sou · H4B310 · 2016-02-01 00:00:00 — Förslagen bör inte medföra några konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggandet arbetet. Vi förutser heller inga konsekvenser för miljön, de integrationspolitiska målen eller den personliga integriteten. Litteratur, artiklar, rapporter och undersökningar , (2014) EU:s och Europasamarbetets plats i offentligheten. , (2014) Mediekratin – mediernas makt i svenska val. : Ekerlids Förlag. , (2013) ”Networking for autonomy? in ”, , vol. 91, nr 3, s. 712–726. , (2007) Svenska kommuners och regioners kanaler till . Subnationella nivåers försök att påverka EU:s policyprocess. Rapport nr 7. Svenska institutetet för europapolitiska studier. Berglez, (2009) ”Svenska medier måste ta EU-frågorna på allvar”. . maste-ta-eu-fragorna-pa-allvar?m=print Hämtdatum . , (2015) Västsvenska trender 1998–2014. , (2009) ”Svensk EU-journalistik – tråkig och för mycket hejaklack?”. Blogginlägg . trakig-och-for.html Hämtdatum: . Brunelius, (2011) Europeiska unionen i svensk media. , , medier och kommunikation. , (2015) Mediebilden av EU. En kvalitativ innehållsanalys av svenska lokala morgontidningar i storstad och på landsort. , , medier och kommunikation. & . Lo (1997) ”Theories of Political Literacy”, Political Behavior, vol. 19, nr 4, s. 317–335. , (1992) ”The Problem of Civic Competence”, 3, nr 4, s. 45–59. & (1993) ”Measuring Political Knowledge: Putting First Things First”, , vol. 37, nr 4, s. 1179–1206. (2015) Information och kunskap om EU – Kommunpolitiker och allmänheten. Rapport på uppdrag av utredningen. Egeberg, (2015) ”: Center Formation and Multilevelness” i (red.) The Palgrave Handbook of . Basingstoke: Palgrave . Egeberg, (2009) ”National agencies in the European administrative space: government driven, Commission driven or networked?”, , vol. 87, nr 4, s. 779–790. (2012) Partnerskap mellan , EU- kommissionen och . Eurobarometer EB/EP 79.5 (2013) One year to go to the 2014 European Elections. Eurobarometer EB/EP 84.1 (2015) Eurobarometer för (EB/EP 84.1). Del I. : . Flash Eurobarometer 373 (2013) Europeans’ engagement in participatory democracy. Rapport av TNS Political & Social på uppdrag av 2013. (2015). Europeiska kommissionens webbplats. Tillgänglig: planned_ia_en.htm. Europaportalen (2015) ”: Svenskarnas EU-kunskaper sviktar”. Tillgänglig: kunskaper-sviktar Hämtdatum: . (2013) Årsrapport om verksamheten i utskottet för framställningar 2012. resolution av om verksamheten i utskottet för framställningar 2012 (2013/2013()). (2014a) Verksamheten i utskottet för framställningar 2013. resolution av om verksamheten i utskottet för framställningar 2013 (2014/2008()). (2014b) om medbeslutande och förlikning –. Europeiska ombudsmannen (2015) Årsrapport . : Europeiska ombudsmannen. , (2010) ”Journalister ska kunna EU-apparaten”. energi/view/1507 Hämtdatum: . Golmohammadi, Gloria (2015) Likhet innan lagen. Det svenska remissförfarandets rättsliga ramverk och delaktighet vid beredning av EU-frågor och lagstiftning. Rapport på uppdrag av utredningen. grupp (2013) Analys av EU-upplysningen. Rapport på uppdrag av EU-upplysningen. (2009) Measuring Political Knowledge. Hegeland, Hans (2006) Nationell EU-parlamentarism. arbete med EU-frågorna. : Santerus Academic Press. , (2014) ”EU-frågan som försvann”. Om makt och politik. Tillgänglig: som-forsvann/ Hämtdatum: . , (2015) ”Privileged Access to Commission’s Stakeholder Consultations” i . Shotton & . (red.) Lobbying Union: Changing minds, Changing times. Hettne, (2011) EU, lokala marknader och allmänintresset. Europapolitisk analys, nr 2011:3epa. för europapolitiska studier. Hettne, (2012) Att göra rätt och . Behövs nya metoder för att genomföra EU-rätt i ? : för europapolitiska studier. Hix, (2013)Why the 2014 European Elections Matter. Ten votes in the 2009–2013 European Parliament. : för europapolitiska studier. , (2006) ”Political Knowledge and Electoral Participation in the : Comparisons with the Canadian Case”, , vol. 27, nr 2, s. 137–166. Hoskins, Bryony, d’Hombres & (2008) ”Does Formal Education an Impact on Citizenship Behaviour?”, , vol 7, nr 3, s. 386–402. , (2011) EU-undervisningen i gymnasieskolan 2011. En uppföljning av undersökning 2007. : Internationella programkontoret. , (2010) ”Explaining Chief Executive Empowermant: EU Summitry and Domestic Institutional Change”, West European Politics, vol. 33, nr 2, s. 208–236. , , , (2010) ICCS 2009 European Report. knowledge, attitudes, and engagement among lower-secondary students in 24 European countries. : Achievement (IEA). Karlefjärd, (2011) Att rymmas inom sitt friutrymme. Om samhällskunskapslärares tolkning, anpassning och undervisning. : , fakulteten för samhälls- och livsvetenskaper. (2011) Företag och enskildas kunskap om den inre marknaden. Resultatet av en intervjuundersökning med 500 företag och 500 privatpersoner. (2006) Redovisning av arbete 2001–2006. , La (1998) ”Social Capital, , and Political Participation”, Political Psychology. Sep98, vol. 19, nr 3, s. 567–584. , (2013) ”Nationella domstolar som politiska aktörer – främjare av rättslig integration eller försvarare av nationella intressen?”, Statsvetenskaplig tidskrift, vol.115, nr 1, s. 5–34. , (2011) Den dolda europeiseringen. En studie av svenska partiers retoriska förändring . : Linnéuniversitetet, . Lizotte, . Sidman (2009) ”Explaining the Gender gap in Political Knowledge”, Politics & Gender, vol. 5, nr 2, s. 127–151. , (2015) Intresseorganisationers deltagande i politiska beslutsprocesser. Rapport på uppdrag av Demokratiutredning. , (2015) When they do they don’t. A Study on the Swedish news media perform their democratic task of informing the public on EU Affairs. : , statsvetenskapliga institutionen. (1987) ”Measuring Political Sophistication”, 31, nr 4, s. 856–899. , (2005) Double-hatted agencies on Scene? A case study of the IMPEL network. Arbetspapper, nr 12. Macri, (2014). EU-undervisningen i den svenska gymnasieskolan. , (2013) i EU-journalistik. : Juridisk informations- och reportagebyrå. , (2014) Möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande för individer och andra aktörer. Rapport på uppdrag av utredningen. Merelman, (1986)”The Development of Political Activists: A model of ”, Social Science Quarterly, vol. 67, nr 3, s. 473–490. , (2002) Civic Literacy. How Informed Citizens Make . : University Press of , . & . (2004) ”The knowledge Gap: A Reexamination of Gender-Based Differences in Political Knowledge”, , vol. 66, nr 2, s. 429–512. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014) Skolval 2014. Slutrapportering av uppdraget. : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015) Öva och ta ställning. En utvärdering av arbetet med skolvalen 2014. : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. , (2014) Allt eller det allra mesta du trodde att du visste om EU är antagligen helt fel. , (2015) När EU möter civilsamhället. Vad forskningen säger om vem som påverkar vem. Rapport på uppdrag av utredningen. N.Lokrantz, (2014) ”Usla kunskaper blir problem för EU- frilansar”, FrilansJournalisten, . Novus Opinion (2009) Allmänheten om EU-information. Undersökning på uppdrag av EU-upplysningen vid riksdag. Odenstad, (2010) Prov och bedömning i samhällskunskap. En analys av gymnasielärares skriftliga prov. : , fakulteten för samhälls- och livsvetenskaper. , (2006) Europaval. : , statsvetenskapliga institutionen. , (2010) Väljarbeteende i Europaval. , (2002) I nationens och marknadens intresse. , (2011) ”Upphandlingskrönika – djurskyddshänsyn vid livsmedelsupphandlingar”, Europarättslig tidskrift, nr 4, s. 787–792. , (2011) Organiserade intressen i Europeiska unionen. Bidrar de till att hämma eller främja unionens demokrati och effektivitet? : för europapolitiska studier. Pilen Affärsutveckling (2004) Allmänhetens kunskap och uppfattning i frågor som rör EU:s framtid. Mätning på uppdrag av EU 2004- kommittén vid . & . Dimock (1999) ”Political knowledge and Citizen Competence” i . Elkin & (red.) Citizen competence and democratic institutions. & . Dimock (2000) ”Knowledge, Trust, and International Reasoning” i , . Mccubbins & . Popkin (red. )Elements of reason. Cognition, choice, and the bounds of rationality. : university press, s. 214–238. Prior, (2010) ”You’ve either got it or you don’t? The stability of Political interest over the life cycle”, , vol. 72, nr 3, s. 747–766. (2014a) En politik för en levande demokrati. Kortversion av regeringens skrivelse om demokratipolitik. (2012) Kommunikationspolicy för . Rundabordssamtal (2014) Rundabordssamtal i samarbete med Socialforum, Civos och LSU, Europahuset . Rundabordssamtal (2015) Rundabordssamtal med regionkontor i och Kommuner och Landsting, . Scaramuzzino, , (2015) ”How Europeanized are Swedish civil society organizations and why?”, rapport presenterat på EUROCIV-workshop vid , . (2007) EU-undervisningen i gymnasieskolan. Redovisning av regeringsuppdrag angående gymnasieungdomars kunskaper i EU-frågor och undervisningen om EU i den svenska gymnasieskolan. (2010) Morgondagens medborgare. ICCS 2009: svenska 14-åringars kunskaper, värderingar och deltagande i internationell belysning. Standard Eurobarometer 64 (2005) Public opinion in Union. : Europeiska kommissionen. Standard Eurobarometer 72 (2009) Public opinion in Union. : Europeiska kommissionen. Standard Eurobarometer 79 (2013) Public opinion in Union. : Europeiska kommissionen. Standard Eurobarometer 82 (2014) Public opinion in Union. : Europeiska kommissionen. Standard Eurobarometer 82 (2014) Media use in Union. : Europeiska kommissionen. Standard Eurobarometer 83 (2015) The key indicators results for . : Europeiska kommissionen. (2015) Vilka valde att välja? – Deltagandet i valen 2014. Demokratistatistik rapport 19. Statskontoret (2015) Myndigheters arbete med frågor om delaktighet i EU. Promemoria på uppdrag av regeringen. Strömbäck, (2015). Demokratin och det förändrade medielandskapet. Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor. Rapport på uppdrag av . Strömbäck, (2015) ”Kunskapsfrågorna riskerar att bli en av de stora klassfrågorna”. Kommuner och Landsting (2010) EU i lokalpolitiken. En undersökning av dagordningar från kommuner, landsting och regioner. : Kommuner & Landsting. Kommuner och Landsting (2015) Delaktighet i EU. Undersökning på uppdrag av utredningen. riksdag (2015) Förslag till inriktning för EU-information till allmänheten. , , , , (2010) Europeiseringen av . (2011a) ”Svensk EU-bevakning under all kritik”. Tillgänlig: all-kritik Hämtdatum . , , , (2011b) Makten i . , (2013) EU:s politiska system. Tarschys, (2014) på remiss. Svensk medverkan i Europeiska kommissionens offentliga samråd. : för europapolitiska studier. Taxén, (2016) ”Politikerna har abdikerat till förmån för juristerna”. Debattartikel . vanstyre-och-korruption/ Hämtdatum . , (2009) ”Styrning i maktens centrum – europeisering och decentralisering i de politiska stabernas vardag” i (red.) Samhällsstyrning i förändring. Utredningens enkät (2015) Enkät till departement om samrådsformer i EU-relaterade frågor. Vikalo, (2014) The EU in . Assessment of SVT’s : , statsvetenskapliga institutionen. Wall, (2011) EU-undervisning. En jämförelse av undervisning om politik på nationell och europeisk nivå. : , fakulteten för samhälls- och livsegenskaper. , (2009) Avståndet till . Om svensk EU- journalistik. 2013/14:RS2 årsredovisning för . 2014/15:FPM37 Meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda. 2014/15:RS2 årsredovisning för . 2014/15:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. COM(2015) 215 final av . Better regulation for better results – An EU agenda. COM(2014) 612 final av . 31st annual report on monitoring the application of EU law (2013). Ds 2014:1 Gröna boken – Riktlinjer för författningsskrivning. /10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. (2004) Cirkulär 13: Riktlinjer för handläggning av kommissionens offentliga samråd. (2010) Cirkulär 14: Riktlinjer för genomförande av unionsrättsakter. (2014b) Cirkulär 3: Riktlinjer för beredningen av EU-frågor i . (2015) Inriktningsplan för gemensamma utveckling. (2012) Cirkulär 12: Samråd, överläggning och information mellan regering och riksdag i EU-frågor. SFS (2007:515) Myndighetsförordning. SFS (2008:748) Förordning med instruktion för för europapolitiska studier. (2011a) Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. (2011b) Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011. 2013/14:61 En politik för en levande demokrati. SOU 1993:14 EG och våra grundlagar. SOU 2000:1 En uthållig demokrati! – Politik för folkstyrelse på 2000- talet. SOU 2002:96 Utredningen om allmänhetens tillgång till EU-relate- rad information. SOU 2007:109 Vägval för Sieps. En översyn av för Europapolitiska studier. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. SOU 2015:24 En kommunallag för framtiden. SOU 2016:5 Låt fler forma framtiden! En särskild utredare ska utreda möjligheterna att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja insyn, delaktighet och inflytande för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Syftet med utredningen är att bidra till en demokratisk utveckling i linje med demokratipolitikens mål att stärka individens möjligheter till inflytande. analysera kunskapsnivån i i frågor om EU och hur olika samhällsaktörer påverkar den, redogöra för de möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande som finns , föreslå åtgärder inom ramen för existerande strukturer för att öka insyn, delaktighet och inflytande för individer och andra aktörer i i frågor som beslutas inom EU. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning har varit medlem i EU , vilket har inneburit stora förändringar för samhället i allmänhet och det offentliga beslutsfattandet i synnerhet. De nya politiska förutsättningarna har emel- lertid inte ännu fått fullt genomslag hos samtliga berörda aktörer i . EU är en central del av den svenska demokratin, och beslut som fattas i Europeiska unionens råd och påverkar i högsta grad människors vardag. Enligt uppgifter från EU- upplysningen vid riksdag påverkar beslut som fattas av EU av alla lagar som antas av och av kommunfullmäktiges beslut. Det svenska valdeltagandet är i en europeisk jämförelse inte utmärkande men mot bakgrund av EU- beslutens inverkan på individers vardag är deltagandet mycket lågt. av de röstberättigade röstade i valet till 2014, vilket kan jämföras med ett valdeltagande i nationella val som generellt sett är . Svenska aktörer står för relativt få av de svar Europeiska kommissionen får på sina öppna konsultationer. Organisationer i det civila samhället har framfört till att de saknar information som möjliggör delaktighet i ett tidigt skede när insatserna i en EU-förhandling bereds i . I rapporten göra rätt och (2012:4) från för europapolitiska studier (Sieps) efterlyser författarna ett tätare samarbete med intressenter utanför riksdag och regering inför förhandlingar på EU-nivå, både för att inhämta kunskap om svenska förhållanden och för att bättre förankra position. Frågor om EU och demokrati har utretts tidigare. hade i uppdrag att överväga hur kan förbättra de svenska medborgarnas inflytande och delaktighet i EU (dir. 1997:101). I sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) framhåller utredningen bl.a. att partierna, massmedierna, medborgarsammanslutningarna och folkstyrets lagligt reglerade institutioner behöver utvecklas för att bli effektivare redskap för medborgarna att påverka EU-politiken. Som ett resultat av betänkandet gjorde regeringen bl.a. en kartläggning över hur det svenska remissförfarandet används när det gäller frågor med EU-anknytning. Regeringen tillsatte också den så kallade . Den parlamentariska kommittén genomförde –2006 en rad kommunikationsinsatser för att stimulera intresset för och debatten om EU. Enligt undersökningar som kommittén lät göra ökade intresset för att följa och diskutera EU-frågor generellt kommittén var verksam, men resultatet bedömdes som långt ifrån tillfredsställande. Nästan hälften av de tillfrågade kände inte särskilt väl till vad EU gjorde och vilka frågor som diskuterades. har alltså varit medlem i EU . EU-medlem- skapet påverkar större delen av det svenska samhället. är kunskapen om och intresset för EU och det svenska EU-arbetet fortfarande relativt lågt hos allmänheten. Regeringen ser ett behov av insatser för att aktörer i fullt ut ska tillgodogöra sig den insyn, den delaktighet och det inflytande i frågor som beslutas inom EU som är möjligt utifrån EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt. En särskild utredare får i uppdrag att utreda möjligheterna att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja insyn, delaktighet och inflytande för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. Syftet med utredningen är att bidra till en demokratisk utveckling i linje med demokratipolitikens mål att stärka individens möjligheter till inflytande. Utredaren ska ge regeringen underlag för åtgärder på området samt bidra med förslag och idéer till individer, det civila samhällets organisationer och andra aktörer med EU-relaterad verksamhet på nationell, regional och lokal nivå. Utredaren ska precisera förslagens innebörd och effekter för berörda aktörer. Utredaren får lämna förslag på förändrade arbetssätt för svenska myndigheter. Utredaren ska inte lämna förslag som gäller förändringar av eller dess institutioners arbetssätt. Kunskapsnivån i frågor om EU Kunskap är avgörande för den som vill få insyn, vara delaktig och utöva inflytande i olika beslutsprocesser. Som underlag till förslag som ska främja insyn, inflytande och delaktighet i frågor som beslutas inom EU behövs en analys av nivån på kunskapen om EU och om hur man kan påverka i frågor som beslutas inom EU hos olika grupper i samt en analys av hur olika samhällsaktörer påverkar kunskapsnivån. Hur undervisas det t.ex. om EU i skolor och Hur sprids kunskaper om EU inom folkbildningen, de politiska partierna och det civila samhället i stort? Hur kommuniceras ställningstaganden i frågor som beslutas inom EU? Hur aktivt förs den politiska debatten i om de beslut som fattas på EU-nivå? Hur aktiv och fördjupad är mediernas rapportering om EU? Hur stor roll spelar den informerande verksamhet som bedrivs om EU av myndigheter och andra aktörer såsom Europeiska kommissionen? Det är angeläget att kunskapen ökar om att EU är en integrerad del av det svenska beslutsfattandet. Utifrån nämnda analys kan slutsatser dras om hur detta kan uppnås. En rad individer och aktörer kan ha erfarenheter som bidrar till svaren på dessa frågor, liksom fakta från studier, forskning och befintlig statistik. sammanställa och analysera fakta om hur kunskapsnivån i har utvecklats när det gäller kunskapen om EU och om hur man kan påverka i frågor som beslutas inom EU, analysera hur olika samhällsfaktorer påverkar denna kunskapsnivå, överväga hur kunskapen om att EU är en integrerad del av det svenska beslutsfattandet kan öka. Vilka möjligheter finns till insyn, delaktighet och inflytande? Enligt vid är det av den svenska befolkningen som upplever att de har möjlighet att påverka EU-beslut jämfört som upplever att de kan påverka politiska beslut på nationell nivå. EU kan uppfattas som svårgenomträngligt och inte lika öppet och demokratiskt som offentliga organ i . Maktdelningen mellan EU:s institutioner är olik den svenska parlamentariska modellen och institutionerna skapades av stater med andra administrativa traditioner än våra. Re- geringen driver på för reformer som syftar till att ytterligare öka öppenheten och stärka effektiviteten i EU:s institutioner samt att förbättra möjligheterna till ansvarsutkrävande. Lissabonfördragets ikraftträdande innebar förändringar bl.a. för medborgares möjlig- heter till delaktighet, insyn och inflytande i EU, t.ex. genom möjligheten att lämna in medborgarinitiativ. De möjligheter som finns bör ytterligare kartläggas och presenteras på ett tydligt sätt. Kontakter och samarbete med EU:s institutioner ingår i ett stort antal svenska myndigheters löpande arbete. Såväl förhandlingar och olika former av utbyte på EU-nivå som genomförande av EU-lagstiftning i kräver förståelse för EU:s beslutsprocesser. Regeringen avgör i regel inte hur arbetet ska organiseras eller i vilken utsträckning och på vilket sätt allmänheten ska involveras, förutom när det gäller eget förhandlingsarbete i fråga om bl.a. förslag till EU-lagstiftning, inklusive remittering av EU-förslag och genomförande av EU-lagstiftning i svensk rätt. En beskrivning av hur ansvariga offentliga organ i arbetar i EU- relaterade frågor bör ingå i en redogörelse av nuvarande möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande. Goda exempel på metoder som involverar individer och andra aktörer kan lyftas fram från t.ex. , regeringens myndigheter, kommuner och landsting. Kommersiella aktörer, det civila samhällets organisationer såsom arbetsmarknadens parter samt myndigheter har i vissa fall utvecklat ett effektivt påverkansarbete gentemot EU:s institutioner. På vissa områden fungerar individers och andra aktörers insyn, delaktighet och inflytande i frågor som beslutas inom EU väl. redogöra för de möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande som ryms inom EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt, beskriva hur relevanta svenska myndigheter m.fl. arbetar i frågor som beslutas inom EU när det gäller möjligheterna till insyn, delaktighet och inflytande, översiktligt redogöra för hur möjligheterna till insyn, delaktighet och inflytande tillvaratas av svenska individer och andra aktörer och beskriva goda exempel. Hur kan insyn, delaktighet och inflytande främjas? är ett land med lång tradition av allmänhetens insyn, delaktighet och inflytande när det gäller beslutsfattandet på lokal, regional och nationell nivå. Det är centralt att det finns motsvarande möjligheter när det gäller frågor som beslutas inom EU. Aktörer i bör bättre kunna utnyttja tillgängliga kanaler för att verka för sina intressen, både direkt till företrädare för EU:s institutioner och till sammanslutningar och organisationer som bedriver påverkansarbete på EU-nivå. Vidare bör svenska myndigheters beredning av frågor som beslutas inom EU vara öppen och myndigheterna bör underlätta det civila samhällets och andra aktörers insyn, delaktighet och inflytande. Goda exempel på modeller för samråd med exempelvis intresseorganisationer och den lokala och regionala nivån kan finnas i flera andra medlemsstater i EU. Insyn, delaktighet och inflytande i EU-relaterade frågor kan utövas på lokal, regional och nationell nivå, liksom på EU-nivå. Goda exempel och metoder bör sökas i andra medlemsstater i EU och inom forskningen. Kunskaperna om EU:s beslutsfattande bör vara i nivå med kunskaperna om nationellt beslutsfattande, även i samhällsgrupper där intresset för EU är särskilt lågt. Svenska politiska partier är representerade i och svenska medier bevakar frågor som beslutas inom EU. Frågor som avgörs på EU-nivå bör få den uppmärksamhet i den offentliga debatten som motsvarar frågornas betydelse för individer och andra aktörer i , inte minst genom de politiska partiernas och mediernas arbete. föreslå åtgärder inom ramen för existerande strukturer för att öka insyn, delaktighet och inflytande både lokalt, regionalt, nationellt och på EU-nivå i frågor som beslutas inom EU, för individer och andra aktörer i , särskilt överväga hur involverade aktörers delaktighet i EU-poli- tiken kan främjas, liksom en aktiv samhällsdebatt kring sakpolitik på EU-nivå. Utredaren ska analysera och bedöma förslagens konsekvenser för individers och berörda aktörers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande när det gäller frågor som beslutas inom EU samt hur myndigheternas arbetssätt kan komma att påverkas.