sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — En enkel jämförelse av utrikes föddas representation mellan partierna ger inte stöd för denna hypotes. I de partier som genomfört könskvotering är representation högre på alla nivåer än i 45För personer födda i andra nordiska länder ser vi en nackdel som är ungefär hälften så stor som för icke nordiska invandrare, medan personer med föräldrar födda i nordiska länder inte har någon uppmätt nackdel. 46För en utförlig beskrivning hänvisas läsaren till , Freidenvall och Rickne (i tryck) Gender Quotas and Ethnic Minority Representation: A Longitudinal Mixed Methods Study of Intra-Party Spillover, Politics and Gender. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken de partier som inte genomfört könskvotering. Här har både utrikes födda från och utanför räknats med. Frågan kan studeras på ett mer omsorgsfullt sätt genom att undersöka effekten av socialdemokraternas införande av varvade listor. Om kvoteringen ledde till en undanträngning av utrikes födda från partiets mandat ska vi se en minskad andel utrikes födda bland ledamöterna i de lokala partigrupper som var tvungna att öka andelen kvinnor mest dramatiskt. Resultaten visar att så inte var fallet. Andelen utrikes födda varierar inte med storleken på kvoteringen, vilket innebär att kvoteringen varken förorsakade en förbättring eller försämring av utrikes föddas politiska represent- ation. En viss trend syns visserligen i könsfördelningen bland de utrikes födda. På de platser där kvoteringen hade en relativt liten inverkan på könsfördelningen (eftersom representationen redan var relativt jämställd) är andelarna invandrarmän och -kvinnor snarlika. Där kvoteringen hade en större inverkan syns däremot att invandrarkvinnor går om invandrarmän när kvoteringen infördes i valet och sedan ligger högre i de efterkommande valen. Resultatet att kvoteringen för kvinnor kan ha gynnat utrikes födda kvinnor mer än utrikes födda män har en stark parallell i tidigare studier som undersöker hur politiska partier svarar på uppfattade (eller strikta) krav på att kombinera jämställdhet och etnisk representation på sina valsedlar. Om en viss social grupp har ett relativt stort inflytande över valsedelns sammansättning kan denna grupp maximera sin egen andel av mandaten genom att besätta andra platser med personer som faller inom ett flertal underrepresenterade kategorier på en och samma gång. Med andra ord kan det bli fler platser till svenskfödda medelålders män, som listan som helhet uppfattas som mer representativ, om de kvinnor som står på listan fyller ”kvoten” för utrikes födda. Sådana resonemang har rapporterats från partier i länder med valsystem som liknar det svenska och där köns- kvotering införts, så som och Norge.48 Om partierna tillämpar denna strategi får det naturligtvis negativa konsekvenser för utrikes födda män. 48 Celis m.fl. 2014, 2013, se också 2014. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken Vår forskning visar att det finns en stark vertikal ojämlikhet både för kvinnor och utrikes födda. Även om båda grupperna är relativt välrepresenterade på de lägsta nivåerna i den kommunala politiska hierarkin, så minskar deras andelar ju högre upp vi kommer i hierarkin. Den genomsittliga kvinnan eller utrikes födda har till exempel knappt hälften så stor sannolikhet att vara ordförande för kommunstyrelsen som en inrikes född man. Vår forskning visar att könskillnader i sannolikheten att hoppa av sina kommunpolitiska uppdrag bara kan förklara en mindre del av kvinnors frånvaro från de högre positionerna. För ett givet antal perioder som folkvald på kommunnivån, och för givna kvalifika- tioner, är kvinnorna mindre sannolika att utnämnas till de tyngre uppdragen. Att jämna ut skillnader i avhopp är således viktigt, men för att nå vertikal jämlikhet är det viktigt att skapa förståelse för varför kvinnorna som inte hoppat av missgynnas i så hög grad i förhållande till männen. Könskvotering har visat sig vara en effektiv åtgärd för