sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Unga är dessutom lika nöjda med demokratin som äldre och enligt SOM-undersök- ningarna har ungas tillfredställelse med demokratin ökat under senare år.21 I vissa avseende är unga mindre delaktiga i demokratins processer än äldre. Det gäller t.ex. valdeltagandet. Vid några få tillfällen, 1968 och 1985, har valdeltagandet varit nästan lika högt bland förstagångs- väljare som i valmanskåren som helhet, men i regel röstar yngre i lägre utsträckning än äldre22 Sedan riksdagsvalet , då endast sju av tio förstagångsväljare röstade, har valdeltagandet bland unga ökat och vid val röstade av förstagångsväljarna. Det var under det totala valdeltagande. Ungas valdeltagande är i ett internationellt perspektiv högt i . Färre unga är också medlemmar och aktiva i politiska partier och i det civila samhället än äldre, vilket vi redovisar längre fram. Där- emot är det ett stort antal unga som uppvisar ett politiskt engage- mang på andra sätt. I MUCF:s undersökning anger av unga i åldrarna 16–25 att de har deltagit i en politisk aktivitet . Det är vanligare att unga kvinnor har deltagit () än att unga män har gjort det (). Det är också vanligare att unga i åldern 20–25 har deltagit än att unga i åldern 16–19 har gjort det. Den vanligaste aktiviteten var att stötta en åsikt i en samhälls- fråga på internet (). Unga män chattar, debatterar och 19Ungdomsstyrelsen, 2010. 20Skolverket, 2010a. 21SKL, 2013b. 22Ungdomsstyrelsen, 2010. Ungas delaktighet och inflytande kommenterar politik på nätet mer än vad unga kvinnor gör. Unga kvinnor är i stället mer benägna att delta i lagliga demonstrationer, ge pengar till organisationer som arbetar med en särskild fråga samt köpa vissa produkter av politiska, etiska eller miljömässiga skäl.23 Har de ungas politiska deltagande minskat ? har många forskare varnat för att stödet för demokratin och det politiska engagemanget bland unga har sjunkit . I , liksom i större delen av , är det färre unga som identifierar sig med och blir medlemmar i partier och, som vi har beskrivit ovan, sjönk även valdeltagandet bland förstagångs- väljare fram tills valet . Enligt vissa forskare har unga också lägre politisk kunskap, lägre politiskt intresse och mindre förtro- ende för de politiska institutionerna än tidigare generationer.24 Det är dock inte alla forskare som har en lika pessimistisk upp- fattning om ungas demokratiska delaktighet. Som framgått i tidigare avsnitt är intresset och engagemanget stabilt, liksom förtroendet för de politiska institutionerna. Att unga tar avstånd från traditionella politiska arenor behöver dessutom inte vara någonting negativt. En mer positiv tolkning av ungas avståndstagande från traditionella politiska arenor framförs bl.a. av forskarna . De menar att avståndstagandet är en effekt av att det är fler som har ett kritiskt förhållningssätt till demokratin . Detta behöver inte i sig vara problematiskt. I och med att de ungas stöd för demokratin och dess grundläggande värderingar är starkt kan ett kritiskt förhållningssätt snarare vara ett tecken på en livskraftig och sund demokrati än tvärtom.25 ut- vecklar resonemanget i sin underlagsrapport till utredningen där unga delas upp i fyra kategorier utifrån deras inställning till demo- kratin. Den första kategorin, den nöjda gruppen, utgörs av unga som är nöjda med hur demokratin fungerar, men som själva inte deltar aktivt mellan valen. Den andra gruppen är kritisk till hur demokratin fungerar i praktiken, men deltar däremot aktivt i föreningar och demonstrationer m.m. Den tredje kategorin har en 23MUCF, 2015a. 24Dalton, 2004; Blais et al., 2004. 25Amnå & , 2014. Ungas delaktighet och inflytande ambivalent inställning till demokratin medan den fjärde och sista kategorin, den fientliga gruppen, fångar de unga som både förkastar demokratin i praktiken och som normativt ideal. Risken för att de unga i den fientliga gruppen ska söka sig till extremistiska miljöer är större än risken för att de andra unga ska göra det, och de fientliga unga är också mer benägna att använda våld än vad andra unga är.26 Kritik har även framförts mot att ungas politiska deltagande endast mäts genom partimedlemskap och valdeltagande. Om hänsyn tas till andra typer av deltagande, såsom politisk konsumtion, protest- aktioner, namninsamlingar och informella nätverk så blir inte bilden lika dyster.27 Enligt detta synsätt är unga inte mindre engage- rade än tidigare generationer, de uttrycker bara sitt engagemang på ett annat sätt.28 Hur framväxten av sociala medier har förändrat synen på, och förutsättningarna för, politiskt deltagande beskrivs i den underlags- rapport som forskarna har skrivit för utredningen. De visar att unga är den grupp i sam- hället som i störst utsträckning använder sociala medier för olika typer av politiska aktioner, såsom att kontakta politiker, underteckna namninsamlingar samt skriva inlägg eller insändare och skapa debatt. En person som använder sociala medier i politiskt syfte karak- täriseras i övrigt av att hen är intresserad av politik, har ett stort behov av att uttrycka sina åsikter och har en umgängeskrets där politiskt engagemang förväntas.29 Skillnader mellan ungas och äldres deltagande I en rapport om ungas förhållande till demokratin har statsvetarna på uppdrag av SKL samman- ställt några av de huvudsakliga dragen i forskningen om ungas demo- kratiska deltagande. I rapporten diskuterar de olika förklarings- modeller till skillnader i attityder, värderingar och politiskt beteende, som kan förklara varför ungas deltagande i de mer traditionella på- 26Abdelzadeh, 2015. 27Dalton, 2008. 28García-Albacete, 2014, s. 218. 29Bäck m.fl., 2015. Ungas delaktighet och inflytande verkanskanalerna, såsom valdeltagande samt parti- och förenings- medlemskap, är lägre än äldres. Ett sätt att förklara varför ungas politiska deltagande skiljer sig från vuxnas är att ta hänsyn till det skede i livet som unga befinner sig i. Majoriteten av alla ungdomar är ännu inte etablerade på arbets- marknaden och bor fortfarande hemma, vilket kan påverka deras intresse för politik.30 I forskningslitteraturen benämns denna för- klaringsmodell som livscykelmodellen. Att unga deltar i lägre ut- sträckning än vuxna i det politiska livet kan förklaras av att de har andra resurser och incitament att delta än andra åldersgrupper.31 När de växer upp, får jobb, köper bostad och bildar familj ökar deras intresse för politik och de blir då mer politiskt aktiva. Ett annat sätt att förklara skillnaderna i politisk deltagande mellan unga och äldre är utifrån respektive generationstillhörighet. Skill- naderna mellan unga och äldre är då ett resultat av särskilda föränd- ringar i samhället som ägt rum när generationen befann sig i de mest formbara åren i socialiseringsprocessen. En generations attityd till deltagande kommer därför att bestå genom livet. Enligt detta synsätt finns det anledning att tro att dagens unga kommer att del- ta genom traditionella påverkanskanaler i mindre utsträckning än tidigare generationer även när de blir äldre.32 En tredje förklaringsmodell utgår från att skillnaderna i deltagan- det beror på s.k. periodeffekter. Det lägre deltagandet bland unga kan förklaras av de omständigheter som är rådande , t.ex. vilka politiska frågor som är på agendan. Dessa är dock föränderliga och med ett ändrat politiskt klimat kan deltagandet framöver minska eller öka. Ett exempel är att ungas politiska deltagande ökade då den globala rättviserörelsen mobiliserade stora ung- domsgrupper.33 Det är enligt och svårt att påvisa vilka orsaks- samband som kan förklara varför ungas deltagande är lägre än äldres. har förändringar skett gällande valdeltagandet och medlemskap i politiska partier liksom i attityder till demokratin. Enligt och kan det dock vara svårt att göra jäm- förelser utifrån attitydundersökningarna eftersom det finns få mät- 30Bäck m.fl., 2015. 31García-Albacete, 2014. 32SKL, 2013b, s. 7. Ungas delaktighet och inflytande ningar som är gjorda på likvärdigt sätt . Det är också viktigt att ungas deltagande inte bara studeras separat utan att äldre individer också inkluderas för att få en jämförelsepunkt. Överlag är forskningen oense om hur ungas politiska deltagande ska förstås och det är därmed troligt att det inte går att sluta sig till en enda förklaringsmodell. Det går dock att konstatera att ungas sociala och ekonomiska villkor har förändrats till det sämre under . Den höga arbetslösheten bland unga runt om i gör att de får jobb, bostad och bildar familj allt . Bostadskrisen i tillväxtregionerna har också bidragit till att ungas etableringsålder har ökat. I enlighet med livscykelteorin, om att en persons etablering i samhället påverkar viljan och behovet av politiskt deltagande, går det därmed att konstatera att unga har svagare incitament att delta politiskt än vad unga hade. I detta avseende kan den höga ungdomsarbetslösheten i och i vara ett problem för demokratin . 14.4.3Engagemang i politiska partier I den representativa demokrati som utgör politiska system har de politiska partierna en central roll. Vem som finns represen- terad inom partierna och som har makt att påverka partiernas arbete är därmed en central fråga när det gäller inflytande i demokratin. Enligt SCB är av befolkning medlemmar i ett politiskt parti. Unga i åldrarna 16–24 är de som i lägst utsträckning är medlemmar i ett politiskt parti med en siffra på . Andelen partimedlemmar har minskat generellt , vilket redovisas närmare i kapitel 6, men den största förändringen återfinns bland andelen unga och i synnerhet unga män. Bland dem har partimedlemskapen minskat med nästan tre fjärdedelar sedan i början på 1980-talet.34 I en enkät från MUCF uppgav av unga i åldern 16–25 att de var medlemmar i ett parti eller ungdomsförbund.35 Siffran skiljer således från SCB:s undersökning. Detta beror förmod- ligen främst på att även ungdomsförbund och kvinnoförbund räknas 34SCB, 2004. 35Ungdomsstyrelsen, 2013a. Ungas delaktighet och inflytande in i MUCF:s studie. Det är ungefär lika många med funktionsned- sättning som utan funktionsnedsättning som är medlemmar i ett politiskt parti. I en mätning av deltagande i stället för medlemskap uppger av unga i åldrarna 16–29 att de deltar eller har deltagit i möten eller aktiviteter anordnade av politiska partier, ung- domsförbund eller kvinnoförbund. Det är vanligare att unga utrikes födda och unga i storstäder deltar än att andra unga gör det.36 Många ungdomar har en negativ bild av de politiska partierna. I framgår det att av de tillfrågade svenska 14-åringarna anser att de politiska partierna bara är in- tresserade av folks röster och inte av deras åsikter. Det är som menar att politikerna snabbt glömmer bort behoven hos väljarna. uppgav att de skulle kunna gå med i politiskt parti, även om av dem menade att de definitivt kommer att göra det. Drygt en femtedel av de unga anser att det är viktigt att gå med i ett politiskt parti om man ska vara en god vuxen medborgare.37 Ungdomsförbunden har traditionellt sett haft en viktig roll i att engagera unga och kanalisera ungas perspektiv och intressen till de politiska beslutsfattarna. Flera ungdomsförbund beskriver också sin roll som att vara en brygga mellan unga och partipolitiken.38 Andra ser sig främst som ideologiska vakthundar med självständiga agendor och betonar vikten av ungas egen organisering. Flera av förbunden är självkritiska i diskussionen om relationen till moderpartiet. De vill i ökad utsträckning underlätta för unga att gå in i moderpartier- na och ta plats i de beslutande församlingarna. Antalet medlemmar i de politiska ungdomsförbunden minskade kraftigt under 1990-talet.39 Den negativa utvecklingen stannade 36Ungdomsstyrelsen, 2013b. 37Skolverket, 2010a. 38Samråd med ungdomsförbunden . MUF, CUF och SDU var förhindrade att delta på mötet. Ungas delaktighet och inflytande dock upp under mitten av 2000-talet40 och flera förbund bedömer att medlemsutvecklingen har pekat uppåt.41 Källa: SOU 2001:48 och Siffror från möte med ungdomsförbunden och mejlkorrespondens. Anm. SDU fanns inte med kommundemokratikommitténs betänkande. är avrundat statistik. Vid utredningens samråd med ett flertal av de politiska ungdoms- förbunden framhölls ett antal faktorer som har påverkat den posi- tiva medlemsutvecklingen. Till att börja med var 2014 ett supervalår, med val till kommun- och , och , vilket medfört att flera förbund fått nya med- lemmar. Några av förbunden menar även att medlemsutvecklingen kan vara en effekt av en förändrad rekryteringstrategi från förbundens sida. Flera förbund använder bl.a. riktade insatser mot miljonprogramsområden och bruksorter. Ytterligare en faktor som kom upp i diskussionen är att MUCF:s bidragssystem skapar incitament för nyrekrytering, då medlemsantalet är kopplat till verksamhetsbidraget.43 Den positiva medlemsutvecklingen bekräftas även av MUCF:s statistik som pekar på att andelen unga i åldern 16–25 som är med- lemmar i ett politiskt parti eller ungdomsförbund har ökat under 40Ungdomsstyrelsen, 2013a. 41Samråd med ungdomsförbunden . MUF, CUF och SDU var förhindrade att delta på mötet. 42Sverigedemokratisk ungdom är inte längre del av Sverigedemokra- terna utan har bytt namn till Ungsvenskarna . 43Möte med politiska ungdomsförbunden . Ungas delaktighet och inflytande senare år.44 Det är något vanligare att personer i gymnasieålder är medlemmar än personer i högstadieålder.45 En synpunkt gällande medlemsrekryteringen, som framfördes vid samrådet med företrädarna för de politiska ungdomsförbunden, var vikten av att partierna ges tillträde till skolorna. Erfarenheterna av skolornas förhållningssätt till den politiska närvaron varierade bland förbundens företrädare, men samtliga framhöll skolan som en viktig arena för rekrytering och information. Frågan om par- tiernas närvaro i skolan utreds i Utredningen om politisk information i skolan (U 2014:13). 14.4.4Ungas representation i politiska församlingar Unga i åldrarna 18–är den åldersgrupp av befolkningen som är mest underrepresenterad i fullmäktigeförsamlingarna på lokal nivå. Färre unga än äldre nomineras och väljs in till kommunfullmäktige. Efter valet var av kommunfullmäktigeledamöterna unga, vilket är en ökning med en procentenhet sedan valet . Andelen unga som var röstberättigade till kommunalvalet var 19 pro- cent.46 Även andelen unga i landstingsfullmäktigeförsamlingar har ökat och efter valet var av ledamöterna under . Det är en ökning års val. Den riksdag som valdes 2014 var den yngsta någonsin med en snittålder på . Det är av ledamöterna som är . Ytterligare uppgifter om ungas politiska representation redovisas i kapitel 7 om social representativitet. Några ungdomsförbund har drivit frågan om att kandidater under bör tillförsäkras en viss andel av de valbara platserna på nomi- neringslistorna. Den socialdemokratiska partikongressen beslutade att målsättningen ska vara att var fjärde person på valbar plats på valsedlarna ska vara under . I våra samråd har det fram- kommit att den diskussionen även har förts i andra partier, men att det har funnits ett motstånd inom vissa av partierna mot sådana kvoter, framför allt från toppolitiker på lokal nivå. Ytterligare en åtgärd som har vidtagits i syfte att öka andelen unga i de politiska 44Ungdomsstyrelsen, 2013a. 45MUCF, 2014, s. 116. 46SCB, 2015a. Ungas delaktighet och inflytande församlingarna är att ha särskilda ungdomslistor i valen. Mode- raterna har t.ex. i flera kommuner och regioner gått fram med en separat ungdomslista för att synliggöra de unga kandidaterna. Några ungdomsförbund vittnar om att partierna har varit bra på att fånga upp unga förmågor från ungdomsförbundet, men att det ibland ställs för höga förväntningarna på de unga och att de får för krävande uppdrag för . För att orka vara kvar krävs det att den unga politikern anpassar sig till den rådande politiska jargongen och arbetsrutinerna.47 Unga förtroendevalda som lämnar sina uppdrag Det är vanligare att unga förtroendevalda lämnar sina uppdrag i för- tid än äldre. –2014 var det av unga mellan 18–som lämnade sina uppdrag innan mandat- periodens slut. Unga kvinnor är den kategori som lämnat i störst utsträckning. Nästan varannan, , hoppade av . Motsvarande siffra för unga män är . Andelen avhopp bland unga var under förra mandatperioden högre än tidi- gare. –lämnade av unga sitt uppdrag. Avhoppen från landstingsfullmäktigeförsamlingarna är generellt färre, men även där lämnar unga sina uppdrag i större utsträckning än andra ålderskategorier.48 Avhoppen påverkar ungas representation i fullmäktige-församlingarna negativt eftersom att de ofta ersätts av äldre personer. Skälen bakom avhoppen disku- teras närmare i kapitel 8. 14.4.5Föreningslivet och ungas egen organisering Det traditionella civilsamhället med medlemsbaserade organisationer och föreningar har länge betraktats som en viktig demokratiskola och mobiliserande samhällsaktör. Engagemang i föreningar ger, liksom engagemang i partier, individen kunskaper om hur man kan driva frågor och tillvarata sina demokratiska rättigheter. Ett om- fattande folkligt föreningsdeltagande är därför betydelsefullt för en 47Möte med ungdomsförbunden . 48Ungdomsstyrelsen, 2013a; MUCF, 2015a. Ungas delaktighet och inflytande väl förankrad demokrati. Ungas organisering är av särskild betydelse då det kan påverka benägenheten till föreningsengagemang och demokratiskt deltagande i vuxen ålder. Flera undersökningar visar att föreningsengagemanget har sjunkit , särskilt bland unga. Enligt MUCF Fokusrapport om ungas organisering är hälften av ungdomarna mellan 16–medlemmar i en förening eller i en organisation. Bland personer i åldrarna 35–54 är runt sju av tio föreningsmedlemmar. I studien finns ingen jämförelse då frågan ställdes första gången år 2013.49 Det är svårt att be- döma hur många ungdomsorganisationer som finns på lokal nivå. Enligt en studie som ungdomsorganisationer (LSU) har genomfört uppger ett flertal kommuner att de inte vet vad en ungdomsförening är eller om de har någon i sin kommun.50 En indikator på det lokala föreningslivets omfattning är antalet ung- domsorganisationer som får stöd från kommunerna. I MUCF:s kommunenkät uppgav sex av tio kommuner att de ger stöd till ungdomsorganisationer. Stöd fördelas till sammanlagt 8 693 ungdomsorganisationer, vilket innebär ett snitt på 50 orga- nisationer per kommun. Kommuner i storstäder och större städer ger bidrag till ett större antal ungdomsorganisationer än kommuner i glesbygden. Lite av kommunerna uppger att de inte vet hur många ungdomsorganisationer de ger stöd till.51 Enligt LSU:s studie är det särskilt svårt för nystartade föreningar att erhålla stöd i kommunerna.52 Vem är föreningsengagerad? Det finns betydande skillnader mellan andelen inrikes födda i åldern 16–29 som är föreningsmedlemmar () och andelen utrikes födda som är det (). Det är främst utrikes födda tjejer () vars engagemang i föreningar är lägre. Bland utrikes födda killar är medlemmar i en förening. Det finns ingen signifikant skillnad mellan könen bland inrikes födda. 50LSU, 2012. 51MUCF, 2014. 52LSU, 2012. Ungas delaktighet och inflytande stor skillnad i föreningsengagemang mellan arbetslösa ungdomar () och studerande () eller arbetande (55 pro- cent). Personer med funktionsnedsättning och nyanlända deltar också i mindre utsträckning i föreningslivet än andra unga.53 Bland unga med funktionsnedsättning uppger att de aldrig deltar i föreningsverksamhet på sin fritid, jämfört bland övriga unga.54 Det finns även ett samband mellan föräldrarnas utbildningsnivå och sannolikheten att en ung person ska vara för- eningsengagerad. Bland unga vars föräldrar har grundskoleutbildning är föreningsmedlemmar att jämföra med bland de vars föräldrar har en högskoleutbildning.55 Även åldern påverkar medlemskap i föreningar. Unga i högstadiet är i högre ut- sträckning medlemmar i föreningar än unga i gymnasieåldern.56 Efter gymnasiet ökar dock sannolikheten att unga är medlemmar i en förening igen. Att föreningsmedlemskapet ökar med åldern är logiskt då vuxnas och äldres livssituation skiljer sig från ungas. Fler vuxna äger exempelvis andelar i bostadsrättsföreningar än vad unga gör, vilket automatiskt gör dem till föreningsmedlemmar. Få unga har föreningsuppdrag i styrelser eller arbetsgrupper. An- delen unga med förtroendeuppdrag har också minskat sedan 1980- talet. Det är något vanligare att tjejer innehar förtroendeuppdrag än att killar har det. Det är också vanligare att unga är tränare eller annan form av ledare inom idrottsrörelsen än att de sitter i styrelser och arbetsgrupper, men även andelen ledare och tränare har sjunkit över tid.57 Vilka typer av föreningar engagerar sig unga i? I åldersgruppen 16–är det vanligast att vara med i en idrotts- förening. Det är fler killar som är medlemmar i idrottsföreningar än tjejer och därför är föreningsaktiveten generellt högre bland killar. Det är vanligare att tjejer deltar i aktiviteter kopplade till kultur, exempelvis musik-, dans-, film- och teaterföreningar. 54Ungdomsstyrelsen, 2012. 55Ungdomsstyrelsen, 2013a. 56MUCF, 2014. Ungas delaktighet och inflytande även i större utsträckning än killar i elev- eller studentföreningar, föreningar inom kyrkan eller annat religiöst samfund samt humani- tära hjälporganisationer eller frivilligt socialt arbete. Andelen unga hbtq-personer mellan 16–som deltar i en idrottsförenings aktiviteter är lägre än för andra i samma ålderskategori, både när det gäller att delta regelbundet och när det gäller att delta över- huvudtaget. Bland unga hbtq-personer uppger att de väljer att inte delta på grund av rädsla för att bli dåligt bemötta. Motsvarande siffra för övriga är . Unga med funktions- nedsättning deltar också i lägre utsträckning än övriga unga i idrottsaktiviteter. Det finns även skillnader kopplade till födelseland och det är t.ex. vanligare att inrikes födda deltar i förenings- aktiviteter kopplade till idrott än att utrikes födda gör det.58 Nätverk och sociala rörelser Ungas organisering tar sig inte enbart uttryck i föreningsform. har flera nya sociala rörelser vuxit fram som har enga- gerat stora delar av befolkningen, särskilt unga. Fatta!-rörelsen är ett exempel. Flera av rörelserna har vuxit fram i miljonprograms- områdena, t.ex. Megafonen, Pantrarna och Linje 17. I en studie för MUCF visar forskaren att de nya rörelserna har lyckats lyfta fram marginaliserade perspektiv i samhällsdebatten. Genom att organisera sig på ett sätt som inte faller in i den vanliga folkrörelse- traditionen har de även uppdaterat bilden av den moderna folk- rörelsen.59 Sociala medier har ofta spelat en avgörande roll för möjligheten att mobilisera befolkningen, särskilt de unga, i dessa sammanhang. Den snabba informationsspridningen som möjliggörs av de sociala medierna har utvecklat formerna för politiskt engagemang. Det har t.ex. blivit vanligare med organisering utan organisationer genom s.k. nätverksbaserade rörelser. Ett exempel på detta är som bildades som ett forum för unga kvinnor där mycket av idéutvecklingen sker genom diskussioner i sociala medier.60 Då ett långsiktigt påverkansarbete ofta kräver en mer traditionell orga- 60Bergman, 2015. Ungas delaktighet och inflytande nisering , med exempelvis representativa språkrör och en tyd- lig struktur som möjliggör bidragsberättigande, övergår dock de nätverksbaserade rörelser som får ett stabilt stöd ofta till att bli föreningar i traditionell bemärkelse efter en tid.61 När formerna för medborgarnas politiska engagemang förändras ställer det krav på förnyelse av de politiska institutionerna. Vikten av att politiska partier och kommuner och landsting kan anpassa sig efter medborgarnas sätt att engagera sig och tillvarata medborgarnas åsikter och idéer är något som vi bland annat diskuterar i kapitel 11 om medborgardialoger och kapitel 13 om medborgarförslag och folkmotioner. 14.5Skolan som demokratifostrare och arena för politiskt engagemang