sou · H4B331 · 2016-04-18 00:00:00 — Det är också den första siffran som styr det som kallas fastig- hetstyp och som redovisas på . Precis som med typkoder definieras inte heller fastighetstyper i fastighets- taxeringslagen. De inom utredningen aktuella fastighetstyperna är: 4 – Industrienheter, 6 – Täkter, 7 – Elproduktionsenheter och 8 – Specialenheter (skatte- och avgiftsfria). Bedömning av fastighetsskattens storlek vid taxering av fjärrvärmeverk Bedömning av fastighetsskattens storlek vid taxering av fjärrvärmeverk Utredningen ska göra en bedömning av storleken på den fastighetsskatt som kan bli resultatet av förslaget att värmeproduktionsenheter kommer att erhålla taxe- ringsvärden och därmed bli föremål för fastighetsbeskattning. Utredningen har gett i uppdrag åt , , att göra en sådan bedömning. I redovisningen nedan används begreppet fjärrvärmeverk. Med detta avses alla typer av fjärrvärmeproducerande anläggningar. Det finns inte något användbart register eller liknande över fjärr- värmeverk. En bedömning av storleken på fastighetskatt vid en eventuell framtida beskattning av fjärrvärmeverken utgår därför från schabloner och förenklingar vilket innebär att osäkerheten i redovisade siffror är relativt stor. Bedömningen utgår bl.a. från följande förutsättningar: -Fjärrvärmeverken ska taxeras som produktionskostnadsvärderade industri- byggnader. -med mindre än 1 500 timmars drifttid som rullande medelvärde undantas. -Svensk Fjärrvärme har tagit fram uppgifter med uppskattningar om fjärrvär- meverken i avseende total installerad effekt och genomsnittlig ålder på anläggningarna. Uppgifterna om installerad effekt är uppdelade efter bränsletyp, storleksklass och belägenhet i landet. -Den skattesats som ska tillämpas är . , , 803 11 Telefon Telefax , 811 61 Telefon/Telefax Bilaga 3 PM Fjärrvärme Generell modell för beräkning av fastighetsskatten Beräkning av fastighetsskatten sker i två steg. I steg 1 åsätts anläggningarna ett preliminärt/bedömt taxeringsvärde. Steg 2 innebär att tillämpningsbar skattesats multipliceras med totalt bedömt taxeringsvärde. Beräkning av totalt taxeringsvärde på fjärrvärmeverken görs enligt följande: Totalt taxeringsvärde för fjärrvärmeverken = Taxeringsvärdet på tomt- marken + taxeringsvärdet på byggnaderna Notera att de eventuella justeringar för säregna förhållanden som kan förekomma vid taxering av en specifik fastighet bortses från i beräkningarna. Beräkning av taxeringsvärdet på tomtmarken utgår från den taxeringsmodell som används vid taxering av tomtmarken på industrienheter. Det innebär att tomtmar- kens storlek i kvadratmeter multipliceras med tillämpligt värde enligt riktvärdean- givelsen. Taxeringsvärde Tomtmark = Tomtmarksarealen i kvm * Riktvärdean- givelsen i kr/kvm tomtmark 1)Bedömning av total tomtmarksareal i kvadratmeter för samtliga fjärrvärme- verk i landet. Detta är en uppgift som är svår att bedöma. Följande antaganden görs: Antalet fjärrvärmeanläggningar totalt i bedöms uppgå till ungefär 625 De delas upp på olika storleksklasser enligt följande: < 5 MW installerad effekt – 300 fjärrvärmeverk 5 – 50 MW installerad effekt – 250 fjärrvärmeverk > 50 MW installerad effekt – 75 fjärrvärmeverk Medelarealen på dessa, när tomtarealen för elproduktionsenheter är borträk- nad, bedöms uppgå till < 5 MW installerad effekt – 4 000 kvm 5 – 50 MW installerad effekt – 10 000 kvm > 50 MW installerad effekt – 30 000 kvm Storleken på riktvärdeangivelse för tomtmark för industri i varierar inom ett stort intervall. I glesbygdsområden är nivån som lägst /kvm och i storstadsområden finns