sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Lokalt kollektivavtal om meriteringsanställning– biträdande universitetslektorer (2013/364). Avtal mellan , Saco-S, OFR/S och . Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 1981/82:106. 1984/85:57. En ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan. 1985/86:116. om meritvärdering i statlig tjänst m.m. Prop. 1992/93:1. Universitet och högskolor – Frihet för kvalitet. 1996/97:141. Högskolans ledning, lärare och organisation. 1997/98:1, Utgiftsområde 16, avsnitt 5.5. En reformerad forskar- utbildning. 1998/99:119. 1999/2000:5. Personskadeskydd för studenter. 2000/01:3. Forskning och förnyelse. 2001/02:15. Den öppna högskolan. 2005/06:185. Förstärkning och förenkling – ändringar i anställ- ningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. 2006/07:111. Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning m.m. 2008/09:127. Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshets- försäkringen. 2008/09:134. Forskarutbildning med profilering och kvalitet. 2008/09:200. 2009/10:149. En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor. 2012/13:30. Forskning och innovation. 2014/15:124. En mer jämställd föräldrapenning. 2015/16:62. Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP. Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE, och CEEP. Rådets direktiv /109/EG av om var- aktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. Rådets direktiv /71/EG av om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forsk- ningssyfte Rådets direktiv /50/EG av om villkor för tredje- landsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställ- ning. SCB (2014): Undersökning om visstidsanställda. Semesterlagen (1977:480). Kan ett skattepliktigt utbildnings- stipendium till doktorander kombineras med avlönat arbete för ut- givaren. Dnr 131 221287–13/111. Socialavgiftslagen (2000:980). Den akademiska undervisningen. Lärare i högskolan – Förslag till en ny arbets- och tjänste- organisation. Lärare för högskola i utveckling. Karriär för kvalitet. Mer trygghet och bättre försäkring. Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Lärare i högskolan. Förslag till ny arbets- och tjänste- organisation. En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Mer trygghet och bättre försäkring. och högskolors anställningsordningar. Statliga universitets och högskolors antagningsordningar. Stevrin, (1978): Den samhällsstyrda forskningen. Tidsbegränsade anställningar vid (Dnr SU FV 1.9-2813-13). Utredning om tidsbegränsade anställningar vid (Dnr SU FV-1.9-2813-13). Studerande och socialförsäkringen. Underlagsrapport till den parla- mentariska socialförsäkringsutredningen. Studiestödslagen (1999:1395). Intern föreskrift nr 1/2010. Förslag till Karriärsystem för svenska lärosäten. Stipendiefinansierad for- skarutbildning – kartläggning och förslag till rekommendationer. REV, Dnr 14/077. UKÄ & SCB (2015): Universitet och högskolor, Personal vid univer- sitet och högskolor 2014. UKÄ & SCB (2015): Universitet och högskolor. Doktorander och examina på forskarnivå 2014. UKÄ och SCB (2012): Standard för svensk indelning av forsknings- ämnen 2011. Doktorander måste tänka på pensionen. Satsning på meriteringstjänster, UFV 2015/1163. (2006): Forskarutbildningen i – variation i volym, effektivitet och kostnader . (2015): Karriärvägar och karriärstruktur i högskolan. (2015): Svenska forskares mobilitet – en kunskaps- översikt. (2016): Rekrytering av forskare och lärare med dok- torsexamen vid svenska lärosäten. Villkorsavtal –OFR/S,P,O. Villkorsavtal-T mellan och Saco-S. , , Aant, red (1985): . Öquist, , (2012): . Trygga villkor och attraktiva karriärvägar för unga forskare En särskild utredare ska, i syfte att säkra återväxten av framstående unga forskare i , se över •hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är dok- torander, •hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförord- ningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär, •hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställ- ningar i högskolan kan motverkas, och •hur mobiliteten kan öka i fråga om kvinnor och män som är doktorander samt kvinnor och män som tillhör den undervisan- de och forskande personalen vid universitet och högskolor. En utgångspunkt för utredarens arbete är att nuvarande anställnings- struktur enligt högskoleförordningen, utöver bestämmelserna om meriteringsanställning, ska ligga fast. Villkoren och förhållandena för både kvinnor och män ska genomgående belysas och ligga till grund för utredarens förslag. Utredaren ska lämna förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som kan föranledas av översynen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Uppdraget att föreslå trygga villkor för doktorander och attraktiva karriärvägar för unga forskare En viktig förutsättning för svensk forskning i världsklass är att lyckas attrahera unga forskarbegåvningar både nationellt och internationellt. Forskningsgenombrott sker ofta tidigt i forskar- karriären. För att yngre kvinnor och män som är forskare ska kunna bli självständiga i sin forskning och ha möjlighet att bryta ny mark krävs att de har trygga villkor under sin doktorandtid och att det finns tydliga karriärvägar med goda villkor för anställningar på olika nivåer, från doktorander till professorer. För att få nya perspektiv, kunskaper och färdigheter som kan driva forskningens utveckling framåt är det även betydelsefullt med ett aktivt utbyte mellan olika lärosäten och mellan deras doktorander, lärare och forskare. har det gjorts olika förändringar som bl.a. syftat till att skapa tryggare studiesociala villkor för doktoran- der och till att ge statliga universitet och högskolor ökade förutsätt- ningar att skapa tydliga karriärstrukturer för lärare och forskare. Det kvarstår dock vissa frågor som behöver ses över. Det gäller bl.a. att ytterligare förbättra doktoranders villkor, att motverka använd- ningen av på varandra följande visstidsanställningar i högskolan under långa perioder, att skapa attraktiva meriteringsanställningar och att öka mobiliteten för personalen vid universitet och högskolor. Vill- koren och förhållandena för både kvinnor och män ska genomgå- ende belysas och ligga till grund för utredarens förslag. Frågor som berörs i det följande har betydelse för kvinnor och män som är doktorander och läraranställda vid statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). I dessa direktiv används därför, om inte annat anges, begreppen universitet och högskolor samt lärosäten för statliga universitet och högskolor. När det gäller utbildningsbidrag för doktorander omfattas även i av begreppen. Trygga villkor för doktorander Utbildningen på forskarnivå är ett första steg mot en fortsatt forskar- karriär och det är därför angeläget att kvinnor och män som är dok- torander erbjuds trygga villkor och goda förutsättningar för att genomföra utbildningen. Kvinnor och män som är doktorander vid universitet och högskolor har olika studiesociala villkor bero- ende på vilken finansieringsform som ligger till grund för deras för- sörjning . Finansieringen sker ofta med lön genom anställning som dok- torand, med utbildningsbidrag eller med stipendier, men även andra finansieringsformer, såsom anställning hos en annan arbetsgivare, förekommer liksom en kombination av olika finansieringsformer. Anställning som doktorand medför att doktoranden omfattas av samma sociala skyddsnät och villkor som vid andra statliga anställ- ningar, medan finansiering genom utbildningsbidrag eller stipendium inte gör det. Bestämmelser om tillträde till utbildning på forskar- nivå och om krav på studiefinansiering finns i högskoleförordningen (1993:100). I förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för dok- torander regleras utbildningsbidrag. Enligt 7 kap. 36 § högskole- förordningen får ett universitet eller en högskola till utbildning på forskarnivå anta bara sökande som anställs som doktorander eller som beviljas utbildningsbidrag för doktorander. Ett lärosäte får dock anta en sökande som har någon annan form av finansiering, om hög- skolan bedömer att finansieringen kan säkras under hela utbildningen. När det gäller utbildningsbidraget, inklusive bidragets storlek, reg- leras det i förordningen om utbildningsbidrag för doktorander. infördes en bestämmelse om att tiden med utbildnings- bidrag som finansieringsform skulle bli kortare och att doktoranderna skulle anställas tidigare under utbildningen. Av 5 kap. 4 § nämnda förordning framgår numera att den som har fått utbildningsbidrag för doktorander efter ansökan ska anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig dok- torsexamen. Många lärosäten har beslutat att avskaffa utbildnings- bidraget. När det gäller stipendier finns det en begränsning för användning- en av dessa i och med att stipendier enligt regleringsbrev för univer- sitet och högskolor inte får finansieras med medel från statsbud- Stipendier kan emellertid finansieras med medel från externa finansiärer. Villkoren för doktorander som finansierar sin utbildning med stipendier varierar beroende på vilka villkor som stipendiegivaren erbjuder och skiljer sig dem emellan bl.a. vad gäller stipendiets nivå. För att förbättra villkoren för doktorander med stipendium inför- des 2013 en bestämmelse i 1 kap. 11 c § högskoleförordningen om att universitet och högskolor genom en överenskommelse med Kam- markollegiet ska teckna en försäkring för doktorander vars studie- finansiering består av stipendium. Försäkringen ska gälla då doktoran- dens stipendium bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. En majoritet av doktoranderna vid universitet och högskolor är anställda och därmed berättigade till samma sociala förmåner som vid andra statliga anställningar. var av kvin- norna och av männen som doktorerade anställda som doktorander. Både utbildningsbidrag och externa stipendier används emellertid i viss omfattning fortfarande. Trots de senaste årens änd- ringar för att förbättra villkoren råder osäkerhet om dessa finan- sieringsformer ger tillgång till fullgoda studiesociala villkor. Sex pro- cent av kvinnorna och av männen som doktorerade 2014 hade utbildningsbidrag. hade av kvinnorna och av männen stipendium. Att kvinnor och män som är doktorander erbjuds god finansier- ing och trygga villkor under utbildningen bidrar till möjligheterna att både rekrytera och behålla doktorander. Eftersom en stor del av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor utförs av doktorander bidrar det i förlängningen till kvaliteten i både utbild- ningen och forskningen. Osäkra studiesociala villkor riskerar med- föra att vissa grupper väljer bort utbildning på forskarnivå och en fortsatt forskarkarriär till förmån för arbeten som erbjuder tryggare villkor. Det finns därför skäl att se över villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier. En ambition är att samtliga doktorander ska erbjudas likvärdiga villkor och därmed förutsätt- ningar för att genomföra utbildningen. Möjligheten att erbjuda samt- liga doktorander anställning bör därför också ses över. Utredaren ska med utgångspunkt i nuvarande bestämmelser om tillträde till utbildning på forskarnivå och krav på studiefinansiering, om anställning som doktorand och om utbildningsbidrag för dok- torander •beskriva och analysera de studiesociala villkoren för de kvinnor och män som är doktorander som har utbildningsbidrag eller stipendier, •utifrån analysen, och vid behov, lämna förslag till hur de studie- sociala villkoren kan förbättras ytterligare för de kvinnor och män som är doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier, utan att grundläggande principer inom socialförsäkringarna påverkas, •utifrån analysen lämna förslag till hur kvinnor och män som är doktorander – i stället för att ha utbildningsbidrag eller stipen- dier som finansiering – ska kunna anställas i utbildningen, •redovisa för- och nackdelar med de olika förslagen med särskilt beaktande av konsekvenserna för universitet och högskolor och för de kvinnor och män som är doktorander med stipendier från svenska eller utländska stipendiegivare, •bedöma behovet av övergångsbestämmelser i fråga om använd- ningen av finansieringsformerna utbildningsbidrag och stipendier, och •lämna förslag till de författningsändringar som behövs. En meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Anställning som lärare vid statliga universitet och högskolor regleras, utöver i allmänt tillämplig lagstiftning, i högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) till vilken förordningen (1993:221) för hänvisar och förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan. I högskolelagen anges att för utbildning och forskning ska det finnas professorer och lektorer anställda vid högskolorna. Professor är den främsta anställningen som lärare enligt högskolelagen. Vidare framgår det av lagen att en professor ska anställas tills vidare. En professor får dock anställas för bestämd tid i några angivna fall. Det gäller professorer inom konstnärlig verksamhet, adjungerade profes- sorer och gästprofessorer. Utöver lärarkategorierna professor och lektor är det respektive högskola som bestämmer vilka lärarkategorier som ska finnas och hur karriärstrukturen för lärare och forskare ska se ut vid högskolan. Särskilda bestämmelser om tidsbegränsade anställningar som av- viker från lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskydds- lagen) har meddelats i fråga om anställningar för lärare i högskole- lagen, högskoleförordningen och förordningen för Försvarshögskol- an. Den särreglering som finns för läraranställningar är motiverad av sektorns särskilda behov och är en viktig del i det akademiska karriärsystemet där en lärares arbete utvärderas kontinuerligt och där det finns ett system med sakkunniggranskning inför tillsvidare- anställning. Vidare har arbetsmarknadens parter avtalat om vissa tidsbegränsade anställningar för lärare vid universitet och högskolor genom kollektivavtal. I övrigt gäller anställningsskyddslagen. I syfte att meritera sig för en tillsvidareanställning som lektor eller professor är karriärmöjligheterna efter en avlagd doktorsexamen av väsentlig betydelse. I fråga om meritering för fortsatt karriär inom högskolan finns det enligt gällande kollektivavtal möjlighet för hög- skolorna att anställa lärare som postdoktorer av . Vidare kan högskolorna enligt 4 kap. 12 a och b §§ högskoleförord- ningen anställa lärare för meritering . Syftet med en sådan anställning är att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin själv- ständighet som forskare och att meritera sig för en fortsatt forskar- karriär. På så sätt kan forskaren bygga upp ett eget forskningsom- råde med en egen forskargrupp. I bestämmelserna uppställs bl.a. vissa behörighetskrav för att framhålla anställningens betydelse för kvinnor och män i början av en karriär som lärare. Anställningen avses inte följas av ytterligare tidsbegränsade anställningar och där- för finns en begränsning i bestämmelserna som innebär att en merite- ringsanställning inte kan följas av en tidsbegränsad anställning enligt anställningsskyddslagen från det att anställning- en upphörde. För att ska kunna hävda sig som forskningsnation med nydanande forskning som är internationellt konkurrenskraftig behövs attraktiva karriärvägar efter doktorsexamen. Det visar bl.a. under- sökningar genomförda av Kungl. (), () och unga akademi. I dessa undersökningar framhålls bl.a. att osäkra anställningsvillkor med kortsiktig och bristfällig finansiering får konsekvenser för kvali- teten i forskningen och gör det svårt för yngre forskare att frigöra sig från etablerade forskningsgrupper i syfte att bygga upp en egen självständig forskning. konstaterar vidare i sin rapport och karriärvägar i högskolan (2015) att an- delen av högskolans karriärmässigt unga lärare som har någon form av meriteringsanställning har minskat kraftigt under de senaste decen- nierna. Detta gäller särskilt andelen kvinnor med en meriterings- anställning. Användandet av meriteringsanställningar har, enligt rap- porten, skjutits allt längre fram i karriären vilket bl.a. antas bero på att lärare anställs som postdoktor innan de senare anställs på en meriteringsanställning. Sammantaget pekar resultaten, enligt , på en uppluckring av karriärsystemet genom att många unga forskare tvingas att ha flera olika tidsbegränsade an- ställningar utan en tydlig karriärväg. KVA pekar i sin rapport breakthrough research: A comparative study (2012) på att en av tre avgörande huvudfaktorer som skiljer svensk forskning från de mera framgångsrika länderna i undersökningen, nämligen , och , är en alltmer eftersatt rekrytering med oklart karriärsystem för unga forskare. Den vetenskapliga toppen i , och har en större bredd, och starkare nyrekrytering av unga forskare som presterar i toppskiktet jämfört med , enligt KVA:s analys. Det är universitet och högskolor som själva bestämmer hur karriär- strukturen för lärare och forskare ska se ut fram till anställning som lektor och professor. Det är en betydelsefull utgångspunkt som ligger fast. medger, som nämnts ovan, högskoleför- ordningen emellertid möjlighet för lärosätena att anställa lärare för meritering . Vid några lärosäten ger en meriterings- anställning rätt till prövning för en tillsvidareanställning. Det har också varit ett uttalat syfte med meriteringsanställningen att den inte ska följas av ytterligare tidsbegränsade anställningar. SULF har dock framhållit att detta syfte även behöver förtydligas i högskole- förordningen. För den potentiella forskaren är vetskapen om en garanterad prövning för tillsvidareanställning en grundtrygghet som gör forskarbanan mer attraktiv för både kvinnor och män. Det har också framförts synpunkter från några lärosäten om att den merite- ringsanställning som regleras i högskoleförordningen inte är till- räckligt lång för att bedöma om den anställde kan prövas för en tillsvidareanställning. I syfte att meriteringsanställningen ska fungera som ett tydligt steg i meriteringen inför en tillsvidareanställning bör bestämmelserna ses över så att anställningen ger rätt till prövning för en tillsvidare- anställning enligt i förväg fastställda kriterier. På så sätt kan karriär- systemet också bli mer internationellt konkurrenskraftigt så att även kan rekrytera och behålla framgångsrika forskare från andra länder. Utredaren ska därför med utgångspunkt i nuvarande bestämmel- ser om meriteringsanställning i högskoleförordningen •kartlägga och analysera tillämpningen av bestämmelserna om meri- teringsanställning och i vilken omfattning sådana anställningar an- vänds vid universitet och högskolor samt utifrån analysen redo- visa goda exempel, •kartlägga och analysera hur sådana anställningar finansieras, •överväga om bestämmelserna behöver ändras i syfte att korta tiden efter doktorsexamen fram till en meriteringsanställning, •analysera om meriteringsanställningens nuvarande längd är väl an- passad för att uppnå syftet med anställningen och redovisa för- och nackdelar med en eventuell förändring av anställningstidens längd, •lämna förslag till åtgärder som innebär att andelen sådana an- ställningar ökar vid universitet och högskolor, •lämna förslag till hur en sådan anställning kan följas av en pröv- ning för en tillsvidareanställning samt redogöra för vilka kon- sekvenser en sådan reglering får för verksamheten vid universitet och högskolor och för de anställda kvinnorna och männen, och •lämna förslag till de författningsändringar som behövs. Utredaren ska hämta in relevanta erfarenheter och exempel från andra länder i fråga om attraktiva karriärvägar för kvinnor och män. En utgångspunkt i arbetet ska vara att nuvarande anställningsstruk- tur enligt högskoleförordningen, utöver bestämmelserna om merite- ringsanställning, ska ligga fast. Vidare ska den nuvarande möjligheten som innebär att arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal kan göra undantag från bestämmelserna om meriteringsanställningar fin- nas kvar. Förslagen ska vara förenliga med visstidsdirektivet (Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om viss- tidsarbete undertecknat av EFS, UNICE, CEEP). Av den undervisande och forskande personalen vid de statliga univer- siteten och högskolorna var anställda 2014, enligt statistik från och Universitetskanslers- ämbetet. Andelen visstidsanställda varierade mellan olika ämnesom- råden och mellan lärosäten. En högre andel kvinnor () var anställda jämfört med andelen män (). Sammantaget var andelen visstidsanställda påtagligt högre för stat- liga universitet och högskolor än för arbetsmarknaden i stort. Detta beror delvis på att högskoleförordningen och kollektivavtal medger större möjligheter att anställa i högskolan, vilket har sin grund i att karriärsystemet bygger på meritering och kontinuerlig utvärdering av lärarens eller forskarens arbete. Dessutom kan bestäm- melserna om visstidsanställningar i lagen (1982:80) om anställnings- skydd användas. Andelen visstidsanställningar är också högre i de delar av högskolan där den externa finansieringen är hög. Trots att flera av de tidsbegränsade anställningsformer som tidi- gare var tillåtna enligt högskoleförordningen har tagits bort ligger andelen visstidsanställningar inom högskolan alltjämt kvar på en hög nivå. Regeringen anser att det finns behov av att motverka använd- ningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar hos en och samma arbetsgivare. Det finns därför ett behov av att få en samlad bild och analys av utvecklingen av tidsbegrän- sade anställningar inom högskolan och i vilken omfattning flera tids- begränsade anställningar följer på varandra. Utredaren ska därför, i fråga om den undervisande och forskande personalen vid universitet och högskolor, i samarbete med Univer- sitetskanslersämbetet, redovisa och analysera •antalet och andelen kvinnor och män som är anställda med en tillsvidareanställning, •antalet och andelen kvinnor och män som är anställda med en tidsbegränsad anställning, fördelat på de anställningsformer som medger tidsbegränsning enligt bestämmelser i högskoleförord- ningen, anställningsskyddslagen och kollektivavtal, och •personalens anställningshistorik, dvs. hur en anställd kvinna eller man har haft tidsbegränsade anställningar vid en och samma högskola fördelat på de anställningsformer som medger tidsbegränsning enligt bestämmelser i högskoleförordningen, an- ställningsskyddslagen och kollektivavtal och hur många tidsbe- gränsade anställningar som personen i fråga har haft. Utifrån redovisningen och analysen ska utredaren lämna förslag till hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställ- ningar i högskolan kan motverkas. Förslagen ska även motverka könsskillnader mellan de som har en tidsbegränsad anställ- ning och de som har en tillsvidareanställning. Utredaren ska i sam- arbete med lämna förslag till hur en modell för statistisk uppföljning i fråga om användningen av på var- andra följande visstidsanställningar i högskolan kan utformas. En utgångspunkt i arbetet ska vara att nuvarande anställningsstruktur enligt högskoleförordningen, utöver bestämmelserna om meriterings- anställning, ska ligga fast. Förslagen ska vara förenliga med visstids- direktivet. Uppdraget att föreslå åtgärder för ökad mobilitet För att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation krävs ett aktivt nationellt och internationellt utbyte mellan lärosäten och deras lärare och forskare. Men även intersektoriell rörlighet, dvs. rörlighet mellan olika samhällssektorer som näringsliv, högskolan och övrig offentlig verksamhet, är av stor betydelse.