sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Demokratiutredning har inte ett särskilt uppdrag att under- söka skolans roll i att stärka individers möjligheter till inflytande och delaktighet. När det gäller unga har skolan dock en avgörande betydelse som förmedlare av demokratiska kunskaper, värderingar och färdigheter. Skolan har enligt skollagen och läroplanerna för grund- och gymnasieskolan ett särskilt demokratiuppdrag. Uppdra- get innebär att skolan ska utveckla elevernas kunskaper om demo- krati och mänskliga fri- och rättigheter samt att skolan ska verka i demokratiska arbetsformer så att eleverna får reellt inflytande över och kan känna sig delaktiga i skolarbetet och lärmiljön. Skolan har därmed en lagstadgad roll att fostra demokratiska samhällsmed- borgare. Det finns ett tydligt samband mellan politisk kunskap och poli- tiskt deltagande.62 Kunskap om hur demokratin fungerar ökar elever- nas benägenhet att tro att de kommer att rösta som vuxna.63 Elever som har erfarenhet av ett öppet diskussionsklimat och som bjuds in att forma skollivet uppvisar också större kunskaper i demokrati- och samhällsfrågor.64 Det ligger därför i ett demokratiskt samhälles intresse att elever ges en god demokratisk grund att stå på. 61Bäck m.fl., 2015. 62Strömbäck, 2015. 64Almgren, 2006. Ungas delaktighet och inflytande Skolan är också en arena för demokratisk deltagande. Skollagen (2010:800) försäkrar elevernas rättighet att diskutera frågor som rör elevernas gemensamma intressen i elevråd. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska enligt lag stödjas och underlättas. I skollagen framgår det även att eleverna har rätt till elevskyddsombud, ett organ som i övrigt regleras i arbetsmiljö- lagen.65 är en viktig mötesplats för barn med olika bak- grunder och socioekonomiska förutsättningar. Skolan ska ge alla barn likvärdiga möjligheter att utvecklas och på så vis kompensera för eventuella resurssvaga bakgrunder bland eleverna. De senaste årens forskning tyder dock på att så inte är fallet. Segregationen i skolan har ökat och riskerar skolan att snarare förstärka redan existerande ojämlikheter i samhället än att motverka dem.66 Detta bekräftas i den s.k. (International Civil and Citizen Education Study) om fjortonåringars demokratikunskaper- och fär- digheter som genomfördes tillsammans med 2009. I studien, som genomfördes i 38 länder, framgår det att ungdomar som går i skolor och klasser där det finns många elever vars för- äldrar är högutbildade presterar bättre än genomsnittet vad gäller kunskap om demokrati oavsett de egna föräldrarnas utbildnings- nivå. Det omvända gäller för elever som går i skolor i resurssvaga områden.67 Skolan har också fått kritik för att den inte uppfyller demokrati- uppdraget såsom det utformats i skollagen. Skolinspektionen genom- förde en kvalitetsgranskning av skolornas arbete med demo- krati- och värdegrundsfrågor. Enligt deras granskning förekommer medborgarfostrande inslag, men de genomsyrar inte undervisningen. Skolinspektionen menar att det demokratiska uppdraget måste om- sättas i varje ämne. Eleverna ska motiveras att vilja lära sig och aktivt delta i skolarbetet så att de i förlängningen kan engageras i samhälls- livet. Undervisningserfarenheterna bör enligt Skolinspektionen kopp- las till praktisk handling och regelbundet lyftas upp i prövande och filosofiska samtal.68 65Arbetsmiljölagen 6 kap., 17 §. 66Se bl.a. m.fl. 2013; Böhlmark m.fl. 2015. 