sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Internationella FoU-samarbeten är en del av den verktygslåda som finns för att stärka relation till andra länder. som de är ett medel för att utveckla en för- troendefull relation med vissa länder är de också ett resurseffektivt sätt att öka den egna kunskapen. Utredningen konstaterar att det kan vara svårt att peka ut specifika områden som särskilt lämpliga för internationellt sam- arbete eftersom de överväganden och avvägningar som beskrivs i föregående stycke kan resultera i olika utfall . Områden kan bli inaktuella om förmågebehoven ändras och den säkerhetspolitiska bedömningen kan bli en annan beroende på hur omvärlden utvecklas. Det har också stor betydelse om samarbetena sker bilateralt, multi- lateralt eller om de är kopplade till en organisation. Utredningen anser dock att samarbeten är av särskild vikt inom områden där har identifierat ökade eller nya FoU-behov för att stödja den långsiktiga förmågeutvecklingen, såsom de områden som beskrivs i kapitel sju, dvs. cyber, totalförsvar, rymd m.fl. Det bör också noteras att även inom områden av integritetskritisk karaktär och som omgärdas av sekretess sker samarbeten med vissa länder. Former för samarbete m.m. Utgångspunkten för ett internationellt FoU-samarbete bör vara en säkerhetspolitisk helhetsbedömning samt Försvarsmaktens operativa behov. Mot den bakgrunden kan det sedan finnas olika skäl att bedriva internationellt samarbete och dessa skäl kan variera beroende på var samarbetet sker. Det kan t.ex. vara skillnad på förutsätt- ningarna för samarbete inom ramen för EU eller Nato i förhållande till bilaterala samarbeten. Inom EU kan det finnas krav på att ingå i ett större konsortium för att kunna lämna anbud till EU:s ram- program. Resultaten ska i vissa fall kunna publiceras öppet och vara tillgängliga för alla medlemsländer. I bilaterala samarbeten avgör länderna hur och om resultaten ska delas. Utredningens bedömning är att även fortsatt bör ha en aktiv roll när det gäller FoU-samarbete inom ramen för EU och den europeiska försvarsbyrån . Det finns möjligheter för försvars- myndigheter men också för svenska företag att lämna projekt- förslag och ansöka om medel från EU:s ramprogram. Det krävs en proaktiv ansats från Regeringskansli och myndigheter för att till- sammans med svenska företag verka för att svenska intressen kan tillgodoses. Utredningen noterar att flera av de projekt som pågår på EU-nivå ligger i linje med de behov som Försvarsmakten identi- fierat, bl.a. cyberrelaterad verksamhet, rymd och obemannade farkoster. EU men också Nato kopplar sin FoU-verksamhet till innovation. Det gör att även svenska företag är aktiva i , de deltar bl.a. i olika etablerade format inom ramen för Europiska kommissionen och . Det är därför angeläget att det finns en god nationell samordning och dialog mellan Regeringskansli, myndig- heter och företag. har tillsammans med och erhållit en sär- skild status i förhållande till Nato inom ramen för samarbetspro- grammet Enhanced Opportunities Programme. har även erhållit status som bidragande deltagare i Natos kunskapscentra avseende cyber och strategisk kommunikation. Försvarsmakten bör kontinuerligt analysera vilka FoU-relaterade behov som kan finnas kopplat till Nato. bör utveckla dialogen med om gemensamma intressen som kan tillgodoses inom ramen för det FoU-samarbete som sker inom Nato. Möjliga samordningsvinster bör kontinuerligt undersökas. Multilaterala och bilaterala samarbeten har fördjupat sitt internationella samarbete och stärkt sam- arbetet med såväl som med (se kapitel sex). Ett fortsatt samarbete sker också med flera av de s.k. LOI-länderna (, , , och ). Utredningen konstaterar att aktivt tagit steg för att för- djupa sina relationer med andra länder och organisationer genom forskningssamarbeten. Denna utveckling utgår från intentionerna i den försvarspolitiska inriktningen som grundas på en säkerhets- politisk analys och bedömning. De områden för samarbete som väljs bör grundas på Försvarsmaktens förmågebehov i kombination med var och samarbetslandet har sina kvalitativa styrkor. Utredningen bedömer att detta lägger grund för ökad inter- operabilitet, kostnadsdelning och kvalitetssäkring. Utredningen kan notera att det inte har utvecklats nordiska forsknings- och utvecklingssamarbeten i samma utsträck- ning som med andra länder. Det finns en uttalad politisk ambition att fördjupa det nordiska samarbetet även inom forsknings- och utvecklingsområdet. Även om det finns visst utbyte mellan länderna bedömer utredningen att det inte pågår någon mer aktiv verk- samhet inom ramen för samarbetsforumet för de nordiska länderna (Nordefco). Utredningen anser att det bör finnas ökat utrymme för att initiera forsknings- och utvecklingssamarbeten