områden med en riktvärdeangivelse på upp mot Många av de större verken ligger i områden med höga riktvär- deangivelser medan de mindre verken även finns i områden med lägre nivåer. Följande antaganden görs: < 5 MW installerad effekt – /kvm tomtmark 5 – 50 MW installerad effekt – /kvm tomtmark > 50 MW installerad effekt – /kvm tomtmark Beräkning av taxeringsvärdet på byggnaderna utgår från den taxeringsmodell som används vid bestämning av taxeringsvärdet på industribyggnader med hjälp av en produktionskostnadsmodell. Det innebär att taxeringsvärdet beräknas enligt följande formel: Taxeringsvärde Byggnad = Återanskaffningskostnad i kr * Nedskrivnings- faktor * 0,75 1)Bedömning av återanskaffningskostnaden kostnadsnivå. -Normalt sker bedömningen av återanskaffningskostnaden i kostnadsnivån före taxeringsåret. Då vi i detta fall endast eftersöker en uppfattning om det totala taxeringsvärdet på landets fjärrvärmeanläggningar sker bedöm- ningen av återanskaffningskostnaden kostnadsnivå. -Återanskaffningskostnaden kan i princip beräknas på två olika sätt. Den ena metoden innebär en bedömning av vad det skulle kosta att uppföra an- läggningen. I detta fall utgår man från ett bedömt erfarenhetstal i kronor per installerad effekt. Måttenhet är Mkr/MW (alternativt kr/kW). Erfarenhetstalet multiplicerat med anläggningens installerade effekt ger anläggningens totala återanskaffningskostnad. Den andra metoden utgår från den faktiska bygg- kostnaden som räknas upp med en omräkningsfaktor, från faktiskt byggnadsår till . I detta fall ger beräkningen direkt anläggningens totala återanskaff- ningskostnad. -Återanskaffningskostnaden för en fjärrvärmeanläggning är beroende av flera faktorer; typ av anläggning (enbart för värmeproduktion eller kombinerat med elproduktion), storlek på anläggningen (det är normalt dyrare att bygga små anläggningar) och typ av bränsle som används i anläggningen. 2)Bedömning av nedskrivningsfaktor.1 Nedskrivningsfaktorn för en anläggning/ byggnad beskriver relationen mellan kostnaden av att uppföra anläggningen/ byggnaden (återanskaffningskostnaden) och den specifika anläggningen/ byggnadens förhållanden (ålder och var i landet den är belägen). Nedskriv- ningsfaktorn ska ge ett värde på anläggningsen/byggnaden som motsvarar dess marknadsvärde. 1 Nedskrivningsfaktorerna anges i s.k. IN-tabeller. Dessa är uppbyggda utifrån tre parametrar: För det första initial nedskrivning, dvs. hur mycket anläggningen/byggnaden har minskat i värde när nyckeln sätts i dörren första gången? För det andra anläggningens/ byggnadens ekonomiska livs- längd och för det tredje slutnivån eller restvärdet, dvs. det värde i relation till återanskaffningskost- naden som anläggningen/byggnaden har när den ekonomiska livslängden löpt ut. Bedömningar av dessa tre parametrar ger utseendet på nedskrivningskurvan. Är förhållandena olika i olika delar av landet görs en nedskrivningskurva för varje sådan del. För att använda IN-tabellen behövs uppgift om anläggningens/byggnadens ålder och belägenhet i landet (s.k. ortstyp). Beträffande ålder på anläggningen/byggnaden utrycks den som byggnadens värdeår. Normalt anges nybyggnadsåret eller året för idrifttagande som värdeår. Har större investe- ringar gjorts som inneburit ökad kapacitet eller förlängd återstående livslängd ska värdeåret änd- ras. Beträffande ortstyp beror det på var i landet anläggningen/byggnader ligger. De faktorer som har störst betydelse vid värdering av fjärrvärmeverk är storleken på det fastighetsbestånd som får sin värme från anläggningen/byggnaden och den tillväxtkapacitet som finns i orten. 