67Skolverket, 2010a. 68Skolinspektionen, 2012. Ungas delaktighet och inflytande Kritiskt tänkande och källkritik Enligt Skolinspektionens granskning behöver unga också lära sig mer abstrakt och kritiskt tänkande. Behovet av ett ökat kritiskt tänkan- de hos eleverna är något som även har framkommit i återkommande uppföljningar av skolornas it-användning och it- kompetens. I dessa uppföljningar bedöms bl.a. elevernas förmåga att kritiskt granska information. Att kunna granska och källkritiskt bedöma information är nödvändigt för att på ett säkert sätt kunna använda internet för kunskapsinhämtning och för att kunna till- godogöra sig kunskap som är nödvändig för att delta i demokratin. I och med digitaliseringen har antalet informationskällor vuxit, liksom behovet av att snabbt kunna utläsa vad som är konspira- tionsteorier och vad som kan anses vara legitima källor. skriver i en underlagsrapport till utredningen att det ökade utbudet av medier innebär att nya generationer inte kommer att exponeras för samma nyhetskällor som tidigare generationer och inte heller socialiseras in i en norm av att följa nyheterna på samma sätt som tidigare generationer. Detta kan resultera i att andelen nyhetsundvikare kommer att växa framöver, särskilt bland unga. Nyhetsundvikare får sämre kunskap om politik samt svagare incita- ment att intressera sig för politik och att delta i demokratins pro- cesser.69 Kritiskt tänkande och förmågan att källkritiskt granska informa- tion är prioriterade frågor i såväl läro- och kursplaner som ämnes- beskrivningar på grundskole- och gymnasienivå. under- sökning visar att majoriteten av eleverna lär sig kritisk granskning och källkritik, men att det också finns tydliga brister. Det är exempelvis en dryg tredjedel i årskurs 7–9 som uppger att de inte alls får någon undervisning i källkritik.70 Enligt finns det rum för utveckling både vad gäller lärarnas kompetenser och priorite- ringarna i lärarutbildningarna i frågor som rör medie- och informa- tionskunnighet, dvs. MIK-begreppet lanserades av och syftar till att öka individers förmåga att finna, analy- sera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och kon- texter. I en undersökning från framgår 69Strömbäck, 2015. 70Skolverket, 2013b. Ungas delaktighet och inflytande det att skillnaderna mellan i vilken utsträckning präglar lärar- utbildningarna vid olika högskolor är stora.71 I en internationell undersökning framgår det att de svenska lärarna i årskurs 8 har fått lite kompetensutveckling avseende it-användning i under- visning och lärande jämfört med lärare från andra europeiska länder.72 Svenska elever har goda demokratikunskaper, men variansen är stor I den ICCS-studie som tidigare nämnts fick elever i högstadiet från 38 olika länder besvara enkätfrågor om demokrati och politiskt engagemang. Resultatet från studien visar att svenska elever har jämförelsevis goda kunskaper om demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter. Det finns dock tydliga kunskapsskillnader mellan olika elever. I studien framgår det bland annat att åtta pro- cent av eleverna har mycket bristfälliga kunskaper om demokrati, medborgarskap och samhällsfrågor. Svenska elever hade överlag sämre kunskaper om demokratiska institutioner och mänskliga rättig- heter än eleverna i bl.a. och . Elevernas resultat varierar därutöver mer i än de flesta andra länder som har undersökts. Variansen för 14 åringar i är högre än genomsnittet i . Det innebär att har en jämförelsevis större andel elever som ligger långt ifrån det svenska kunskapsnivåmedelvärdet än vad andra europeiska länder har.73 Denna bild bekräftas även av en analys av studiens resultat genomförd av forskarna för . I skolmiljöer med många barn till högutbildade skapas en kontext som är gynnsam för elevernas tillägnande av medborgar- kompetenser. Forskarna konstaterar även att skolornas huvudman- naskap kan kopplas till elevernas medborgarkompetenser. Elever vid fristående skolor har något bättre medborgarkompetens än elever vid kommunala skolor.74 Detta tyder på bristande likvärdighet.75 71Statens medieråd, 2014. 72European Schoolnet, 2013. 73Skolverket, 2010a, s. 61. 74Skolverket, 2010b. 75Skolverket, 2010a, s. 124. Ungas delaktighet och inflytande Bristande kunskaper om den lokala demokratin I utredningens samråd med ungdomsorganisationer har det fram- kommit att kommunkunskapen bland skoleleverna är bristfällig. Hur politiska besluts fattas på den kommunala och regionala nivån hamnar lätt i skymundan för beslutsgången på nationell nivå. Kun- skapen om lokala inflytandekanaler upplevs också som otillräcklig. Detta bekräftas av MUCF:s undersökningar om ungas villkor som visar att av unga i åldrarna 16–25 inte vet till vem eller vart de skulle vända sig om de ville vara med och påverka något i sin kommun.76 Den bristande kunskapen om den lokala demokratin är något som även uppmärksammades i betänkande Att vara med på riktigt (SOU 2001:48). Kommittén föreslog att och gymnasieskolans kursplaner i sam- hällskunskap skulle uttrycka ett tydligare flernivåperspektiv så att det lokala perspektivet inte hamnar i skymundan för det nationella. finns det lokala perspektivet med i kursplanernas syftes- beskrivningar. Eleverna ska kunna ”analysera och kritiskt granska lokala, nationella och globala samhällsfrågor ur olika perspektiv”.77 MUCF:s statistik visar att elev- och studentföreningar är vanligt förekommande, men att det var fler unga som var engagerade i elev- och studentföreningar än . Andelen unga i åldern 16–29 som är medlem i en elev- eller studentförening är . Motsvarande siffra 2002 var 43 procent.78 forskning och utvärdering av skoldemokratin och elev- inflytandet visar, något förenklat, på tre saker: Elever har inte alltid det inflytande som de har rätt till, de vill i allmänhet ha mer inflytande och de har överlag dåligt utvecklade färdigheter för att utöva inflytande. Elevernas vilja att påverka ökar vanligtvis med åldern, medan lärarna förhåller sig mer tveksamma till att ge äldre barn och ungdomar inflytande jämfört med yngre. Anledningen tycks vara att ett ökat elevinflytande enligt lärarna går ut över undervisningen. 76MUCF, 2015a. 77Skolverket, 2011. 78Ungdomsstyrelsen, 2013b, s. 322. Ungas delaktighet och inflytande Lärarna upplever dessutom att eleverna har mer inflytande än vad de själva tycker att de har.79 Enligt ICCS-undersökningen värderar eleverna elevorganisering högt. Det är av fjortonåringarna som menar att alla skolor bör ha ett elevråd och anser att elevorganiserade grupper kan bidra till att lösa problem på en skola. Ännu fler menar att elevers deltagande i diskussioner om hur skolor bedrivs kan förbättra skolorna. Det är också som ställer sig bakom påståendet att ett kollektivt agerande från elever kan ge större in- flytande än individuellt agerande. De svenska eleverna värderar den egna organiseringen något lägre än det internationella genomsnittet och eleverna i våra nordiska grannländer värderar alla elevorganise- ring något högre än svenska elever.80 Fritidsgårdar har funnits runt om i landet sedan mitten på . De ökade i antal och ett av de tydligaste moti- ven till deras införande var att ge unga en meningsfull fritid, och särskilt de unga som inte lockades av det traditionella föreningslivet. arbetar kommunerna på flera olika sätt med att stärka ungas inflytande och delaktighet inom ramen för verksamheten på fritids- gårdarna och . I av kommunerna bedrivs ett arbete med att öka ungas inflytande över politiska beslut.81 Det finns ofta ett gårdsråd eller motsvarande som bidrar till att utveckla fritidsverksamheten och i vissa kommuner får de även föra fram sina synpunkter till kommunens beslutsfattare. Ofta fungerar gårdsråden som en plattform för ungas egna initiativ. bildas arbetsgrupper som fokuserar på särskilda projekt. Det kan exempelvis handla om att främja den lokala ungdomskulturen genom att arrangera konserter, festivaler, ungdomens dag och sommar- lovsaktiviteter.82 I resultatet av MUCF:s kommunenkät framgår det att det sammanlagt finns lite mer än 900 kommunala fritidsgårdar runt 79Tholander, 2005. 80Skolverket, 2010a. 81MUCF, 2014, s. 218. 82Ungdomsstyrelsen, 2010, s. 413. Ungas delaktighet och inflytande om i landet. Nära häften av de svarande kommunerna anger att de har ett ”” eller liknande. Då svarsfrekvensen var rela- tivt låg är siffrorna ovan förmodligen i underkant. Antalet fritids- gårdar har minskat sedan 1990-talet.83 En övergripande bild av hur situationen ser ut för den öppna fritidsverksamheten i saknas, men studier från stad visar att resurserna har minskat . Det har påverkat verksamheterna negativt genom att öppet- tiderna och aktiviteterna krympt liksom antalet anställda fritids- ledare.84 är fritidsgårdar och platser som besöks av en liten andel unga. Enligt en studie av MUCF är det av tjejerna och av killarna i åldern 13–som aldrig går på en fritidsgård eller ett . Trots det är fritidsgår- darna en viktig plats i det lokala samhället för ungas möjligheter till organisering och kunskap om de demokratiska processerna. Denna arena fångar nämligen upp grupper som inte finns representerade i föreningslivet i samma utsträckning som andra grupper. Det är exem- pelvis vanligare att nyanlända besöker fritidsgårdar och än andra ungdomar. Det är också vanligare att killar, vilka som grupp känner sig mindre delaktiga i samhället, besöker fritidsgårdar och än att tjejer gör det. Det är en lägre andel unga, och i synnerhet tjejer, med funktionsnedsättning som aldrig går på fritidsgård eller jämfört med unga utan funktions- nedsättning. I en undersökning från MUCF av ungdomars (här i åldern 13– 16) livsstil i vad MUCF betecknar som låg- och högstatusområden85 framgår det att unga från sådana områden tycker att det är viktigare med satsningar på fritidsgårdar och liknande träffpunkter för unga än unga från högstatusområden. Unga ifrån högstatusområden prio- riterar i stället satsningar på idrottsverksamheter. 83Ungdomsstyrelsen, 2008. 84MUCF, 2014, s. 216; , 2002. 85Om ett område har låg eller hög status avgörs i MUCF:s studie av tre faktorer: förvärvs- frekvens, andel av befolkningen med långvarigt försörjningsstöd och andel i årskurs nio med gymnasiebehörighet. Ungas delaktighet och inflytande samma för båda könen.86 Forskningen pekar även på att unga som är i riskzonen för att hamna i utanförskap är en överrepresenterad grupp på fritidsgårdarna, vilket gör gårdarna till särskilt viktiga arenor för ungas möjligheter till inflytande och delaktighet i syfte att öka den politiska jämlikheten.87 14.7Ungas inflytande och delaktighet i politiska beslutsprocesser Arbetet med ungas inflytande och delaktighet på kommunal- och landstingsnivå är väldigt diversifierat över landet och varierar bl.a. utefter lokala förutsättningar. Många kommuner och landsting arbetar aktivt med att öka ungas möjligheter till inflytande och delaktighet. Enligt vår enkät har av landets kommuner och landsting antagit handlingsplaner eller policys för arbetet med ungas inflytan- de. Det är också vanligt att kommunerna och landstingen har fattat beslut om att ska vara vägledande för kommunen eller beslutsfattande. Enligt SKL hade drygt hälften av fullmäktigeförsamlingarna i kommunerna och av full- mäktigeförsamlingarna i landstingen fattat beslut om att arbeta utifrån år 2013.88 Ett annat sätt att främja ungas möjligheter till inflytande på lokal nivå är genom att stödja ungas organisering. Vad gäller ungdoms- organisationernas möjligheter att påverka politiska beslut framkom det dock i en studie av LSU att ungdomsföreningarna inte är delaktiga i politiska beslut i över hälften av kommunerna. Det är dock av kommunerna som uppger att unga är delaktiga på något annat sätt och det är huvudsakligen ungdomsråden som avses.89 86MUCF, 2014, s. 165. 87Se bl.a. 1989; , 2006 och , 2008. 88SKL, 2014, s. 4 f. Ungas delaktighet och inflytande Ett vanligt redskap för att utveckla arbetet med ungas möjligheter till inflytande och delaktighet är att utforma lokala handlingsplaner eller policys med mål för den ungdomspolitiska verksamheten. I den enkät som vi genomfört, och som besvarats av tjänstemän som arbetar med ungdomsinflytande i kommuner och landsting, uppgav av kommunerna och landstingen att de har en policy eller handlingsplan för frågor som rör ungdomspolitik.90 genomförde MUCF, dåvarande , kom- munenkäter som innehöll frågor om ungdomspolitiska handlings- planer. Enligt enkäten uppgav också av kommu- nerna att de har ett barn- och ungdomspolitiskt program eller ett ungdomspolitiskt program. Landstingen ingick inte i myndighetens enkät. Andelen kommuner som angett att unga har varit med och utformat handlingsplanen/programmet/policyn i stor utsträckning har enligt MUCF:s enkätresultat sjunkit från i början till 2008. har andelen kommuner som uppgett att unga i viss utsträckning varit delaktiga ökat från 42 till 64 procent.91 Enligt vår enkät har knappt hälften av kommunerna och landstingen med handlingsplaner antagit denna (), medan av kommunerna och landstingen har angett att de har antagit en ungdomspolitisk policy efter 2009. Ungdomspolitiska handlingsplaner är enligt vår enkät vanligast förekommande i den kategori av kommuner som SKL benämner som kommuner i glesbefolkade regioner. De är minst vanligt förekom- mande i landsting och pendlingskommuner. Några av kommunerna har utvecklat olika mål för inkludering och en ökad delaktighet i lokalsamhället hos olika grupper av unga. Vanligt förekommande är mål som riktas specifikt till unga i åld- rarna 13–. Hälften av kommunerna har mål av detta slag. Det är som har mål riktade mot åldersgruppen 18–25. Lite mindre än en tredjedel har specifika mål för unga personer med funktionsnedsättning. Det är av kommunerna som har mål specifikt riktade mot tjejer och riktade mot killar. 90Enkät till kommuner och landsting om ungdomsinflytande 2015. 91MUCF, 2014. Ungas delaktighet och inflytande nyanlända, unga i socialt utsatta områden och hbtq-personer om- nämns särskilt. Det är av kommunerna som samråder med företrädare för unga i någon av dessa grupper. 14.7.2Forum för ungas inflytande Det är många kommuner och landsting som har valt att inrätta olika typer av inflytandeforum som är särskilt avsedda för gruppen unga.93 Exempel på sådana är ungdomsråd, ungdomsfullmäktige, ungdoms- delegationer, ungdomspaneler och ungdomsting. I några kommuner och landsting har sådana forum inrättats som fristående organisa- tioner, men oftast är de direkt underställda den kommunala förvalt- ningen. De flesta som är aktiva i ungdomsråden är mellan 13–. I några fall kan även personer som är och som har röst- rätt vara med. Verksamheterna kan skilja sig något mellan de olika forumen, men gemensamt för dem är att de erbjuder någon form av återkommande aktivitet vars syfte är att engagera unga i den lokala politiken.94 Begreppet ungdomsråd har länge används som ett sam- lingsnamn, medan benämningen inflytandeforum för unga blivit mer populärt på senare år.95 Ungdomsråden växer fram som fenomen Ungdomsråden växte fram . Det fanns flera motiv till att ungdomsråden inrättades i kommuner runtom i landet. Ett motiv var att få unga att stanna kvar i kommunen, alternativt få dem att komma tillbaka efter att ha studerat på en annan ort. Detta motiv förekom särskilt i mindre kommuner som präglades av utflyttning. Tanken var att kommunerna genom ungdomsråden skulle få bättre förståelse för vad de unga betraktade som en attraktiv levnadsmiljö och att de unga skulle få en möjlighet att göra sin röst hörd och därmed känna sig mer delaktiga i samhället. Många av kommunerna som startade ungdomsråd och det tidiga var också gles- och landsbygdskommuner. Andra pionjärer på om- 92MUCF, 2014. 93Ungdomsstyrelsen, 2009, s. 6. 94SKL, 2008a. 95MUCF, 2010. Ungas delaktighet och inflytande rådet var de kommuner som hade en stark fritids- sektor och som på olika sätt aktivt arbetade för att få unga som inte var föreningsaktiva att bli det. Detta skedde genom exempelvis gårds- råd på fritidsgårdar. Genom bildandet av ungdomsråd skulle de unga få en möjlighet att påverka verksamheten på ungdomsgårdarna. var delaktighet dessutom ett tema under FN:s världsungdomsår, vilket förde med sig ett naturligt fokus på ungas delaktighet även på lokal nivå.96 I och med betänkandet Ungdom och makt (SOU 1991:12) fick (nuvarande Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) i uppdrag att utveckla ungdomars möjligheter att påverka lokalsamhället. Myndigheten verkade då för att lokala ungdomsråd skulle etableras i syfte att öka ungas möjligheter att göra sin röst hörd och minska avståndet mellan förtroendevalda och unga.97 I takt med att föreningsengagemanget och partimedlemskapet bland unga sjönk under slutet på började kommunerna också se ungdomsråden som ett sätt att öka ungas intresse för politiska frågor och samhällsengagemang. Medverkan i ett inflytandeforum skulle göra unga mer benägna att gå med i ett politiskt parti.98 finns det ungdomsråd i knappt hälften av landets kommuner. Enligt SCB uppger 135 kommuner att de har ungdomsråd99 och av vår enkätstudie framgår det att 132 kommuner har minst ett inflytandeforum för unga. Statistik från MUCF tyder på att antalet kommuner med inflytandeforum för unga kan ha sjunkit något . I MUCF:s undersökning uppgav av kommunerna att de hade inflytandeforum för unga, motsvarande andel i vår undersökning är 48 procent.100 Vår under- sökning visar att det är vanligare med inflytandeforum för unga i de kommuner som SKL benämner som kommuner i glesbefolkade regioner, förortskommuner samt i större städer. Enligt resultatet från vår enkätstudie är de allra flesta ungdoms- råd en del av kommunernas eller landstingens verksamhet. Det gäller i av de kommuner, landsting och regioner som har 96SOU 2001:48, s. 370 f. 97SOU 2001:48 bilagor, s. 519. 99SCB, Medborgarråd för unga i kommuner 2010–2014. (refererar till ett dataset). 100Ungdomsstyrelsen, 2010. Ungas delaktighet och inflytande svarat.101 Det har dock blivit vanligare att det är unga själva som startar ungdomsråd eller andra typer av inflytandeforum för unga, något som också förespråkas av paraplyföreningen som verkar för att unga själva ska ta ansvar för orga- niseringen av ungdomsråden.102 Hur stödjer kommuner och landsting lokala inflytandeforum för unga? De flesta kommuner och landsting som har ett ungdomsråd ger rådet någon form av stöd. Enligt vår enkätsammanställning är det 89 pro- cent av kommunerna och landstingen som stödjer det lokala ung- domsrådet genom att en tjänsteman har i uppdrag att stödja forumet och uppger att det ges tillgång till mötes-lokaler. Mer än hälften tilldelar forumet ett finansiellt stöd som de inte behöver ansöka om och uppger att de unga har tillgång till kon- takt- eller fadderpolitiker. Det är som anger att in- flytandeforumets deltagare erbjuds mötesersättning. Inflytandeforumens roll och syfte är varierande, vilket också får effekt för hur forumens verksamhet ser ut. Som framgår av tabellen nedan är det vanligt att inflytandeforum för unga har mer än ett syfte. Det vanligaste syftet är att ungdomar ska ges möjlighet att påverka i ungdomsfrågor. I vår enkät ger vi ett exempel på vad som ofta kan anses vara en typisk ungdomsfråga, ungdomsgårdens utformning, i syfte att särskilja frågor som på ett direkt sätt rör unga. Det är uppen- bart att unga ges sämre möjligheter att påverka frågor av annan karaktär eftersom det skiljer mellan möjligheten att påverka ungdomsfrågor och möjligheten att påverka övriga frågor. Det senare syftet är mer i enlighet med det ungdomspolitiska målet, där det framgår att unga ska ha makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. 101Enkät till kommuner och landsting om ungas inflytande, 2015. 102Ungdomsstyrelsen, 2009 och Ungdomsråd, 2011 Ungas delaktighet och inflytande Källa: Utredningens enkät till kommuner och landsting om ungdomsinflytande 201 5. Flera av respondenterna har angett att syftet med inflytandeforumet är att både ge unga en möjlighet att påverka i såväl ungdomsfrågor som i andra politiska frågor. Det är inte särskilt vanligt att kom- munerna och landstingen låter ungdomsråden fatta beslut rörande vissa avgränsade områden, uppgav det som syfte. Däremot framgår det av enkätsvaren att ungdomsråden i vissa fall har en funktion som en kommunikationskanal mellan förtroendevalda och unga. Andra menar att målet med verksamheten är att öka ungas delaktighet i de demokratiska processerna i kom- munen eller i vidare mening än vad våra svarsalternativ ger utrymme för.