att öka andelen valda kvinnor. Vår forskning visar kvotering ger en ökad sannolikhet för att partgrupper leds av kvinnor. Den visar också att kvotering kan ge ett inflöde av kvinnor med högre kvalifikationer, utan att för den delen tränga undan andra politiska minoriteter så som utrikes födda. Vår forskning, som sammanfattas i sektionen om familjen och den politiska karriären, visar att det inte bara finns viktiga skillnader i mäns och kvinnors möjligheter att nå toppen, utan också att följderna av att nå toppen kan bli olika. Till exempel kan vi se att kvinnor med barn som är ordförande för kommunstyrelsen har en mer än dubbelt så hög risk för skilsmässa som män med barn på samma position. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken förklaring till detta är att kvinnors familjesituationer gör det svårare för dem än för män att kombinera den politiska karriären med familjeliv och äktenskap. I sektionen om den vertikala ojämlikheten för utrikes födda visar vi att det råder en markant vertikal ojämlikhet för utrikes födda från icke-nordiska länder, medan situationen ser något bättre ut för utrikes födda från andra nordiska länder. För personer med en eller två utrikes födda föräldrar tyder resultaten på mindre nackdelar i den politiska karriären och vi hittar ingen statistisk nackdel för dem med föräldrar från nordiska länder. För gruppen som ligger längst efter svenskfödda vad gäller representation, de utrikes födda från icke-nordiska länder, finner vi att deras underrepresentation på tunga förtroendeuppdrag är lika markant i kommuner med små som med större andelar utrikes födda i befolkningen. Vi kan inte heller förklara underrepresentationen med ett svagt väljarstöd: stödet är i genomsnitt större än för svenskfödda, både på lägre och högre politiska positioner. Vidare finner vi ingen evidens för att kortare erfarenhet, utbildning, eller brist på nätverk i politiken i form av släktingar som varit kommunpolitiker, kan förklara ojämlikheten. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken , Janeen, och . The Glass Ceiling Hypothesis: A Comparative Study of the , , and . Gender and Society 14 (2): 275–94. The Economics of Discrimination. , , and . The Revival of Group Voting: Explaining the Voting Preferences of Immigrants in . Political Studies 59 (2):308–27. , M., Kamenica, E. och J. . Gender Identity and Relative Income within Households, . 130 (2):571-614 Besley, , , och . Forced to succeed? Quotas, competition and candidate characteristics. IFN Working paper N 985. Besley, , och . Do democracies select more educated leaders?. American political science review 105(3): 552-566. , , , och , red. The Political Representation of Immigrants and Minorities: Voters, Parties and Parliaments in Liberal Democracies. The division of spoils: Rent sharing and discrimination in a regulated industry. 91(4): 814-831 Närvarons politik och det mångetniska . Om att ta plats i demokratin. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken Borevi, and Per Strömblad, Per (red. ), 2004. Kategorisering och integration: Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag: rapport från Integrationspolitiska makt- utredningen) : offentliga publikationer Integrering i norske kommuner. : Institutt for statsvitenskap (ISV). Kommunpolitiker i den stora nyordningens tid. Invandrarna, demokratin och samhället. Om invandrarnas politiska deltagande i dagens : Förvaltningshögskolan, . Celis, K., Erzeel, S., Mügge, L. och A. Damstra. “Quotas and Intersectionality: Ethnicity and gender in candidate selection. , 35 (55): 55–66. Cotter, ., . Hermsen, , och Reeva Vanneman. 2001.. Social Forces 80 (2): 655–81. The Glass Ceiling Effect Dahlerup, Drude, och . 2010 Judging gender quotas: predictions and results. Policy & Politics 38(3): 407–425. Den mångfaldiga representationen: Det monokulturella partilivet i kritisk belysning: 152-171. in , , and M. . i: , I & , M (red) Det slutna folkhemmet. Om etniska klyftor och blågul självbild. Electoral Rules or Electoral Leverage? World Politics 66(2): 229-263. Dancygier, , , , and . i tryck, Why are Immigrants Underrepresented in Politics? , och , . i tryck (a). The Glass Ceiling in Politics: Formalization and Empirical Tests. i tryck (b). and gender differences in political careers. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken , , och . The Primary Effect: Preference Votes and Political Promotions. , , , , och . Gender Quotas and Ethnic Minority Representation: Swedish Evidence from a Longitudinal Mixed Methods Study. Franceschet, , och . Piscopo. Gender and political backgrounds in . In Dahlerup, Drude (red) The Impact of Gender Quotas, 43–56. Galasso, och . Competing on good politicians. , 105, 79–99. A Grand Gender Convergence: Its Last Chapter. 104(4):1091–1119. , Mirya R. och . . Experimental Investigations of the Gendered Political Ambition Gap. Annual Meeting, , DC. “Intersectionality, Quotas, and Minority Women’s Political Representation Worldwide. , 1–17. Kommunstyrelseordförande: med politiskförankring. : Nya Doxa. Järnbert, och . Folkvaldas villkor i kom- munfullmäktige Rapport från SCB. Kanthak, , och . Krause. The Diversity Paradox: Political Parties, Legislatures, and the in . Quotas for Women in Politics: Gender and Candidate Selection Reform Worldwide. (kvinnor/Var-politik//) Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken , and de los . Kalla mörkret natt! Kön, klass och ras/etnicitet i det postkoloniala . i Mulinari, , , och de los , (red.) (o) lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . På och av – om uppdragsvillighet, rekrytering och avhopp i den kommunala demokratin. in Att vara med på riktigt. Bilagor till betänkande av . Bilaga till SOU 2001:48. Enstaka öar av framgång-etnicitet och invandrarrepresentation i den politiska eliten. i (red) Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i . : : 11–1. Contact Capital in Political Careers. Gender and Recruitment of Parliamentarians and Political Appointees. Den lokalpolitiska karriären: En socialpsykologisk studie av 20 kommunalråd. The Missing Majority: The Recruitment of Women as State Legislative Candidates. Westport, CT: Praeger. Party Elites and Women Candidates: The Shape of Bias, in Women, gender and politics: A reader. (red), : . , Pippa (redaktör). Passages to : Legislative Recruitment in Advanced Democracies. O', ., och , i tryck. “Gender Quotas and Women's Political Leadership. Gender-sensitive Parliaments: A Practices. Inter-Parliamentary Union Report No. SOU 1975:41 Utredningen om den kommunala demokratin. med personval – Erfarenheter och utfall. Vertikal ojämlikhet i kommunpolitiken Könskvotering och kvinnors karriärer: En jämförelse av svenska politiska partier. “Ethnic quotas and unintended effects on women's political representation in . , 35 (55): 55–66 , , 2015. Social representativitet i den lokala demokratin – Partierna som politikens grindvakter? Underlagsrapport till Demokratiutredning. Del II: Media, det civila samhället och professionella påverkansaktörer Demokratin och det förändrade medielandskapet Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor? Demokratin och det förändrade medielandskapet Medielandskap i förändring....................................... Mediernas betydelse som källa till information om politik och samhälle................................................. Att förklara medieanvändning – och förstå dess Mediekonsumtion i förändring................................... Mediekonsumtion, politiska kunskaper och politiskt 6.3Samband mellan medieanvändning och politiskt 6.4Samband mellan medieanvändning och politiska Sammanfattning och slutsatser ................................. Demokratin och det förändrade medielandskapet I moderna demokratier spelar medierna en avgörande roll. Det bottnar i att medierna – i synnerhet nyhetsmedierna – utgör människors viktigaste källa till information om politik och samhälle.1 Modern politik är i allt väsentligt medierad, det vill säga den utspelar sig i och