3)Omvandling till taxeringsvärdenivå. Återanskaffningskostnaden * Nedskriv- ningsfaktor ger ett värde på anläggningen/byggnaden utryckt i marknads- värdenivå. Omvandling till taxeringsvärdenivå görs med faktorn 0,75. Beräkning av totalt taxeringsvärdet på fjärrvärmeverken innebär att marktaxe- ringsvärdet och byggnadstaxeringsvärdet läggs samman. Beräkning av fastighetsskatt. Det beräknade totala taxeringsvärdet på landets samtliga fjärrvärmeanläggningar * skattesats (0,) ger en bedömd fastig- hetsskatt. Uppgifter om fjärrvärmeverken (byggnadsdelen) Beräkning av storleken på framtida fastighetsskatt på fjärrvärmeanläggningar ut- går från uppgifter om landets fjärrvärmeproduktionsenheter. Dessa uppgifter har tagits fram av Svensk Fjärrvärme som i sin tur hämtat uppgifter från sina med- lemsföretag, fjärrvärmeföretagen. Då det av praktiska skäl inte varit möjligt att få fram faktiska data om samtliga fjärrvärmeanläggningar presenteras en förenklad sammanställning. En viktig förutsättning är att anläggningar som har karaktären av topplast- eller spetsanläggningar i enlighet med utredningens förslag inte har beaktats. Främsta anledningen till detta är att dessa har ett mycket lågt (eller inget) marknadsvärde. Praktiskt innebär detta att anläggningar som har mindre än 1 500 timmars drifttid inte redovisas. Utgångspunkten i bedömningarna är att den totala installerade effekten på landets samtliga fjärrvärmeverk (förutom topplastanläggningarna) uppgår till cirka 12 000 MW. Då det inte finns någon redovisning av de enskilda verkens verkliga installe- rade effekter att tillgå ska detta ses som en grov uppskattning men en uppskatt- ning som inte torde skilja sig från den verkliga siffran i någon större utsträckning. I totalsiffran ingår även den effekt som är att hänföra till rökgaskondensering. Ett problem i det sammanhanget är att bedöma om rökgaskondensering avser värme- produktion eller elproduktion. Den totala effekten har därefter delats upp på. -Bränsletyp (avfall, bio, fossil, värmepump) -Storlek i installerad effekt (< 5 MW, 5 – 50 MW, > 50 MW) -Belägenhet i landet (storstadsregion, medelstora kommuner, små kommuner) Uppdelat på bränsletyp innebär det cirka 3 000 MW cirka 5 700 MW cirka 2 300 MW cirka 1 000 MW Uppdelat på storlek innebär det cirka 1 000 MW - 5 – 50 MW cirka 6 200 MW cirka 4 800 MW Uppdelat på belägenhet i landet innebär det cirka 9 200 MW cirka 2 000 MW För varje kategori av anläggning har åldern på anläggningen/pannan bedömts. För anläggningar med bränsleslaget avfall har medelåldern -värdeår 2005 (2003 – 2008). För övriga bränsleslag (bio, fossil och värmepumpar) har medelåldern -värdeår 2002 (2000 – 2003). Bedömning av återanskaffningskostnad i Mkr/MW Nyckeltal för återanskaffningskostnaden/nyproduktionskostnaden har bedömts i diskussion med Svensk Fjärrvärme. Nyckeltalen bygger på data från ett litet antal exempelanläggningar i de olika kategorierna och det finns därmed en betydande osäkerhet i de bedömda kostnaderna. Kostnaden för att uppföra en ny anläggning beror av ett flertal faktorer. Det har inte varit möjligt att beakta alla faktorer som påverkar byggkostnaden utan vissa förenklingar har fått göras. En viktig faktor är skillnaden mellan värmeverk och kraftvärmeverk. producerar enbart värme medan kraftvärmeverket förutom värme producerar el. Kostnaden för att uppföra ett kraftvärmeverk uttryckt i kronor per installerad effekt är högre (eller betydligt högre) jämfört med ett renodlat värmeverk. Vid bedömning av återanskaffningskostnaden har vi utgått från kostnaden för upp- förande