sou · H4B310 · 2016-02-01 00:00:00 — EU-upplysningen har även en viktig roll som vägvisare eller ”lots” till mer sakfrågespecifik information som kan tillhandahållas av t.ex. myndigheter eller EU:s institutioner. Inledningsvis dominerades verksamheten av telefonförfrågningar, men i takt med den tekniska utvecklingen har webbplatsen kommit att utgöra den centrala kanalen. På webbplatsen finns grundläggande information om hur EU fungerar, frågor och svar på ett stort antal frågor samt vissa aktuella EU-rela- terade frågor. Under vissa perioder har EU-upplysningen även haft ett proaktivt uppdrag att aktivt informera och utbilda lärare, bibliotekarier och journalister om EU runt om i landet och satsa på att öka kännedomen om verksamheten. består EU-upplysningen i huvudsak av webbplatsen samt en svarsservice via telefon och mail.44 I princip samtliga aktörer som utredningen har fört samtal med använder sig av EU-upplysningens tjänster och hänvisar sina frågeställare dit. 44 Innan omorganisationen bestod EU-upplysningen av följande ben: Svarsservice, kursverksamhet, tryckt informationsmaterial, webbinformation. Analys av EU-upplysningen. Bättre information om EU Källa: informationsenhet. Allt fler använder webbplatsen för att hitta information om EU. Både antalet besökare, och antalet unika besökare, på har stadigt ökat . Toppen beror på att det fanns exceptionellt många besökare i samband med Europaparlamentsvalet . Om man jämför med så ökade besöken med drygt 28 procent.45 EU-informationen vid under förändring Den stadigt ökande användningen av EU-upplysningen visar att behovet av denna typ av basinformation är mycket stort.46 Trots detta har verksamheten nedprioriterats och minskat i omfattning. Redan i samband med en översyn av regeringens och EU-infor- mation föreslogs att EU-upplysningen skulle stärkas och att ytterligare två tjänster skulle tillföras verksamheten, utöver de tio som då redan fanns. hade EU-informationen vid (då en del av UD:s press- och informationsenhet) personalanslag motsvarande två heltidstjänster). Bättre information om EU Fram var EU-upplysningen en självständig enhet inom riksdagsförvaltningen.47 Efter en intern omorganisation integrerades EU-upplysningen i stället i övriga informationsarbete.48 Som skäl för beslutet angavs bland annat att EU-relaterade frågor har kommit att bli en integrerad del av utskottens verksamhet samt att informationsenheten och EU-upplysningen bedriver en delvis likartad verksamhet med allmänheten och skolan som centrala målgrupper.49 Efter beslutet inleddes ett arbete med att bl.a. utreda och analysera vilken bredd och vilket djup som EU-information ska ha.50 Sedan omorganisationen pågår alltjämt ett internt arbete i där uppdrag, organisation och arbetsformer för EU-upplysningen ses över.51 Enligt har EU-upplysningens uppdrag varit ”brett och vagt”, vilket har inneburit gränsdragningsproblem gentemot myndigheters och EU-institutioners webbplatser. EU-upplysningen ska fokusera på ”kärnan, dvs. i huvudsak EU:s institutioner, beslutsprocessen, grundläggande EU-rätt och EU:s budget och bli mer guidande till sin karaktär”. EU-upplysningen ska också tydligare knyta an till processer och beslut på riksdags- och regeringsnivå.52 Sedan omorganisationen 2012 bemannas svarsservicen av medarbetare vid riksdagsinformationen och tidigare EU-upplysningen. Målet är en gemensam svarsservice för alla typer av frågor via telefon och e-post. Redaktionen för består av en webbredaktör och två EU-sekreterare. Innan omorganisationen hade EU-upplysningen mellan nio och tolv anställda. Efter omorganisationen arbetar endast ett fåtal personer uteslutande med EU- information vid . Webbplatsen har också gradvis fått ett mindre ambitiöst innehåll . 47Riksdagsdirektören beslutade att EU-upplysningen skulle upphöra som organisatorisk enhet samt att informationen om EU skulle integreras med övrig informations- och kommunikationsverksamhet. 48EU-upplysningen ingår i informationsenheten och till viss del i enheten för besök, utbildning och evenemang. 49Sveriges riksdag 2015 (Förslag till inriktning för EU-information till allmänheten). 50Se bl.a. grupp 2013 (Analys av EU-upplysningen). 51Sveriges riksdag 2015 (Förslag till inriktning för EU-information till allmänheten). 52Sveriges riksdag 2015 (Förslag till inriktning för EU-information till allmänheten). Bättre information om EU Även ansvaret för kursverksamheten är integrerat med övriga utbildningsverksamhet. Enligt uppgift från har detta inneburit att det genomförs färre externa EU-kur- ser i landet. Rekommendation: EU-upplysningen bör kunna spela en central roll för att öka kunskapen om EU generellt och för att stödja vidareförmedlare. Det finns starka skäl att återställa omfattningen av EU-upplysningens verksamhet vid till samma nivå som före omorganisationen . Det krävs omfattande kunskaper för att kunna förstå, följa och förklara ofta komplexa skeenden på EU-nivå och sätta dessa i en svensk kontext. Denna typ av kunskap behöver kontinuerligt underhållas. Mot bakgrund av de bristande kunskaperna bland lärare och skolelever och den bristfälliga kunskapsförmedlingen i skolan skulle EU-upplysningen kunna spela en särskilt viktig roll som nav för lärarna. Det finns ett stort behov av en proaktiv verksamhet riktad främst mot lärare och andra vidareförmedlare där skulle kunna bidra med såväl utbildningsinsatser som utbildningsmaterial vid sidan om de utbildningsinsatser som tas upp i kapitel 3. Det vore också önskvärt att EU-upplysningen har ett nära samarbete med myndigheter med omfattande EU-verksamhet. I många fall borde allmänhetens frågor kunna hänvisas till dessa myndigheter. Vidare är det av stor vikt att i sitt informationsarbete bidrar till att skapa kunskap om EU:s roll för det svenska demokratiska systemet, hur beslut fattas om EU-relaterade frågor i svenska politiska institutioner samt hur medborgarna kan påverka EU-rela- terade beslut på alla fyra nivåer. Bättre information om EU 5.6EU-information från myndigheter och kommuner Bedömning: Myndigheterna bör informera på ett utförligt sätt om EU-arbetet inom sina respektive sakområden. Detta gäller särskilt i frågor som inte löpande informerar om på . Enligt myndighetsförordningen ska en myndighet ”tillhandahålla information om myndighetens verksamhet och följa sådana förhållanden utanför myndigheten som har betydelse för verksamheten”. Ut- redningen om allmänhetens tillgång till EU-relaterad information () konstaterade att information om EU-relaterade frågor ingår som en del av myndigheternas löpande informationsverksamhet.53 Bland de myndigheter som på olika sätt deltar i EU-arbetet är det endast 6 av 10 som informerar om EU-relaterade frågor via sina webbplatser. Många myndigheter uppger i stället att det främst är genom möten med berörda och via informella kontakter som de informerar om sitt EU-arbete. Det finns även ett antal myndigheter som inte tillhandahåller någon information alls. Vidare är det stora skillnader i informationens innehåll. Vissa tillhandahåller både övergripande och detaljerad information om det pågående EU-arbetet där bland annat dagordningar och information från arbetsgrupper publiceras på webbplatsen, medan andra endast har grundläggande eller ingen information.54 Gränsen för vad ska informera om och vad som är myndigheternas ansvar är inte alltid tydlig. En grundregel som framgår av kommunikationspolicy är att kommunikationsansvaret följer verksamhetsansvaret.55 Det innebär att om verksamhetsansvaret för en sakfråga går över till en myndighet ska även ansvaret för kommunikation följa med. Vissa myndigheter påverkas mer än andra av EU-samarbetet. Det gäller bl.a. de myndigheter som ingår i kommissionens nätverk, såsom Universitets- och högskolerådet, och Kom- 53SOU 2002:96, s. 16. 55Kommunikationspolicy för (2012). Bättre information om EU Det gäller även myndigheter som i stor utsträckning berörs av EU-lagstiftning såsom t.ex. eller myndigheter som hanterar EU-stöd, såsom och . När vi gick igenom just dessa myndigheters webbplatser kunde vi konstatera att de flesta av dem beskriver sitt EU-arbete på ett relativt lättillgängligt sätt.56 De länkar även i stor utsträckning vidare till EU-upplysningen, kommissionen och andra webbplatser. Enstaka myndigheter erbjuder olika prenumerationstjänster på nya dokument. Så kan t.ex. den som vill bevaka frågor om EU-arbete prenumerera på dagordningar inför och information från EU:s olika kommittéer och expertgrupper samt på EU-förordningar, direktiv och beslut om foder via myndighetens webbplats. Några myndigheter publicerar också information om nya offentliga samråd från kommissionen och bidrar därmed till att sprida kunskap om denna inflytandeväg (se avsnitt 4.4.2).57 Det förekommer även att myndigheter beskriver aktuella EU-beslut på nyhetsplats. Däremot visade det sig vara stor skillnad på hur myndigheterna presenterar pågående förhandlingar i t.ex. genomförandekommittéer och expertgrupper samt hur de publicerar EU-relaterade dokument. Vissa uppdaterar fortlöpande sina webbplatser med information om pågående EU-förhandlingar medan andra endast har ett allmänt nyhetsflöde eller ingen information alls. I likhet med Statskontoret anser vi att myndigheterna bör ta ett större ansvar för att informera om sitt EU-relaterade arbete. Förslag: För myndigheter som har EU-relaterade arbetsuppgifter ska regeringen i regleringsbreven förtydliga ansvaret att informera om EU-arbetet. ska ta fram en handledning som stöd för denna informationsverksamhet. Den informationsskyldighet som åligger myndigheterna enligt myndighetsförordningen behöver klargöras. Detta kan åstadkommas genom att det i regleringsbreven för myndigheterna förtydligas att de har en skyldighet att informera om EU-arbetet. På detta sätt skapas 57Se till exempel . Bättre information om EU förutsättningar för en större öppenhet och ökad möjligheter till insyn, inflytande och delaktighet. Som stöd för myndigheternas arbete ska dessutom utarbeta en handledning om hur EU-information bör publiceras som också innehåller goda exempel. En utgångspunkt för handledningen bör vara på vilket sätt myndigheten kan bidra till att sprida kunskap och skapa delaktighet i EU-arbetet. Särskilt bör myndighetens roll i EU:s lagstiftande process uppmärksammas. Lärdomar och exempel på goda informationsrutiner och -former kan hämtas från myndigheter som redan utvecklat sådana. Vad ska myndigheter informera om? En myndighet bör informera både om den övergripande utvecklingen inom sitt EU-relaterade verksamhetsområde och om det konkreta arbete som myndigheten bedriver inom detta. I detta inbegrips förhandlingsarbetet i expertgrupper, genomförandekommittéer m.m. Vidare bör myndigheternas samrådsformer i det EU-relaterade arbetet beskrivas (se vidare kapitel 4). Vi rekommenderar även att myndigheterna sprider information om kommissionens offentliga samråd på sina respektive sakområden. De ändringar av regleringsbreven som vi föreslår skulle kunna kompletteras med ett förtydligande av myndigheternas ansvar i myndighetsförordningen. Vi ser emellertid inte nu tillräckligt starka skäl för att ändra myndighetsförordningen i aktuellt hänseende. Vi rekommenderar dock att en sådan ändring övervägs om det visar sig att tillräckliga resultat inte uppnås genom de av oss föreslagna åtgärderna. Ändringen kan åstadkommas genom ett tillägg i 6 § tredje stycket i förordningen. Bättre information om EU Bedömning: Sieps verksamhet bör tydligare riktas mot intressenter i samhället och beslutsfattare på olika nivåer. Sieps forskningsbaserade publikationer kan presenteras i en mer lättillgänglig form för att nå dessa aktörer. Sieps publikationer bör även i ökad utsträckning kunna bidra till en fördjupad diskussion i samhället i EU-relaterade frågor. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet med ett särskilt EU-relaterat uppdrag. Sieps har till uppgift att ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag om utvecklingen av Europeiska unionen och Europapolitik.58 Målgrupp för verksamheten är regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i Sverige.59 Sieps har vidare i uppgift att tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU och frågor av betydelse för . Utbildningarna riktar sig till tjänstemän och förtroendevalda i offentlig verksamhet. Sieps anordnar även kostnadsfria offentliga seminarier oftast i samband med presentationen av en publikation. Den intresserade kan via ta del av information om verksamheten. På webbplatsen publiceras bland annat publikationer, remissvar, nyhetsbrev, information om Sieps i media, information om seminarieverksamheter och om myndighetens internationella utbyten och nätverk. gav Sieps ut 34 publikationer och anordnade tio seminarier. De flesta publikationerna ingick i serien ”Europapolitisk analys”, en serie som syftar till att ge kortfattad och koncis analys av aktuella EU-relaterade frågor. Författarna till publikationerna var i huvudsak internationella forskare och var (31 stycken) skrivna på engelska.60 Av titlarna att döma handlade endast ett fåtal om Europapolitik, trots att detta är en del av myndighetens uppdrag, eller om effekter av EU- 58Förordning (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier. 59Analyser och forskningsrapporter publiceras framför allt inom följande sex områden: Ekonomisk politik i , EU:s externa relationer, EU:s inre marknad – den fria rörlighetens utmaningar, EU:s politiska och konstitutionella system samt medlemsstaternas och europeisk integration. Året innan var andelen rapporter på svenska betydligt högre och utgjorde hälften av de utgivna publikationerna (totalt 18 publikationer). Bättre information om EU Publikationerna är i varierande grad inriktade på explicita policy-relevanta slutsatser som på ett direkt sätt kan vara användbara för beslutsfattare och andra som deltar i den politiska beslutsprocessen i . Rapporterna är ofta skrivna i ett format som känns igen av andra forskare, men som kan uppfattas som svårtillgängligt av den huvudsakliga målgruppen. Sieps anordnar även öppna seminarier där forskningsresultat presenteras, diskuteras och analyseras. Samtliga seminarier som anordnades i egen regi ägde rum i och hölls på engelska, utom vid . Ytterligare ett seminarium arrangerades av Sieps under Europaforum , även det på engelska. I den särskilda utredning som ligger till grund för Sieps nuvarande inriktning underströks vikten av att Sieps publikationer blir mer lättillgängliga. ”Stor vikt måste läggas på att ’paketera om’ produkterna och man får inte dra sig för att göra populärversioner av det forskningsbaserade underlaget”, skrev utredaren, som även ansåg att det måste vara ett absolut krav att det alltid skulle finnas en separat kortversion på svenska, oavsett vilket språk publikationerna skrivs på. I samma utredning framhölls även att det är önskvärt att analyserna innehåller tydliga slutsatser och policyrekommendationer.61 För att fungera som en brygga mellan forskningsvärlden och beslutsfattare i bred bemärkelse, bör Sieps publikationer i ökad utsträckning presentera de olika politiska vägval och alternativ som kan finnas i sakfrågorna. De bör vara inriktade mot en bredare läsekrets än och som huvudregel vara skrivna på svenska eller åtminstone ha en inledande svensk sammanfattning.62 Vidare kan Sieps överväga om seminarieverksamheten bör äga rum även i andra delar av landet än för att nå aktörer som är delaktiga i beslutsprocessen på olika nivåer i hela landet. 