sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — – en forskarkarriär för framtiden SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till ministern för högre utbildning och forskning Genom beslut bemyndigade regeringen ministern för högre utbildning och forskning att utse en särskild utredare med uppdrag att se över hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander, hur meriteringsanställningen i högskole- förordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskar- karriär, hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar i högskolan kan motverkas, och hur mobiliteten kan öka i fråga om män och kvinnor som är doktoran- der samt män och kvinnor som tillhör den forskande och under- visande personalen (dir. 2015:74). Syftet är att säkra återväxten av framstående unga forskare i . Som särskild utredare förord- nades förvaltningschefen vid . Som sekre- terare i utredningen anställdes fr.o.m. ämnes- rådet och biträdande kanslichef samt fr.o.m. senior advisor . har varit huvudsekreterare och anställd på , har varit anställd på och har varit anställd på fr.o.m. fram till då han anställdes på . Som experter i utredningen förordnades departementssekreterare (Utbildnings- departementet), utredare (TCO), handläggare (), kansliråd (Arbetsmark- nadsdepartementet), ämnesråd (Utbildningsdeparte- mentet), utredare (), kansliråd (), dåvarande rektor (), rektor (), depar- tementssekreterare () och ämnesråd (). förordnades professor (Lunds univer- sitet) och lektor/ordförande (/) som experter i utredningen. German entledigades fr.o.m. . I hans ställe förordnades fr.o.m. utredare (TCO) som expert. tillträdde som statssekreterare åt ministern för högre utbildning och forskning, , och har därefter entledigats. Utredningen (U 2015:05) har antagit namnet Forskarkarriär- utredningen. Härmed överlämnas betän- kande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29). Uppdraget är därmed slutfört. Förslag till lag om ändring av socialförsäkringsbalken......... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom 1.3Förslag till lag om ändring av lagen (1998:676) om 1.4Förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229).............................................................................. 1.5Förslag till lag om ändring av studiestödslagen (1999:1395).............................................................................. 1.6Förslag till lag om ändring av diskrimineringslagen (2008:567)................................................................................ 1.7Förslag till lag om ändring av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.8Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ......................................... 1.9Förslag till förordning om upphävande av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander............... Uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt ...................... Utgångspunkter för en forskarkarriär för framtiden ........... Anställningar vid statliga universitet och högskolor........ Allmänt om anställningar vid myndigheter .......................... Bakgrund om visstidsdirektivet.............................. tolkning av direktivet .................. 3.4Anställningar enligt högskolelag och Tidsbegränsade anställningar enligt kollektivavtal ............... Trygga villkor för doktorander ...................................... Antal aktiva doktorander........................................ Doktorander inom det konstnärliga området ..... 4.1.7Prognos för antalet nyrekryteringar jämfört med antalet examinerade i forskarutbildningen .. 104 Tillträde till utbildning på forskarnivå ................................ Kort historik om doktorandanställning, utbildningsbidrag och stipendier.......................... Anställning som doktorand.................................. 4.4 Doktoranders studiesociala villkor ...................................... 4.4.4Socialförsäkringen (sjukförsäkring, föräldraförsäkring och allmän ålderspension) ..... Föräldraledighet och föräldrapenning.................. Studiesociala villkor för doktorander från EU/EES och tredjeland......................................... Försäkring för doktorander med stipendier ........ 4.5Utredningens lärosätesenkät om stipendiefinansierade 4.6Bättre villkor för doktorander – utredningens förslag Utbildningsbidraget tas bort ................................ Doktorander med stipendier ................................ 4.6.4Vissa justeringar när det gäller Rekommendationer kapitel 4................................ Karriärstrukturen vid svenska universitet och högskolor – en historik ....................................... Vägen till två karriärsystem.................................................. Dagens system tar form........................................................ Särskilda forskarkarriärer?.................................................... En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv Antal undervisande och forskande personal Anställning för meritering ................................................... Kort historik om meriteringsanställningar.......... 6.3Kartläggning och analys av tillämpningen av bestämmelserna om meriteringsanställning........................ Användningen av meriteringsanställningen......... 6.3.2Likheter och skillnader i tillämpningen av 6.3.3Goda exempel när det gäller 6.4En attraktiv meriteringsanställning – utredningens förslag och överväganden..................................................... 6.4.1Finansiering av och dimensionering för 6.4.2Meriteringsanställning i en nationellt erkänd En ny anställning som biträdande lektor införs.. 6.4.4Nationella mål för ett ökat antal Rekommendationer kapitel 6 ............................... Visstidsanställningar i högskolan ............................... Allmänt om visstidsanställningar i högskolan .................... 7.2Den undervisande och forskande personalens anställningar och anställningshistorik................................. 7.2.1Andelen visstidsanställda bland högskolans undervisande och forskande personal.................. 7.2.2Andelen visstidsanställda med stöd av anställningsskyddslagen, högskoleförordningen 7.2.3Personalens anställningshistorik och förekomst av på varandra följande visstidsanställningar ....... Hur länge är undervisande och forskande 7.3Åtgärder för att minska visstidsanställningar och stapling av visstidsanställningar i högskolan – utredningens förslag och överväganden .............................. En modell för uppföljning av Vad är mobilitet? Varför mobilitet och hur mycket?........................ 8.2Utresande internationell rörlighet inom anställningen 2015 – en enkätundersökning utförd av UKÄ/SCB........... Stratum för urvalet och antal respondenter ......... 8.3Nationell mobilitet bland doktorsexaminerad personal samt inresande internationell mobilitet – sammanfattning av en rapport från ......... 8.3.2Skillnader i mobilitet mellan ämnesområden, anställningskategorier och lärosätestyper ............ 8.4Långvarig eller permanent nationell mobilitet samt inresande internationell mobilitet med byte av Indikatorer på rörlighet......................................... 8.5 Utredningens förslag och överväganden ............................. Förslag på modell för uppföljning........................ Ekonomiska och andra konsekvenser ......................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ....................... Konsekvenser för universitet och högskolor...................... 9.4Konsekvenser för doktorander med utbildningsbidrag Konsekvenser för lärare........................................................ Konsekvenser för övriga berörda myndigheter .................. 9.7Konsekvenser för andra aktörer inom 9.8 Konsekvenser för kvinnor och män .................................... 9.9Konsekvenser ur ett mångfaldsperspektiv och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen .......... Förslaget till lag om ändring av socialförsäkringsbalken (2010:110) ............................................................................. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Förslaget till lag om ändring av lagen (1998:676) om Förslaget till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslaget till lag om ändring av studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................... Förslaget till lag om ändring av diskrimineringslagen (2008:567) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................... Bilaga 3 Sammanställning över möten....................................... Bilaga 4 Unga forskares karriärvägar, rapport från Bilaga 5 Frågor till universitet och högskolor som har doktorander med stipendier......................................... Bilaga 6 Sammanställning av berörda lärosätens svar om doktorander med stipendier......................................... Välkomna att dela med er av goda exempel till Goda exempel – förteckning över vilka lärosäten som har svarat ............................................................... Begåvade och ambitiösa unga människor som närmar sig slutet av sin högskoleutbildning har ofta flera intressanta karriärmöjligheter att välja mellan. Universitet och högskolor måste lyckas attrahera forskarbegåvningar att satsa på en forskarutbildning och, i förläng- ningen, en karriär inom akademin. Det är en förutsättning för att svensk forskning ska stå stark även . För att främja åter- växten och för att universitet och högskolor ska kunna rekrytera och behålla framstående unga forskare i behövs bra villkor under utbildning på forskarnivå och tydliga karriärvägar efter doktors- examen. I betänkandet presenteras förslag och åtgärder. Sammanfattningsvis fokuserar utredningen på frågan om hur lärosätena ska vara än mer attraktiva arbetsgivare där studenter, lärare och forskare utgör den viktigaste resursen för verksamhetens kvalitet och utveckling. En mycket viktig faktor för att åstadkomma detta är en forskar- och lärarkarriär som präglas av tydliga krav och förutsättningar som är gemensamma för universitet och högskolor, en transparent rekryteringsprocess samt goda och likvärdiga villkor. För att ytterligare stärka förutsättningarna rekom- menderar utredningen lärosätena att samarbeta för ett tydligare och mindre splittrat karriärsystem. Utgångspunkter för en forskarkarriär för framtiden Utredningens övergripande syfte är att föreslå åtgärder för att säkra återväxten av framstående unga forskare i . Utgångspunkter i detta arbete har varit att den akademiska karriärvägen måste vara tydlig, karriärstegens villkor transparenta och anställningsvillkoren goda. Trygga och goda villkor ställs dock emellanåt i motsatsför- hållande till effektivitet och excellens. Utgångspunkten för ett sådant antagande tycks vila på ett antagande om att ”hungriga vargar jagar bäst” eller något tillspetsat att yngre forskares ovisshet inför fram- tida prövningar ger incitament till att de anstränger sig mer och att mindre goda villkor främjar viljan att genom extra ansträngning nå till nästa steg i karriären där villkoren är bättre. Utredningen delar inte denna uppfattning. Vi menar att tillsättningen av doktorander, postdoktorer och biträdande lektorer ska ske i konkurrens och att de bäst meriterade ska anställas. Intresset för en akademisk karriär grundläggs redan under utbildningen på grund- och avancerad nivå. Med tydliga karriärsteg där det är förutsägbart vad som krävs för en fortsatt akademisk karriär, skapas en grundförutsättning för att stimulera studenter att påbörja en forskarutbildning och att därefter fortsätta sin karriär inom akademin även efter doktorsexamen. Där- till bör lön och övriga anställningsvillkor vara goda och likvärdiga. ska självfallet kräva och premiera goda arbetsresul- tat, förmåga att planera, att strukturera och att redovisa sina resul- tat. Det finns däremot inga rimliga skäl till att utsträcka tiden fram till en tillsvidareanställning så långt som möjligt, att acceptera stapling av olika typer av visstidsanställningar under långa tidsperioder eller att tillåta dåliga och ojämlika anställningsförhållanden. Arbetsmark- naden i övrigt har inte bättre förutsättningar än universitet och hög- skolor att förutse hur framtiden kommer att se ut, men klarar ändå att ha tillsvidareanställningar som grund. Vad är det som gör att en lärare inom akademin först , inklusive utbildning på forskarnivå, får en tillsvidareanställning eller omvänt att är visstidsanställda efter ? Attraherar detta de allra mest lovande och meriterade? Vi tror inte det utan föreslår några åtgärder i betänkandet för att uppnå en mer konkurrenskraftig akademi. Bättre villkor för doktorander En förutsättning för en god studiemiljö och bra studieresultat är att doktorander erbjuds trygga villkor och en god studiefinansiering. Det bidrar till möjligheterna att rekrytera de bäst lämpade studen- terna till utbildning på forskarnivå men även till att behålla de dok- torander som redan antagits. har doktorander olika villkor beroende på vilken studiefinansiering de har . Utredningen vill framhålla att huvuddelen av doktoranderna har goda arbets- och anställningsvillkor. För en mindre grupp doktorander med utbildningsbidrag och särskilt för de doktorander som finansieras genom stipendier är situationen däremot besvärligare. Utredningen har i uppdrag att ge förslag som kan förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier samt göra utbildning på forskarnivå attraktiv i jämförelse med andra karriärvägar. Därför anser utredningen att en ambition bör vara att samtliga doktorander som antas vid ett svenskt lärosäte ska erbjudas anställning . Huvudargumentet är att trygghet och kvalitet leder till attraktivitet. Goda villkor ökar förut- sättningarna för doktoranderna att kunna genomföra forskarutbild- ningen inom utsatt tid. Kvaliteten främjas av att doktorander antas i konkurrens där lärosätet väljer vilka som ska antas, inte en stipendie- givare. Detta görs bäst genom en transparent rekryteringsprocess där huvudregeln är extern utlysning såväl nationellt som internatio- nellt. Kvaliteten främjas också av att doktorander har likvärdiga villkor, att ansvar kan utkrävas av båda parter (doktorand och läro- säte) och av att utbildning på forskarnivå ger meritering för den fort- satta lärarkarriären. Utredningen föreslår att utbildningsbidraget för doktorander avskaffas fr.o.m. . Utbildningsbidragets vara eller icke-vara har diskuterats sedan det återinfördes . Bakgrunden har varit att utbildningsbidraget ger ett sämre socialt skyddsnät och lägre ersättning jämfört med en dok- torandanställning. Den långsiktiga politiska ambitionen har varit att utbildningsbidraget ska avskaffas. Detta har i praktiken blivit verk- lighet genom att samtliga statliga universitet och högskolor själva har fattat beslut om att ta bort utbildningsbidraget till förmån för anställning som doktorand. Med hänvisning till denna utveckling, anser utredningen, att det är naturligt att helt utmönstra utbild- ningsbidraget som finansieringsform vid studier på forskarnivå. Den andel av doktoranderna som har utbildningsbidrag kommer i stället att anställas och därigenom omfattas av samma sociala trygghetssystem som andra anställda vid statliga universitet och högskolor. Bättre villkor för doktorander med stipendier Utredningen föreslår att doktorander med stipendiefinansiering ska an- ställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktors- examen eller konstnärlig doktorsexamen. Undantag från huvudregeln bör göras i vissa fall. Det gäller för doktorander med stipendier som: –finansieras inom ramen för ett nationellt eller mellanstatligt bistånd- och kapacitetsuppbyggnadsprogram där stipendier utgör en veder- tagen finansieringsform och antagande högskola har insyn i stipen- dievillkoren och hur stipendiet betalas ut, och –finansieras via stipendier inom ramen för ett av Europeiska Unionen finansierat program eller motsvarande, där stipendier utgör en veder- tagen finansieringsform och där krav på finansiering genom anställ- ning blir ett hinder för antagande högskolas medverkan. Det finns flera starka skäl för att begränsa stipendiefinansiering av doktorander till förmån för anställning som doktorand. Ett skäl är att utländska stipendiefinansierade doktorander som huvudregel inte omfattas av bosättningsbaserade förmåner såsom bostadsbidrag, barnbidrag, och tandvårdsstöd. Ett annat skäl är att stipendier inte är pensionsgrundande, vilket innebär att pensionen för de stipendie- finansierade doktorander som kan förväntas gå i pension i blir avsevärt lägre i förhållande till de doktorander som har haft en anställning. Ytterligare skäl är att doktorander som finansierar sin utbildning på forskarnivå med stipendier inte har samma möjlighet som anställda att undervisa, ett förhållande som har stor betydelse i meriteringshänseende. Vidare finns tydliga kvalitetsskäl som talar mot att anta doktoran- der med stipendiefinansiering. I motsats till när lärosätena själva ut- lyser doktorandanställningar så brett som möjligt, är det vid stipendie- finansiering svårt att säkerställa att de bäst lämpade kommer att antas eftersom stipendiegivarna ofta avgör vilka som får stipendierna. Utredningen har erfarit att de universitet och högskolor som har doktorander med stipendier generellt har en dålig insyn i stipen- diaternas villkor. Utredningen anser därför att insyn i stipendiaters villkor med stipendiegivare bör vara ett villkor för antagning. En långsiktig ambition bör vara att avskaffa stipendier som studie- finansiering i forskarutbildningen. Utredningen föreslår dock vissa undantag för doktorander med stipendier inom ramen för t.ex. vissa kapacitetsuppbyggnadsprogram. Det är, enligt utredningens mening, viktigt med denna typ av sam- arbeten som möjliggör stöd för doktorander från länder som sak- nar tillräcklig betalningsförmåga eller egen forskarutbildningskapa- citet. Utredningen föreslår vidare att vid stipendiefinansiering ska en reg- lering om en lägsta beloppsnivå införas. Beloppsnivån ska lägst motsvara lönen för doktorandanställning efter skatt för nyantagna doktoran- der med anställning vid respektive högskola, samt följa doktorand- lönestegen eller motsvarande löneutveckling för anställda doktoran- der vid högskolan. Om doktorander ska vistas omväxlande i och i annat land gäller kravet på lägsta beloppsnivå endast tiden då de vistas i . Mot bakgrund av målsättningen om likvärdiga och goda villkor för doktorander anser utredningen att det bör införas en reglering om lägsta beloppsnivå där principerna är gemensamma för samtliga lärosäten. Denna beloppsnivå bör ligga i nivå med anställda doktoran- ders nettolön. De ekonomiska villkoren för stipendiater varierar beroende på vad stipendiegivaren erbjuder och de ekonomiska vill- koren för stipendiater kan således skilja sig åt mellan olika lärosäten, och mellan fakulteter och institutioner på samma lärosäte. Exempel- vis finns stipendiefinansierade doktorander med som arbetar sida vid sida och med samma uppgifter som en anställd doktorand med medianlönen före skatt. Det är inte rimligt att skillnaderna ska vara så stora. Flera av de lärosäten som har doktorander med stipendier tillämpar olika lägstanivåer till vilken man kompenserar låga stipendienivåer. Utredningen föreslår att Kammarkollegiets försäkring ska ge rätt till ersättning för förlängd studietid p.g.a. sjukdom eller föräldraledighet som motsvarar tiden för frånvaro, under förutsättning att stipendium inte lämnas för den förlängda tiden. Förslaget innebär att försäk- ringen för doktorander med stipendier förbättras i de fall det inte går att stoppa utbetalning av stipendier på grund av sjukdom eller föräldraledighet. Anställningen biträdande lektor införs som ett steg i en nationellt erkänd karriärväg I utredningen visas att i princip aldrig har haft en samman- hållen karriärstruktur. Särskilt problematisk är perioden efter dok- torsexamen som ofta präglas av osäkra villkor och otydlighet i vad som gäller för att meritera sig för en tillsvidareanställning. Utred- ningens kartläggning av den nuvarande meriteringsanställningen i högskoleförordningen visar att meriteringsanställningen används på flera olika sätt av lärosätena. Det är enbart 13 lärosäten som har en meriteringsanställning som ger rätt till prövning för befordran till en högre läraranställning. Av dessa har flera lärosäten dessutom paral- lellt en meriteringsanställning utan rätt till prövning för befordran. Även om det finns goda exempel vid flera lärosäten blir bilden splitt- rad på nationell nivå. Den otydlighet som utmärker dagens karriär- system är enligt utredningen negativ för mobilitet, jämställdhet och inte minst för återväxten av framstående unga forskare. Utredningen föreslår därför att en tidsbegränsad anställning som biträdande lektor om lägst fyra till högst införs. En biträdande lektor ska efter ansökan befordras till en anställning tillsvidare som lektor om den biträdande lektorn har behörighet för en sådan anställning och dessutom bedöms lämplig vid en prövning enligt de bedömningsgrun- der som lärosätet vid utlysningen har ställt upp för anställningen. Ett motiv till att införa en meriteringsanställning som biträdande lektor, som efter ansökan och prövning mot uppställda krav, ger rätt till befordran till en tillsvidareanställning som lektor är att attra- hera lovande forskarbegåvningar till lärosätena genom att till anställ- ningen koppla goda villkor för egen forskning i anställningen. Att dessutom knyta andra kringresurser såsom resurser att rekrytera doktorander, resurser till forskningsinfrastruktur och mentorsstöd ökar attraktiviteten. Att knyta till sig forskartalanger tidigt i kar- riären är strategiskt viktigt och förhållandevis ekonomiskt fördel- aktigt i jämförelse med att rekrytera nationellt och internationellt framstående etablerade forskare. Utredningen anser att anställning- en som biträdande lektor bör kunna användas bredare än som ett Genom att karriärvägen blir tydlig med ett tydligt avslut och ökar i antal kommer sannolikt också fler att välja den akademiska karriären. Det främjar såväl jämställdhet som mobilitet. Under utredningens arbete har flera framhållit att de osäkra och otydliga karriärvägarna leder till att många begåvningar i stället väljer en annan karriär utanför högskolan. Det behöver i och för sig inte vara fel, men skälen till valen – mindre attraktivitet – måste ses som bekymmersamma. Syftet med anställningen är att den biträdande lektorn ska ges möjlig- het att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla behörighetskraven för en anställning som lektor. För en fortsatt karriär inom akademin ska vikt läggas vid den pedagogiska meriteringen för att kunna uppfylla kraven som ställs för en lektorsanställning. Betoningen bör dock ligga på den veten- skapliga meriteringen så att en biträdande lektor får möjlighet att ut- vecklas till en mer självständig och etablerad forskare.