av ett värmeverk En annan viktig faktor som är avgörande för kostnaden för anläggningen är vilket bränsle som används. Skillnaden i kostnad mellan olika bränsleslag är stor. Verk som använder avfall som bränsle är betydligt dyrare att anlägga än bioeldade verk som i sin tur dock är dyrare att anlägga än gas och oljeeldade verk. Många anlägg- ningar kan eldas med olika bränslen men det bränsleslag det huvudsakligen eldas med är styrande för kategoriseringen av anläggningen. Även anläggningens storlek har betydelse för bedömning av återanskaffningskost- naden. Normalt är små anläggningar dyrare att uppföra än större anläggningar. Indelningen av fjärrvärmeverken har således gjorts efter - typ av bränsle; avfall, bio, fossil och värmepumpar (om en anläggning eldas med flera bränsletyper har den bränsletyp som utgör huvuddelen av bränslet varit styrande för indelningen) - storlek, < 5 MW, 5-50 MW; > 50 MW Sammanfattningsvis innebär det att följande nyckeltal har använts: Den bedömning av storleken på framtida fastighetsskatt som är huvudsyftet i denna utredning innebär inte något ställningstagande till utformning och nivåer i en framtida nedskrivningstabell. Dock är det viktigt att så långt det är möjligt utgå från så realistiska antaganden som möjligt. Det innebär ett förslag till utformning av nedskrivningsfaktorer som utgår från följande: -Initial nedskrivning. Tre kurvor (ortstyper) används. Den första, ortstyp A, avser storstadskommuner (motsvarande dagens ortstyp 1 och 2 för byggnads- kategori 7), den andra (B) avser större städer och storstadsnära kommuner (motsvarande i första hand dagens ortstyp 3 för byggnadskategori 7) och den tredje (C) avser mindre kommuner och glesbygdskommuner (motsvarande dagens ortstyp 4 och 5 för byggnadskategori 7). Den initiala nedskrivningen innebär, för ortstyp A, att värdet uppgår till av nybyggnadskost- naden, för ortstyp B till och för ortstyp C till . -”Slutnivå”. I ortstyp A går nedskrivningen ned till av återanskaff- ningskostnaden, i ortstyp B till och i ortstyp C till . Nedskrivningsfaktorerna redovisas i bilaga 1 – IN-tabell. Bedömning av storleken på fastighetsskatt vid en eventuell framtida fastighetstaxering av fjärrvärmeverk Bedömningen utgår från de antaganden om fjärrvärmeverken som gjorts ovan. Steg 1A innebär att marktaxeringsvärdet bedöms. Resultatet av beräkningarna ger följande: -med < 5 MW installerad effekt 300 verk * 4 000 kvm tomtmark * /kvm = 0,3 Mdr kr -med 5 – 50 MW installerad effekt 250 verk * 10 000 kvm tomtmark * /kvm = 0,9 Mdr kr -med > 50 MW installerad effekt 75 verk * 30 000 kvm tomtmark * /kvm = 0,9 Mdr kr -Totalt: cirka 2,1 Mdr kr Steg 1B innebär att byggnadstaxeringsvärdet bedöms. Resultatet av beräkningarna ger följande: -med < 5 MW installerad effekt =cirka 2,2 Mdr kr -med 5 – 50 MW installerad effekt =cirka 19,7 Mdr kr -med > 50 MW installerad effekt =cirka 12,4 Mdr kr -Totalt: cirka 34,3 Mdr kr Det innebär att beräkningarna ovan ger ett bedömt totalt ”marknadsvärde” på fjärrvärmeanläggningarna på cirka 34,3 Mdr kr. Med faktorn 0,75 ger det i taxeringsvärdenivå ett totalt byggnadstaxeringsvärde på cirka 26 Mdr kr. Steg 1 C innebär att totalt taxeringsvärde beräknas. Sammanlagt totalt taxeringsvärde uppgår till cirka 2 + cirka 26 = cirka 28 Mdr kr. Steg 2 innebär beräkning av bedömd fastighetsskatt på vid en framtida fastighets- taxering av landets fjärrvärmeverk. Med en fastighetsskatt på av taxeringsvärdet ger det en totalt bedömd årlig fastighetsskatt på landets samtliga fjärrvärmeverk på . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden.