffektivitet och minskade utsläpp. Sådan utveckling kan innefatta exempelvis utveckling av motorkomponenter, driv- linor, anpassat däcktryck samt hybridisering/elektrifiering. Den teoretiska potentialen kan uppgå till , varav en stor del 121 (2012a). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner skulle bestå i elektrifiering. Möjligheten att utnyttja denna poten- tial ser dock mycket olika ut i de olika sektorerna men även mellan maskinsegment inom samma sektorer.122 Enligt finns en stor potential för hybriddrift samt eldrift av arbetsmaskiner. Eftersom arbetsmaskiner har samma eller liknande motorer och drivs av samma bränslen som i transport- sektorn (särskilt tunga fordon) kan utveckling inom transportsektorn även gynna arbetsmaskiner. Dessutom kan de bränslen och energi- bärare som utvecklas för transportsektorn även användas för arbets- maskiner, exempelvis drop-in bränslen som kan användas i befintliga motorer. Hinder är dock att tillgången på förnybara bränslen kan vara begränsad, särskilt när det gäller de bränslen som går att använda direkt i dieselmotorer utan konvertering av motorer.123 När det gäller elektrifiering bedöms den största potentialen finnas inom entreprenadsektorn. Till entreprenadmaskiner räknas arbetsmaskiner som används inom bygg, anläggning och industri, exempelvis hjullastare och grävmaskiner. Jord- och skogsbruk har sämre förutsättningar till elektrifiering men även där finns bespar- ingsmöjligheter. Inom hushållsektorn kan ett flertal små maskiner elektrifieras. Det ger dock ingen stor effekt på totalen eftersom utsläppen från dessa källor är relativt små.124 Icke-tekniska åtgärder kan också bidra till lägre utsläpp från arbetsmaskiner Även arbetsplanering och sparsam körning kan medföra effektivare arbetsmaskiner. Detta kan inkludera arbetsplatsoptimering och logistik, sparsam körning, samt att använda rätt maskin och tillbehör för ändamålet. Enligt kan sparsam körning för arbets- maskiner medföra en minskad bränsleförbrukning med upp till 5– . Enkla åtgärder kan exempelvis vara att undvika tom- gångskörning, att följa upp bränsleförbrukningen, serva och under- hålla maskinen regelbundet samt genom motorbromsning.125 125http:///resa-och-trafik/Dina-val-gor-skillnad// Sparsam-korning-for-arbetsmaskiner/ Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner Ny teknik och förändrade odlingsmetoder inom jord- och skogsbruket har också potential att bidra till att minska ut- släppen från arbetsmaskiner. Exempelvis kan drönare bli använd- bart för att skanna av skador på skog och skörd inom jord- och skogsbruk. Tekniken kan utvecklas ytterligare och har potential att bidra till effektivare arbetsmetoder. Även förändrade metoder inom jordbruket, såsom minskad plöjning av odlingsmark, kan bidra till minskad användning av arbetsmaskiner126. Tillverkare och användare av arbetsmaskiner om bränsleförbrukning och emissioner har genomfört en kartläggning av hur tillverkare och användare av arbetsmaskiner arbetar med teknisk utveckling, IT- stöd och andra åtgärder för att minska bränsleförbrukning och emissioner till luft från såväl gamla som nya maskiner. Kartlägg- ningen visar att det finns uppslutning inom branschen kring be- tydelsen av regelverk kring bränsleförbrukning samt att sådana krav bör införas inom EU. Ett hinder för en sådan reglering är dock att det saknas en vedertagen och allmänt accepterad metod för att mäta bränsleförbrukningen bland olika slags arbetsmaskiner. Enligt kart- läggningen anser parterna att det inte är relevant att mäta förbruk- ning i liter . För att reglera utsläppen av koldioxid krävs en metod för mätning som passar inom olika sektorer och för olika typer av arbetsmaskiner. Ett flertal aktörer i kartläggningen lyfter fram att standardisering av mätmetoder av bränsleförbruk- ning bör göras inom ISO för att skapa trovärdighet och acceptans internationellt inom branschen.127 Förutom lagreglerade krav behövs det kunder som ställer miljö- krav på entreprenörer, vilket därefter kan spilla över på tillverkarna. Dessutom framhåller ett flertal aktörer inom branschen fördelarna med ett bonussystem för arbetsmaskiner med hög miljöprestanda. Teknik och kunskap kan tillämpas så snart krav och andra incita- ment kommer på plats, enligt kartläggningen.128 126Jordbruksverket (2010). 127Eveby, L och , U (2013). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner 7.5.3Befintliga förslag till styrmedelsförändringar Mål och ansvar för arbetsmaskiner Det saknas mål för utsläppsminskningar och hållbara bränslen för arbetsmaskiner. Dessa skiljer sig därmed från transportsektorn där det finns detaljerade mål och rekommendationer på flera nivåer, genom , mål för hållbara bränslen samt koldioxid- standard för nya fordon. En stor del av arbetsmaskinerna är arbets- fordon och har mycket gemensamt med vägfordon. Enligt Trafik- verket är det därför rimligt att dessa på något vis ska omfattas av målet om fossiloberoende 2030. En konsekvens av att det saknas mål för arbetsmaskiner är att deras andel av de totala utsläppen riskerar att öka i takt med att andra sektorer minska sina utsläpp av växthusgaser.129 En annan slutsats är att det behövs ett tydligt ansvar för arbets- maskinernas klimatanpassning. har ingen särskild myn- dighet ett helhetsansvar för kategorin arbetsmaskiner, eftersom dessa används inom ett flertal sektorer. Ansvaret för arbetsmaskiner är i stället utspritt på , Transportstyrelsen, Trafik- verket, och . ansvarar för det samlade arbetet i förhållande till miljömålen. Trans- portstyrelsen ansvarar för frågor om avgasregler, bullerregler för arbetsmaskiner och bestämmelser om fordonsbränslen. har ansvarat för regeringsuppdrag rörande sparsam körning för arbetsmaskiner tillsammans med och Jordbruks- verket130. nyttjar även ett stort antal arbetsmaskiner genom upphandlade entreprenader för byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. har ansvar röran- de utveckling och förmedling av kunskap om effektivare energi- användning samt prognoser inom energiområdet. För att tillvarata potentialen för arbetsmaskiner framhålls i underlags- rapport till färdplansunderlaget att det krävs ett tydligt myndighets- ansvar för arbetsmaskinernas utveckling mot nollutsläpp av växthus- gaser. Även lyfte fram betydelsen av ett tydligt ansvar för arbetsmaskinernas klimatanpassning. 129Trafikverket (2012a). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner De befintliga styrmedel som påverkar utsläpp från arbetsmaskiner är främst energi- och koldioxidskatter på drivmedel. Vissa undantag från energi- och koldioxidskatten omfattar driv- medel som används för arbetsmaskiner. Enligt lagen om skatt på energi gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel som används i arbets- maskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruks- verksamhet. motsvarar nedsätt- ningen /liter vilket är en höjning från tidigare 0,90 kro- nor/liter. Nedsättningen motsvarar en skatteutgift på 2016–2018.131 Ytterligare en nedsättning som påverkar arbetsmaskiner är ned- sättningen av koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet. Dessutom gäller koldioxidskattebefrielse och energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsproces- sen i gruvindustriell verksamhet. Nedsättningarna motsvarar en skatteutgift på 2016–2018. föreslog i färdplansunderlaget en fortsatt minskning av skattenedsättningarna för drivmedel till arbetsmaskiner för att arbetsmaskiner ska kunna nå nära nollutsläpp132. I underlaget till kontrollstation 2015 föreslog även och att en minskad skattenedsättning på diesel till arbetsmaskiner kan minska koldioxidutsläppen och öka energi- effektiviteten från jordbrukets användning av arbetsmaskiner. Vidare kan möjliga styrmedel för att stimulera inköp av helt eller delvis eldrivna arbetsmaskiner övervägas, samt skrotnings- . Ytterligare ett ekonomiskt styrmedel av betydelse skulle kunna vara en omställningspremie för arbetsmaskiner, exempelvis till maskintillverkare eller andra aktörer som vill utveckla efterkonverter- ingssatser för arbetsmaskiner133. På uppdrag av regeringen har Jord- bruksverket och Transportstyrelsen genomfört projektet av Arbetsmaskiner (). Enligt är biogas som bränsle kombinerat med diesel, så 131Regeringens skrivelse 2015/16:98. 132Naturvårdsverket (2012e). 133Jordbruksverket (2011); och Transportstyrelsen (2011). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner kallad dual fuel-teknik, ett alternativ för arbetsmaskiner. Slutrappor- ten framhåller att tekniken kan ge betydande minskningar i klimat- påverkan jämfört med dieseldrift, men att tekniken för konvertering till dual fuel-drift i arbetsmaskiner är ny och behöver utvecklas vidare.134 Avgasutsläpp från motorer avsedda för arbetsmaskiner omfattas av EU-gemensamma regler genom direktivet 97/68/EG (för arbets- maskiner) samt direktivet 2000/25/EG (för traktorer). Gemen- samma krav har fastställs på att varje motor ska typgodkännas, och innan den sätts på marknaden ska tillverkaren förse motorn med en märkning som visar att tillverkaren har tagit hänsyn till kraven. Direktivet för arbetsmaskiner omfattar även små bensindrivna motorer till bland annat gräsklippare, motorsågar och liknande135. Inom EU förhandlas en ny förordning om krav för utsläpps- gränser och typgodkännande för förbränningsmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, den så kallade arbetsmaskinförordningen136. Avsikten är att förord- ningen ska leda till ett förenklat och anpassat regelverk och med- föra positiva effekter för luftkvaliteten. En brist med förslaget är dock att det saknar krav för minskade utsläpp av koldioxid. I färdplansunderlag framhölls betydelsen av att införa gemensamma koldioxidkrav inom EU på arbetsmaskiner. EU-gemensamma koldioxidkrav på arbetsmaskiner kan driva till- verkarna att utveckla och marknadsintroducera energieffektivare maskiner. Skärpta koldioxidkrav för arbetsmaskiner i kombination med en ökad ambition att ersätta fossila bränslen med biodrivmedel kan göra att kan minska utsläppen till låga kostnader efter 2020137. Ytterligare ett möjligt styrmedel kan vara utveckling av en de- finition av miljöarbetsmaskiner. För personbilar finns den statliga 134Jordbruksverket och Transportstyrelsen (2015). 135https:///sv/vagtrafik/Miljo/Luftkvaliet-i-tatorter/Avgaser/ Avgaskrav-pa-arbetsmaskiner-och-traktorer/ 136COM(2014) 581 final. 137Naturvårdsverket och (2014). Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner För tunga fordon har och stad tagit fram en särskild miljöbilsdefinition. En liknande definition skulle även kunna utvecklas för arbetsmaskiner och ligga till grund för olika typer av styrmedel. föreslog i färdplansunderlaget att det behövs satsningar på forskning och innovation inom området fossilsnåla arbetsmaskiner. Sådan forskning kan exempelvis handla om utveck- ling av förbränningsmotorer och elfordon (inklusive distribution av el till fordon), samt forskning om minskat färdmotstånd och trans- missionsförluster. Forskningen kan inriktas på områden där kan stärka sin konkurrenskraft. Dessutom behövs forskning kring och pilotanläggningar för avancerade biodrivmedel, samt riktade styrmedel och andra åtgärder för att stimulera utvecklingen med biodrivmedel för arbetsmaskiner. Staten kan bidra med stöd till demonstrationsprojekt.138 Ytterligare ett styrmedel av betydelse som kan tillämpas av ett flertal aktörer är miljökrav vid upphandling på exempelvis avgas- utsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel. Kommuner är stora beställare av byggarbeten och därför kan upphandlingskrav påverka marknaden för arbetsmaskiner. Kommunerna , och , samt har exempelvis utvecklat gemensamma miljökrav för att entreprenörer ska anta ett mer systematiskt miljöarbete139. Även har förslag på särskilda kontraktsvillkor för arbetsmaskiner140. Ett så- dant kunskapsstöd till myndigheternas verksamhet är viktigt för att främja upphandling som premierar mer miljöanpassade tjänster. Liknande krav kan användas av fler kommuner och därmed bidra till att främja marknaden för mer klimatanpassade arbetsmaskiner. 138Naturvårdsverket (2012d). 139Malmö stad m.fl. (2016). 140http:///hallbarhet/stall-hallbarhetskrav/bygg-och- fastighet/ utomhusbelysning/belysningsentreprenad/arbetsmaskiner/ 8Strategier och styrmedel, övriga sektorer 8.1.1En industri som skapar klimatnytta i och omvärlden Det bör utvecklas en bred nollutsläppsstrategi för basmaterial- industrin. Beredningen bedömer att samverkan mellan indu- strin och staten behövs i de inledande skedena av den teknik- utveckling som krävs. För järn-och stålindustrins omställning bör en satsning på forskning- och utveckling och demonstration av ny process- teknik prioriteras (t.ex. reduktion med vätgas). Strategiarbetet bör även omfatta förutsättningarna för Carbon Capture and Storage (CCS) i för delar av basindu- strins omställning till lågutsläppsproduktion samt för att be- lysa möjligheterna att åstadkomma negativa utsläpp genom CCS av biogena utsläpp. Strategiarbetet behöver inledas med en förstudie och följas av beslut om satsningar på större pilotanläggningar i syfte att få fram beslutsunderlag för de vägval som behöver göras senast Förslag till strategi med finansiering av en förstudie bör ingå ien kommande forskningsproposition. Strategier och styrmedel, övriga sektorer Regeringen bör utse en ansvarig myndighet som ges resurser för arbetet med att driva och koordinera forsknings- och innovationsinsatserna för en nollutsläppsstrategi i basmaterial- industrin. En forsknings- och innovationsstrategi behövs för att förena nollutsläpp med konkurrenskraft i basmaterialindustrin Till 2050 förväntas den globala efterfrågan på stål fortsätta att öka men en allt större del av stålet kommer komma ifrån skrot. Ett globalt behov av jungfruligt stål från järnmalm bedöms dock finnas bortom 2050. Cementindustrin förutspår inga stora förändringar i marknads- strukturen till 2050. De förbättringar och effektiviseringar, slutna kretslopp m.m. som industrin ständigt arbetar med kommer inte att räcka i ett låg- utsläppsscenario. Att producera cement och stål utan utsläpp innebär substantiellt ökade produktionskostnader utan att materialets egenskaper för- bättras på något avgörande sätt förutom klimatmässigt. Det bör tilläggas att merkostnaden utslaget på slutprodukten, ett hus eller bil, beräknas uppgå till mindre än enprocent av produktionskost- naden. Beredningen bedömer att de teknologier som kan leda till långt- gående utsläppsminskningar inte kan genomföras med bibehållen konkurrenskraft i ett läge där går före andra producent- länder. Särskilt stålindustrin är utsatt för en global konkurrens. För att ha kvar möjligheten att kunna förädla svenska natur- tillgångar och ta tillvara den kompetens som byggts upp i landet behövs en samlad strategi för nollutsläpp i basmaterial- industrin. Det bör också finnas både klimat- och konkurrens- fördelar med utsläppsfritt stål i en värld som agerar i klimat- omställningen. Sådana fördelar bör kunna fortplanta sig nedåt i värde- kedjan till verkstadsindustri och fordonsindustri. Näringspolitiken bör därför aktivt tillvarata möjligheten att utveckla en nollutsläpp- vision för basmaterialindustrin. För att förvekliga visionen bedö- Strategier och styrmedel, övriga sektorer mer beredningen att det behövs en samverkan mellan industrin och staten i de inledande skedena. En del i arbetet bör vara att utnyttja de EU-stöd1 som avsatts för detta ändamål. En industristrategi för nollutsläpp behöver också beakta att utmaningarna skiljer sig åt mellan branscher. Viktiga vägval behöver göras Industrin har varit engagerad i ett förberedande forsknings- samarbete finansierad av , och For- mas, ”Forskningsagenda för processindustrin”. Arbetet resulterade i ett strategiskt underlag, ”Processindustrin och nollvisionen”, för hur CCS-teknik kan utvecklas genom samverkan mellan staten och industrin. Syftet med samarbetet var att lägga grunden för en stra- tegi för hur den svenska processindustrin både ska kunna bidra till nödvändiga utsläppsminskningar och fortsatt vara stark på den inter- nationella marknaden. Beredningen bedömer att ansatsen bör vara bredare och ha sikte på att få fram ett samlat beslutsunderlag för de vägval som behöver göras senast . Det kan då handla om att en avvägning mellan en satsning på CCS i större skala och/eller en utveckling av ny processteknik. I bedömningen ingår att värdera om energisystemet kan leverera de nyttigheter som behövs, i form av fossilfri el för elektrifiering eller tillverkning av t.ex. vätgas, för att processindustrin ska kunna bidra till radikala utsläppsminskningar med bibehållen konkurrenskraft. I huvudsak delar beredningen bedömningen som parterna bakom forskningsagendan gör att forsk- ning och utveckling som direkt kopplar till demonstrationsprojekt måste ta fart inom de allra närmaste åren. Om det ska vara möjligt behöver ett fortsatt arbete komma igång . Regeringen bör därför inkludera frågan om en nollutsläppsstrategi för basmaterial- industrin med förslag till finansiering av en förstudie för arbetet i en kommande forskningsproposition. 1 För fjärde handelsperioden (2021-2030) planeras det att intäkterna från försäljning av 400 miljoner utsläppsrätter avsätts (NER 400)för att kunna ge stöd till innovation i teknik och industriprocesser med låga koldioxidutsläpp, uppförande och drift av kommersiella CCS- demoanläggningar och demoprojekt för innovativa tekniker för förnybar energi. För inne- varande handelsperiod avsattses 300 miljoner utsläppsrätter för motsvarande ändamål. Strategier och styrmedel, övriga sektorer I arbetet bör det också ingå att utreda formerna för samverkan och riskdelning mellan staten och industrin. I kapitel 6.3 föreslår beredningen att får ett sådant uppdrag. För andra industribranscher som kemindustrin och raffinaderier skulle en utvecklad biobaserad ekonomi underlätta omställningen till låga utsläpp. Skogen är den volymmässigt största källan till bio- råvara i . Ett hållbart skogsbruk kan bidra till att stärka varumärket för svenska biobaserade produkter. Det är dock viktigt att inte glömma jordbrukets möjligheter att utveckla industrikemikalier genom växtförädling eller potentialen i att ta till vara resurser från vattenbruk med musslor, alger och olika mikrobiella system. Beredningens förlag till långsiktigt mål siktar mot nettonollutsläpp till 2045. Detta gör det angeläget att även söka utveckla möjligheter till negativa utsläpp. En utveckling av avskiljningsteknik, transport och lagringsteknologi för processindustrin underlättar för att även biogena utsläppskällor ska kunna ingå. har de anläggningar inom skogsindustrin som har stora punktutsläpp av koldioxid inget incitament att delta i utvecklingen av CCS-teknik. Det är därför viktigt att inom ramen för arbetet med CCS-tekniken och dess tillämpningar även utveckla modeller för prissättning av avskiljning och lagring av koldioxid. har fram till finansierat delar av den hit- tills utförda forskningen kring CCS-tekniken, t.ex. BASTOR-projek- tet. En större satsning på forskning och utveckling som i förläng- ningen syftar till att upprätta en demonstrationsanläggning för CCS ligger dock inte i uppdrag , endast CCS-forskning som har relevans för energisystemet omfattas av uppdrag. Inom ramen för en samlad industristrategi för nollutsläpp be- hövs ett tydligare myndighetsansvar pekas ut för att driva och koordinera forsknings- och innovationsinsatserna. Beredningen har i avsnitt 6.3 föreslagit att behöver ta större grepp på formerna för samverkan mellan staten och näringslivet. Strategier och styrmedel, övriga sektorer 8.1.2Utsläpp av växthusgaser från sektorn Utsläppen från industrins förbränning och processer utgjorde om- kring en tredjedel av de samlade utsläppen 20142.