via medier. Det gör att både medborgarna och de politiska aktörerna är beroende av medierna. Medborgarna är beroende av medierna för information om allt sådant som ligger bortom deras egen vardag, vilket gäller det mesta som rör dagsaktuella frågor samt politik och samhälle. Även politiska aktörer är beroende av medierna för att få information om aktuella frågor, men också för att nå ut till bredare grupper i samhället. Genom sin centrala ställning som informationskälla, arena för offentlig debatt och länk mellan olika grupper i samhället genomsyrar medierna de demokratiska och politiska processerna i samhället. har medierna blivit allt mer oberoende av politiska institutioner och aktörer. Deras självständiga inflytande har därmed ökat. Den moderna demokratin är därför inte bara medierad. Den är också medialiserad, det vill säga genomsyrad, anpassad till och påverkad av medierna och deras självständiga inflytande.2 Forskning visar också att medierna kan utöva avsevärd makt bl.a. över vilka frågor människor tycker är viktiga och över hur människor uppfattar olika aspekter av verkligheten.3 I praktiken blir mediernas bilder av verkligheten ofta verkligare än verkligheten, eftersom det är mediernas bilder av verkligheten som människor har tillgång till. 1Strömbäck & Shehata, 2013; Shehata & Strömbäck, 2014. 2Asp, 1986; , 2014; Kriesi et al., 2013. 3Arendt & , 2014; , 2014; Strömbäck, 2014. Demokratin och det förändrade medielandskapet Det går därför inte att förstå demokratin och dess sätt att fungera utan att ta hänsyn till medierna och samspelet mellan politik, medier och medborgare. Både direkt och indirekt genomsyrar och påverkar medierna demokratin och dess kvalitet. Vad gäller demokratins kvalitet finns det tre kriterier som är centrala och ofta lyfts fram inom demokratiteorin: politisk jämlikhet, effektivt deltagande och upplyst förståelse.4 Den mest grundläggande är principen om politisk jämlikhet. Ytterst bygger demokratin på tron om alla människors lika värde, och det är utifrån principen om alla människors lika värde som de demokratiska fri- och rättigheterna har formulerats. För att demokratin ska fungera krävs det också att människor har möjlighet och är villiga att på olika sätt delta i de politiska processerna. Effektivt deltagande handlar därför om att medborgarna måste ha jämlika och effektiva möjligheter att påverka politiken, men också om att tillräckligt många måste vara villiga att delta politiskt. För att deltagandet ska vara meningsfullt och för att människor ska kunna ta ställning i samhällsfrågor och till de politiska alternativen krävs det att de är inform- erade.5 Upplyst förståelse handlar därmed om att medborgarna måste ha jämlika och effektiva möjligheter att informera sig om politik och samhälle. ställer den upplysta förståelsen också krav på att medborgarna själva införskaffar sig den information de behöver. De tre demokratikriterierna politisk jämlikhet, effektivt deltagande och upplyst förståelse behöver ses tillsammans. Ju mer demokratin präglas av att medborgarna har goda kunskaper om politik och samhälle och deltar i de demokratiska processerna, desto bättre. Inte minst är det viktigt att människor är informerade. För att citera och , ”Political information is to democratic politics what money is to economics: it is the currency of citizenship”. 6 är det viktigt att det inte finns allt för stora kunskaps- eller deltagandeklyftor mellan olika grupper. Stora kunskaps- eller deltagandeklyftor skulle inte bara strida mot principen om politisk jämlikhet. Det skulle också riskera att leda till att den politiska representationen snedvrids, till 4Dahl, 1998, 2006; et al., 1998; et al., 1995. 5Delli Carpini & Keeter, 1996; , 2010. 6Delli Carpini & Keeter, 1996, s. 8. Demokratin och det förändrade medielandskapet ett växande demokratiskt utanförskap och till minskad legitimitet för demokratin.7 Med tanke på att medierna utgör människors viktigaste källa till information om politik och samhälle i vid mening går det inte att förstå vare sig graden av effektivt deltagande och upplyst förståelse utan hänsyn till medierna och människors mediekonsumtion. Det innebär att förändringar av medielandskapen eller människors mediekonsumtion kan få betydande demokratiska konsekvenser. För att kunna analysera demokratin och dess utmaningar måste man därför analysera medielandskapens och mediekonsumtionens förändringar. Mot den bakgrunden är syftet med den här rapporten att analy- sera de förändrade medielandskapen och hur de påverkar människ- ors medieanvändning, samt vilken betydelse dessa förändringar har för människors politiska kunskaper och politiska deltagande. För att undersöka nyhetskonsumtionens förändringar och vilka faktorer som kan förklara i vilken grad människor följer olika nyhetsmedier kommer jag att använda Nordicoms Mediebarometer och de nationella SOM-undersökningarna, vilka har genomförts respektive 1986. För att undersöka sambanden mellan människors medieanvändning och deras politiska deltagande och kunskaper kommer jag att använda mig av Demokratipanelen 2014, som är en panelundersökning som genomförts inom ramen för det pågående forskningsprojektet förändrade medieland- skapen och demokratin.8 7Delli Carpini & Keeter, 1996; , 2013; Schlozman et al., 2012. 8Forskningsprojektet är finansierat av Axel och för allmännyttiga ändamål. Det som skiljer panelundersökningar från vanliga enkätundersökningar är att samma individer tillfrågas vid flera olika tillfällen, vilket bl.a. gör det möjligt att studera förändringar på individnivå. I Demokratipanelen 2014 ingick fyra panelvågor, men här kommer jag främst att använda mig av den fjärde vågen. Demokratipanelen genomfördes av Novus och består av ett representativt urval medborgare mellan . I den fjärde vågen deltog 2676 svarspersoner. Den ackumulerade svarsfrekvensen – andelen som deltog i samtliga fyra panelvågor – var . Demokratin och det förändrade medielandskapet 2 Medielandskap i förändring har det svenska medielandskapet genomgått en revolutionerande förändring i flera faser. hade public service fortfarande monopol på radio och tv och det fanns endast två rikstäckande tv-kanaler och tre radiokanaler. Dessutom var sändningstiden mycket begränsad, särskilt i tv. Först vid 16 eller 17-tiden började SVT:s båda kanaler att sända sitt ordinarie utbud och släcktes tv-rutorna. Den som eller ville titta på tv fick oftast nöja sig antingen med testrutan eller repriser. 1986/87 var den totala sändningstiden i SVT på årsbasis , vilket motsvarar och per dag.9 Ville man följa nyheterna kunde man välja mellan att läsa morgontidningen eller kvällstidningen på papper eller att vänta till nästa nyhetssändning i tv eller radio. I tv sändes nyheter endast under kvällstid. av svenskarna var regelbundna läsare av dagstidningar, medan regelbundet såg på nyheterna i SVT. Medier var för de flesta liktydigt med radio, tv och tidningar. har mycket hänt. Public service-monopolet har brutits och antalet tv-kanaler som har tillstånd att sända i marknätet har ökat från 2 till 57. har sändningstiden ökat dramatiskt. sänds tv dygnet runt, och bara i SVT:s kanaler har sändningstiden ökat , motsvarande och per dag.10 är radion avreglerad och sänds kommersiell radio över hela landet. Avregleringen av etermedierna är en revolutionerande förändr- ing av det svenska medielandskapet under . 9http://statistikdatabas.publicservice.se 10Sveriges Television 2014, s. 8. Demokratin och det förändrade medielandskapet En annan revolutionerande förändring är tillkomsten och den ökade spridningen av internet och den fortgående digitaliseringen. Även om internets historia går tillbaka till 1960-talet var det som utvecklingen tog fart. ökar den samlade informationsmängden. beräknas det finnas flera miljarder hemsidor. I allt högre grad gäller maximen att allt som kan digitali- seras kommer att digitaliseras. var det mycket ovanligt att människor hade egna datorer och internet existerade inte utanför mycket specialiserade kretsar. har av svenskarna tillgång till dator och internet i hemmet och har tillgång till bredband. existerade knappt mobiltelefoner. har nästan alla en mobiltelefon och en smartphone.11 En tydlig illu- stration av den tekniska utvecklingen är att en iphone rymmer mer datorkraft än när den gjorde den första månlandningen.12 Den samlade effekten av dessa förändringar är att den totala informationsmängden har ökat dramatiskt. Aldrig har utbudet av olika medier och medieplattformar varit lika stort. Aldrig har det samlade medieutbudet varit lika stort. Aldrig har människor haft lika goda möjligheter att ta del av medieutbudet genom olika medier när de vill, var de vill och på de sätt de vill. Utifrån detta är det vanligt att karaktärisera nutida samhällen som informationssamhällen. Det är korrekt i den meningen att informationsmängden har ökat dramatiskt och att framställning, bearbetning och förädling av information har blivit en allt viktigare källa till produktivitet, ekonomisk tillväxt, kreativitet och skapande. Digitaliseringen och den ökade automatisering som följer av digitaliseringen har till och med beskrivits som en industriell revolution, lika viktig som mekaniseringen och ångkraften (den första industriella revolutionen) och utveckl- ingen av förbränningsmotorer och elektricitet (den andra indu- striella revolutionen) och början av 1900- talet.13 Viktigt ur det perspektivet är att vi bara är i början av den digitala revolutionen. är talet om informationssamhället förledande av åtminstone två skäl. Det första handlar om att ordet information 11Bergström & , 2014, s. 27. 12Framtidskommissionen, 2013, s. 69. 13Anderson, 2012; Brynjolfsson & McAffee, 2014; Castells, 2000. Demokratin och det förändrade medielandskapet lätt tolkas som att det handlar om sanningsenlig och korrekt information, men det är inte bara mängden korrekt information som har ökat. Även mängden desinformation – information som är falsk eller vilseledande, t.ex. genom att den är malplacerad, fragmenterad eller irrelevant i det sammanhang den används – har ökat.14 Mängden desinformation kan till och med ha ökat mer än mängden information, även om det är svårt att dra gränsen och att mäta mängden av information respektive desinformation.15 Det andra skälet är att mängden information i samhället inte säger särskilt mycket om vilka typer av information som finns tillgänglig eller om hur och av vilka grupper som olika typer av information används. Ur ett demokratiskt perspektiv är det fram- förallt information om politik och samhälle som är central. Den typen av information har ökat kraftigt, men det har också andra typer av information. Som andel av det totala utbudet av inform- ation kan mängden information om politik och samhälle till och med ha minskat. Att det finns mer information om politik och samhälle tillgänglig än någonsin betyder inte heller att den används i högre grad än . Med andra ord: mer information behöver inte betyda att människor blir mer informerade. Mycket talar tvärtom för att människor i allmänhet inte är mer informerade om politik och samhälle nu än förr, trots stigande utbildningsnivåer och att den absoluta mängden information om samhälle och politik har ökat.16 För att förstå denna paradox är det centralt att förstå mediernas roll när det gäller människors kunska- per om politik och samhälle och vad som påverkar människors medieanvändning. 14Nationalencyklopedins ordbok; Postman, 1987, s. 114. 15Mohammed, 2012. 16Delli Carpini & Keeter, 1996; , 2013; , 2010; , 2012; et al., 1998. Demokratin och det förändrade medielandskapet 3Mediernas betydelse som källa till information om politik och samhälle som information inte är liktydigt med kunskap är information en förutsättning för kunskap. När det gäller information om den politiska världen finns det i grund och botten tre vägar till information: egna erfarenheter, samtal med andra människor och medier.17 Beroende på vilken typ av politisk information det handlar om kan olika vägar till information vara olika viktiga.