62Publikationerna är även indelade i rapporter, Europapolitisk analys och Occasional papers. Merparten ges ut i . Rapporterna innehåller alltid sammanfattningar på svenska och engelska. Bättre information om EU Förslag: Regeringen bör i förordningen med instruktion för Sieps tydliggöra att myndigheten har ett uppdrag att bidra till fördjupad diskussion i samhället i de EU-relaterade frågor som berörs i Sieps publikationer. Förordningen (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier anger inte tydligt vilket uppdrag Sieps har när det gäller att bidra till fördjupad diskussion i samhället. Ett förtydligande bör göras i förordningen. Den forskning som Sieps gör tillgänglig håller hög kvalitet och bör i större utsträckning än kunna utgöra en del av underlaget för den EU-politiska debatten i . För att detta ska vara möjligt behöver Sieps på ett tydligare sätt än arbeta för att verksamheten ska nå ut till aktörer som bidrar till det offentliga samtalet. Detta kan till exempel ske genom att Sieps dels i sina publikationer strävar efter att tydliggöra analysernas policyrelevans, dels utvecklar arbetsformer – t.ex. webbsändningar, blogginlägg och information via sociala medier – som kan öka spridningen av institutets analyser. är bl.a. och ska verka för att den fria rörligheten ska fungera väl. fungerar också som ombudsman och Solvit-center för företag och privatpersoner, för att tillgodose kostnadsfri hjälp för företag och privatpersoner ifall de upplever problem på den inre marknaden genomförandedatabas erbjuder information om vilka svenska rättsakter som genomför ett visst direktiv i svensk rätt. Det tillförs dock ingen ny information till databasen efter 2012 med hänvisning till att (se nedan) i stället tillhandahåller denna information. anges endast direktivets titel och uppgift om vilket eller vilka departement i som ansvarar för genomförandet. För övriga uppgifter hänvisar till . Bättre information om EU 5.6.4Regioner/landsting och kommuner Rekommendation: Kommunerna bör genomföra informationshöjande insatser om hur den lokala och regionala demokratin är integrerad med politik på EU-nivå. Kommunernas omfattande arbete med att tolka och praktiskt tillämpa , och förekommande fall även påverka dessa regler på nationell och EU-nivå, för med sig ett informationsansvar gentemot medborgarna. Vi rekommenderar att kommunerna på ett aktivt sätt informerar om hur kommunen kan komma att påverkas av frågor som beslutas på EU-nivå och det egna påverkansarbetet i dessa frågor samt hur kommuninvånarna kan påverka kommunens EU-politik. Även den information som regionkontoren i sprider till kommunernas politiker och tjänstemän bör kunna komma allmänheten till del.63 Detta gäller även SKL:s skrift ”På gång inom EU” som beskriver den senaste och kommande utvecklingen i unionen. I vissa fall bör också Direkt-kontoren kunna spela en roll i detta arbete, i de kommuner där sådana finns. För att öka kunskapen i samhället om de kommunala förutsättningarna och det politiska handlingsutrymmet behöver kommunernas EU-arbete synliggöras i den offentliga debatten. Förutom det löpande arbetet kan t.ex. användas för att uppmärksamma Europafrågor och tydliggöra deras koppling till den lokala och regionala nivån.64 I anslutning till kan fullmäktige dessutom hålla en Europapolitisk debatt på ett aktuellt tema som har betydelse för kommunen. Vidare kan svenska ledamöter i eller företrädare för EU:s institutioner bjudas in till arrangemang på lokal och regional nivå. I finns tolv som har i uppgift att bevaka sin eller sina uppdragsgivares intressen gentemot EU. Uppdrag och arbetsuppgifter varierar, men gemensamt för alla är att de 64Endast av kommunerna och landstingen/regionerna svarade att de brukar anordna aktiviteter på i den enkät vi genomförde i samarbete med SKL. I t.ex. görs detta regelbundet. Bättre information om EU bevakar och informerar om aktuella EU-relaterade frågor, bedriver påverkansarbete och har en omfattande besöksverksamhet. En annan viktig uppgift för många kontor är att öka andelen EU-finan- sierade projekt för sin respektive region. Målgrupper för verksamheten är främst politiker och tjänstemän. Vissa kontor riktar sig också till det lokala näringslivet och universitet/högskolor i respektive region. Verksamheten riktas däremot inte mot kommun- eller regioninvånarna. Informationsförfrågningar om aktuella EU-relaterade frågor hänvisas oftast till EU-upplysningen och Direkt-kontoren.65 Flera kontor ger ut vecko- eller månadsbrev med nyheter om EU och information och den egna verksamheten. Dessa informationstjänster är i regel tillgängliga för den som är intresserad. Några kontor har dessutom bevakningstjänster där prenumeranten får tillgång till aktuell EU-information inom olika områden såsom utbildning, transport, miljö och inre marknad. Prenumeranten kan i vissa fall själv välja om den till exempel är intresserad av samråd, finansieringsmöjligheter eller partnersök. 5.7Information från EU:s institutioner arbete kan följas via parlamentets officiella webbplats europarl.europa.eu. Webbplatsen innehåller information på de officiella EU-språken om parlamentet och dess verksamhet. Här finns nyheter och bakgrundsmaterial om aktuella ämnen samt information om ledamöter, politiska grupper och arbetet i olika utskott. Via webb TV (EuroparlTV) kan man i realtid följa plenarmöten, utskottssammanträden och pressträffar. Även nyhets-, debatt- och utbildningsprogram för olika målgrupper sänds löpande. beslut förmedlas även via sociala medier. Den som vill följa eller i efterhand spåra specifika ärenden kan använda databasen ”The Legislative Observatory database” (OEIL), som finns på engelska och franska. I OEIL är det möjligt att följa ett ärende kronologiskt från förslag till beslut. 65 I samband med ett besök i träffade vi företrädare för regionkontoren och SKL. Bättre information om EU dokument från samtliga EU-institutioner, datum för viktigare händelser och beslut under processens gång samt information om vilket utskott i parlamentet och vilken rådsformation som ansvarar för frågan. Databasen uppdateras fortlöpande för att göra det möjligt att följa ett ärende . I databasen finns samtliga ärendeuppdateringar som rör pågående och avslutade EU-beslut. OEIL innehåller de flesta dokument som hör till de olika stadierna av beslutsprocessen och för vissa dokument finns även sammanfattningar. OEIL erbjuder förutom ett sökverktyg för ärenden, en kalender för parlamentets sessioner och möjlighet att spara sökningar i ”My Databasen innehåller över 12 000 dokument och har i genomsnitt mer än 30 000 besökare per månad.66 har, utöver informationsverksamheten i , informationskontor i samtliga medlemsländer. Informationskontoret informerar om aktuella beslut, hur beslutsprocessen går till och hur Europarlamentet arbetar. Kontoret ligger i Europahuset i tillsammans med Europeiska kommissionens representationskontor (se nedan). Informationskontoret i har en egen svenskspråkig webbplats, , där den intresserade även får information om evenemang samt om aktuella seminarier och stipendier för journalister. Den som vill kan vända sig till kontoret för att få svar på frågor som rör . Kontoret kommunicerar även via Twitter och Facebook. Informationskontoret har, utöver en intresserad allmänhet, tre huvudsakliga målgrupper; intressenter, media och unga. Kontoret har en omfattande utåtriktad verksamhet och genomför löpande debatter och seminarier om aktuella EU-teman. Vidare erbjuds journalister utbildningar i både och /. tar regelbundet emot skolklasser, föreläser om EU på skolor i hela landet samt deltar i utbildningen av EU-skolambassadörer (se avsnitt 3.4.1). På kommissionens officiella webbplats, ec.europa.eu finns allmän information om kommissionens arbete på de officiella EU-språken. Syftet med webbplatsen är att informera om kommissionens på- Bättre information om EU gående arbete samt dess ledamöter, ansvarsområden och organisation. På webbplatsen kan man också ta del av pressmeddelanden och direktsända TV-inslag om EU-relaterade frågor. Man kan bl.a. följa kommissionens pressträffar, där kommissionens presstjänst svarar på journalisters frågor om aktuella EU-relaterade frågor. På webbplatsen finns även information om vilka möjligheter det finns att delta i EU:s beslutfattande, att arbeta i kommissionen, affärsmöjligheter, utbildningar, resor, EU-medborgares rättigheter m.m. Kommissionen är även aktiv på sociala medier såsom Twitter och Facebook. Kommissionen har även en egen Youtube-kanal,