inom ramen för Nordefco. En sådan utveckling skulle dessutom ligga i linje med de politiska ambitionerna med det nordiska försvarssamarbetet. Det bör finnas möjligheter till fördjupningar av samarbetet inom flera för aktuella områden, bl.a. personalförsörjning och utveck- lingen av totalförsvaret, områden där de nordiska länderna också bedriver forskning och studier. Även inom det säkerhetspolitiska området finns möjligheter till fördjupat samarbete. I detta sammanhang bör möjligheterna till att utveckla för- djupade samarbeten med uppmärksammas. Av intresse kan bl.a. vara gemensamma säkerhetspolitiska studier, men också andra frågor som relaterar till det svensk-finska samarbetet på det för- svarspolitiska området. Det skulle kunna vara fråga om t.ex. det området, luft- och sjöövervakning eller cyber. Samordnade satsningar mellan länderna inom ramen för EU:s och EDA:s forskningsprogram och i Nato bör regelmässigt undersökas i syfte att uppnå effekt och effektivitet. Utredningens betonar vikten av att följa omvärldsutvecklingen avseende forskning och utveckling, både vad avser den militära och den civila utvecklingen. Detta bör ske kontinuerligt och på bred front för att kunna göra bedömningar av hur forskningen och ut- vecklingen kan komma till nytta för försvaret och samhällets säker- het. Som utredningen har påpekat kännetecknas den civila teknikutvecklingen av att takten blir allt snabbare och att det blir allt svårare att förutse vilka produkter som kommer att bli till- gängliga och när det kommer att ske. Därför är det viktigt att ha en väl fungerande och tillräckligt omfattande omvärldsbevakning, bl.a. genom skanning och att ta del av de skanningsmetoder och resultat som finna tillgängliga internationellt, t.ex. inom EU och Nato. I bilaga tre redovisas en omvärldsanalys av forskning och utveckling allmänt och på försvarsområdet. Länderna som analyseras är , , , , , , och . Även EU och Nato belyses i redovisningen. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningen redo- visa en beräkning av ekonomiska konsekvenser om förslagen i be- tänkandet påverkar intäkterna eller kostnaderna för staten. Om intäktsminskningar eller kostnadsökningar uppstår ska även en finan- siering föreslås. Om förslagen får samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. Utredningens övergripande uppdrag är att lämna förslag på inriktning, omfattning och utförande av forsknings- och utvecklingsverksam- het inom försvarsområdet med hänsyn till de förändrade kraven på den svenska försvarförmågan. Utredningen ska bl.a. beskriva hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att förstärka Försvarsmaktens operativa förmåga samt analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvarsområdet och föreslå inom vilka områden forskning och utveckling på försvarsområdet bör bedrivas med offentliga medel i . Utredningen ska vidare föreslå hur samarbeten kan utvecklas mellan forskning och utveckling på försvarsområdet och forskning och utveckling på andra områden. Utredningen ska även föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forskning och utveckling i större utsträckning kan användas och inom vilka områden interna- samarbeten bör eftersträvas inom forskning och utveckling på försvarsområdet, och föreslå hur forskning och utveckling på för- svarsområdet samt finansieringen av denna bör organiseras. Utredningens lämnar i kapitel sju förslag på att FoU-verksam- heten till stöd för att öka Försvarsmaktens operativa förmåga bör tillföras på anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling i nästa försvarsinriktningsperiod. Vidare föreslås att FOI beviljas ett särskilt basanslag om 60 mil- joner kronor, att avvägas i samband med samma inriktningsbeslut. Utredningen bedömer att det inte finns förutsättningar att inom befintliga ekonomiska ramar omfördela medel eller på annat sätt finansiera förslagen inom befintliga anslag för FoU på försvarets område eller genom annan omfördelning inom befintliga anslag. Utredningen har i kapitel sju framhållit att om omvärldsutveck- lingen försämras ytterligare kan behov uppstå om att tidigarelägga en förstärkning av såväl befintliga som nya områden och detta kan endast ske genom att tillföra ytterligare medel på anslaget 1:5 Forsk- ning och teknikutveckling under innevarande försvarsinriktnings- period. Utredningen har även identifierat behov av forskning och utveck- ling motsvarande en kostnad på till stöd för uppbyggnad av det civila försvaret och som i första hand avser verksamhet vid FOI respektive FHS. Också detta behov bör bli före- mål för avvägning i samband med nästa försvarspolitiska inrikt- ningsperiod, men även denna förstärkning kan på motsvarande sätt behöva tidigareläggas. Utredningen lämnar även förslag om ökad samordning och sam- verkan mellan olika aktörer inom såväl den militära FoU-verksam- heten som FoU-verksamheten i övrigt inom totalförsvaret. Utred- ningen bedömer att förslagen inte bör föranleda några kostnads- ökningar utan kan genomföras inom ram genom förändrade eller nya arbetssätt och effektivisering i övrigt. Utredningens förslag medför inga övriga konsekvenser som i detta sammanhang bör redovisas särskilt. Enligt direktiven ska utredningen lämna fullständiga förslag på ny lydelse i de fall utredningens förslag förutsätter ändring av regle- ringsbrev. Utredningen lämnar i betänkandets kapitel sju och nio förslag som föranleder förslag till ändringar i myndigheternas reglerings- brev. Behovet av en process för planering och inriktning av FoU för det civila försvaret (kapitel 7.3.5) Förslag på lydelse i regleringsbrevet till MSB: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska utveckla former för att långsiktigt inrikta forskningsmedel som är avsedda för utveckling av det civila försvaret och som tilldelas () och Försvarshögskolan (FHS). Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap ska tillsammans med För- svarsmakten utveckla former för samverkan avseende inriktning av sådan forskning där det finns möjlighet till synergier och samlade satsningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska redovisa arbe- tet till () i årsredovisningen . Redovisning av resultat ska även ske i myndighetens årsredovisning . Förslag på lydelse i regleringsbrevet till Försvarsmakten: Försvarsmakten ska tillsammans med Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap utveckla former för samverkan avseende in- riktning av sådan forskning där det finns möjlighet till synergier och samlade satsningar. Försvarsmakten ska redovisa arbetet till (För- svarsdepartementet) i årsredovisningen . Redovisning av resultat ska även ske i myndighetens årsredovisning . Samverkansforum för FoU (kapitel 9.3.1) Förslag på lydelse i regleringsbrevet till MSB: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska tillsammans med Försvarsmakten lämna förslag på former och uppgifter för ett sam- verkansforum avseende forskning och utveckling på försvarsområ- det. Förslag på deltagande myndigheter ska lämnas. Syftet med sam- verkansforumet ska bl.a. vara att genomföra en behovsinventering och skapa förutsättningar för gemensamma satsningar inklusive sam- finansiering. Former för dialog med berörda såväl offentliga som enskilda aktörer ska utvecklas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska redovisa arbetet till () i årsredovis- ningen . Redovisning av resultat ska även ske i myndighetens årsredovisning . Förslag på lydelse i regleringsbrevet till Försvarsmakten: Försvarsmakten ska tillsammans med Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap lämna förslag på former och uppgifter för ett samverkansforum avseende forskning och utveckling på försvars- området. Förslag på deltagande myndigheter ska lämnas. samverkansforumet ska bl.a. vara att genomföra en behovsinven- tering och skapa förutsättningar för gemensamma satsningar inklu- sive samfinansiering. Former för dialog med berörda såväl offentliga som enskilda aktörer ska utvecklas. Försvarsmakten ska redovisa arbetet till (För- svarsdepartementet) i årsredovisningen . Redovisning av resultat ska även ske i myndighetens årsredovisning . Försvar i användning. Vägval i en globaliserad värld. Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid. 2001/02:10. Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. 2004/05:80. Forskning för ett bättre liv. 2004/05:5. Vårt framtida försvar. 2008/09:50. Ett lyft för forskning och innovation. 2008/09:140. Ett användbart försvar. 2009/10:99. 2014/15:109. försvar 2016–2020. 2016/17:1. Budgetproposition , utgiftsområde 16 (Utbildning och universitetsforskning) och utgiftsområde 24 (Näringsliv). Budgetpropositioner för utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap. Åren 2009–2017. Forskning och utveckling för totalförsvaret – kartläggning och probleminventering. Forskning och utveckling för totalförsvaret. Övervägan- den och förslag till åtgärder. STYROM – Översyn av . Styrningen av försvaret. En effektiv förvaltning av insatsförsvaret. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Investeringsplanering för försvarsmateriel. Säkerhet i ny tid. Logistik för högre försvarsberedskap. Ett användbart och tillgängligt försvar. Stödet till För- svarsmakten. 2007/08:RFR 8 Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde. 2012/13:RFR 5 Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde. Regleringsbrev avseende för . Regleringsbrev avseende Försvarshögskolan för budgetåren 2008– 2016. Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för budgetåren 2008–2016. Regleringsbrev avseende Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap för budgetåren 2009–2016. Regleringsbrev avseende för budgetåren 2008–2016. Beslut om inriktningen för Försvarsmaktens verksamhet –2020 (Fö2015/00953/MFI). Finansiell styrning av försvaret (ESV 2013:57). Fungerande styrning av försvarets materiel- och logistikförsörjning (ESV 2014:39). Anslagsfinansiering av (ESV 2015:59). Omställning av det militära försvaret – Status (Stats- kontoret Dnr 2006/194-5). Forskning och utveckling i . SCB Serie UF16 ISSN 1654– 3408. Hur går det för i Horisont ? Per , , , , : Utmaningar och möjligheter för civilt försvar att baseras på den fredstida krisberedskapen. FOI MEMO 5645. Nationell innovationsagenda för undervattensteknik: NRIA-U , , , , , : Energi och förmåga – Analytiska perspektiv och empiriska erfarenheter inom driv- medelsområdet FOI-R-4241-SE. kommer att möta utmaningarna – Gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Skrivelse FM2016-13584:3, MSB2016-25. Försvarsmaktens skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (FM2016-126:2). Försvarsmaktens skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (FM2016-126:4). Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar, 2004 (HKV 23 383:63305, ). Strategi för Försvarsmaktens forskning och utveckling (FoU), den (HKV 21 000:52385). Försvarsmaktens strategiska inriktning 2015 (FMSI Ä1 FM2015- 1597:7). Försvarsmaktens ledningsutredning (FM2016-14432:1, ). Försvarsmaktens årsredovisning 2008–2015. Militärstrategisk doktrin 2016 (MSD16) (FM2016-7616:1). skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (15FMV110543-4:1). skrivelse med svar på begäran om uppgifter från – kompletterande uppgifter (15FMV110543-7:1). skrivelse med svar på begäran om promemoria från (FMV10543-9:1). skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (FMV10543-11:1). Totalförsvarets forskningsinstituts skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (Dnr FOI-2016-270). Totalförsvarets forskningsinstituts skrivelse till . Totalförsvarets forskningsinstituts skrivelse med svar på begäran om uppgifter från Försvarsforsknings- utredningen (Dnr FOI-2016-1424). Totalförsvarets forskningsinstituts årsredovisning 2008–2015. Försvarshögskolan (FHS) Försvarshögskolans skrivelse med svar på begäran om uppgifter från (Ö 104/2016). Försvarshögskolans skrivelse med svar på begäran om uppgifter från . Försvarshögskolans årsredovisning 2008–2015. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps skrivelse med svar på begäran om uppgifter från Försvars- forskningsutredningen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap årsredovisning 2009–2016. Forskning och utveckling på försvarsområdet En särskild utredare ska lämna förslag till inriktningen, omfattningen och utförandet av forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvars- området med hänsyn till de förändrade kraven på den svenska för- svarsförmågan i enlighet med försvarspolitiska proposition. Utredaren ska bland annat •beskriva hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att förstärka Försvarsmaktens operativa förmåga, •analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvars- området och föreslå inom vilka områden forskning och utveck- ling på försvarsområdet bör bedrivas med offentliga medel i , •föreslå hur samarbeten kan utvecklas mellan forskning och ut- veckling på försvarsområdet och forskning och utveckling på andra områden, •föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forskning och utveckling i större utsträckning kan användas och inom vilka områden internationella samarbeten bör eftersträvas inom forsk- ning och utveckling på försvarsområdet, och •föreslå hur forskning och utveckling på försvarsområdet samt finansieringen av denna bör organiseras. Uppdraget ska redovisas . Forskning och utveckling i en ny säkerhetspolitisk kontext I propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016– 2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) konstaterar regeringen att den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. För att möta utvecklingen bör försvarsförmågan förstärkas och de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena för- djupas. Regeringen betonar vidare vikten av förmåga till analys på det försvars- och säkerhetspolitiska området, liksom be- tydelsen av forskning och utveckling för att förstå och kunna anpassa det militära försvaret till framtida utmaningar och hot. lämnade flera förslag om rationa- liseringar av forsknings- och utvecklingsverksamheten på försvars- området (SOU 2011:36). Sedan denna utredning genomfördes har det säkerhetspolitiska läget i alltså försämrats och försvaret går från ett insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. De förändrade kraven på för- svaret påverkar även forsknings- och utvecklingsverksamheten på försvarsområdet. Uppdraget om forsknings- och utvecklingsverksamheten på försvarsområdet Regeringen anser, i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget, att den enskilt viktigaste målsättningen i försvarsinriktningsperioden –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Försvarsmakten ska i första hand utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Forskning och utveckling bör därför även i fortsättningen stödja utvecklingen av den befintliga operativa förmågan. Forskning och utveckling behövs också för att förstå och kunna anpassa det militära försvaret till framtida utmaningar och hot liksom utveck- lingen i vår omvärld, inklusive en eventuell motståndares styrkor och svagheter. Framöver bör forskning och utveckling därför även inriktas mot att långsiktigt öka Försvarsmaktens möjligheter att möta framtida hot. Den säkerhetspolitiska analysen bör utgöra basen för prioritering av forskningsuppdragen. Att ha tillgång till och möjlighet att använda sig av kunskap är avgörande för att kunna fatta strategiska beslut om förmågeutveck- ling. Detta omfattar utveckling av bl.a. doktrin, koncept, utbildning, organisation, teknik och tillgänglighet. Det omfattar även utveckling av försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. En bred kunskapsbas främjas av deltagande i internationella forskningssamarbeten. För att kunna delta i internationella forskningssamarbeten och få tillgång till försvarsrelaterade forskningsresultat är det mycket viktigt att är en kompetent och trovärdig forskningspartner. En bred kunskaps- bas gynnas också av samarbeten med civila forskningsresurser inom landet. Vidare är en bred kunskapsbas av stor betydelse för möjlig- heterna att tillgodogöra sig och bedöma underrättelseinformation. Verksamheten inom forskning och utveckling är därför ett stöd för utvecklingen av militär förmåga och för kompetens- och kunskaps- uppbyggnad samt analyser på det försvars- och säkerhetspolitiska området. Den behöver dock inte enbart utföras i statlig regi. En effektiv forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvars- området kräver förutsägbara och långsiktigt stabila finansiella för- utsättningar. Finansieringen av dagens verksamhet har byggts upp över och är en konsekvens av ett flertal olika reformer. Det finns således en mångfald av olika finansieringskällor – såväl ett flertal anslag inom olika utgiftsområden av statsbudgeten som av- gifter och bidrag. Verksamheten genomförs av bland andra för- svarsmyndigheter, universitet och högskolor samt industri. är det Försvarsmakten som, vid sidan av flera andra statliga myndigheter, i egenskap av beställare inriktar huvuddelen av anslagen för forskning och utveckling på försvarsområdet. En mindre del av anslagen för forskning och utveckling på försvars- området inriktas dock av regeringen. Utöver detta finansieras en stor del av forskningen och utvecklingen på försvarsområdet sam- tidigt genom materielanslagen och utförs av industrin. Även om detta sätt att organisera finansieringen i huvudsak har varit ända- målsenligt, minskar mångfalden i de statliga finansieringskällorna dels transparensen, dels effektiviteten i den finansiella styrningen från regeringens sida. De långa cykler som kännetecknar forskningsverksamhet med- för att investeringar som gjorts och mer fortfarande kan avtappas och ge nytta. Det innebär i sin tur att det kan dröja innan konsekvenserna av en förändrad styrning tydliggörs. Därför är det av stor betydelse att styrningen och inriktningen av verksam- heten är konsekvent och långsiktig. har en rad minskningar av medlen för forskning och utveckling på försvarsområdet genomförts till för- mån för satsningar på förbandens operativa förmåga. Målsättningen i inriktningsperioden att höja den operativa förmågan i krigsför- banden leder till ett behov av att se över inom vilka områden forsk- ning och utveckling på försvarsområdet bör bedrivas med offent- liga medel i och hur denna forskning och utveckling bör organiseras. Vidare bör finansieringen av forskning och utveckling för försvarsändamål analyseras i syfte att säkerställa att finansie- ringen organiseras på ett sådant sätt att det främjar möjligheterna till långsiktighet i verksamheten, ett effektivt resursutnyttjande och ökad transparens. För att uppnå en ändamålsenlig styrning av forskning och utveckling på försvarsområdet är det viktigt att iden- tifiera en metod för inriktningen av forskning och utveckling på försvarsområdet. Detta möjliggör att över tiden planera resurs- behov, inklusive kompetenser, för att på bästa sätt bidra till det militära försvarets långsiktiga förmågeutveckling. Regeringen framhåller i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop.