sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — första årtionde har gapet mellan hög- och lågutbildades sysselsättningsgrad ökat. Det beror framför allt på att sysselsättningsgraden bland personer med förgymnasial utbildning har sjunkit. Personer med endast gymnasie- utbildning drabbades hårdare av finanskrisen än personer med efter- gymnasial utbildning. Sysselsättningsgraden sjönk kraftigt , vilket medfört att skillnaden mellan sysselsätt- ningsgraden hos personer med gymnasieutbildning och efter- gymnasial utbildning har ökat. Även skillnaden i sysselsättnings- grad mellan personer med eftergymnasial och gymnasial utbildning har ökat. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.21 Sysselsättningsgrad för olika utbildningsgrupper, 2005 2013, procent Källa: SCB, . Sysselsättningsgraden är lägre för utrikes födda än för personer födda i . har emellertid skillnaden mellan inrikes och utrikes födda minskat. Minskningen är som störst hos utrikes födda män vars sysselsättningsgrad höjdes kraftigt och tog ytterligare ett steg 2005 fram till finanskrisen . Utrikes födda personer drabbades inte hårdare än andra grupper under finanskrisen och återhämtningen efter krisen har snarare gått något snabbare för de som är utrikes födda än för inrikes födda. Av diagram 3.22 framgår att syssel- sättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda minskat efter finanskrisen. Historiskt har sysselsättningsgraden inte alltid varit lägre hos utrikes födda. hade utrikes födda en högre sysselsättningsgrad än personer födda i . Det förklaras framför allt av att invandringen dominerades av arbetskrafts- invandring, dvs. många hade arbeten som väntade när de kom till . För utrikes födda män började sysselsättningsgraden falla . För utrikes födda kvinnor ökade Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Ökningen var dock klart lägre än den ökning som inrikes födda kvinnor hade . Skillnaden mellan inrikes och utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad ökade således . Utrikes födda drabbades mycket hårt av 1990-talskrisen och skillnaden i sysselsättninggrad mellan inrikes och utrikes födda steg då kraftigt. Diagram 3.22 Sysselsättningsgrad för inrikes och utrikes födda, 1987 2009, procent Av befolkningen i åldern 16–uppger att de har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Syssel- sättningsgraden bland funktionsnedsatta är betydligt lägre än för befolkningen som helhet. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan dessa grupper har ökat. var sysselsättningsgraden 50 pro- cent bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt 22Definitionen av funktionsnedsättning baserar sig på . Människor kan ha funktionsnedsättning på grund av fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller hörselskador eller -sjukdomar, medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv I befolkningen utan funktionsnedsättning var syssel- sättningsgraden . Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan grupperna ökade något 1998–2008. Skillnaden i sysselsättningsgrad är större i de äldre åldersgrupperna än bland yngre. Många äldre personer med funktionsnedsättning beviljas sjukersättning vilket gör att sysselsättningsgraden faller med åldern.23 Sysselsättningsgraden är högre ju högre utbildningsnivå den funktionsnedsatte har. Utrikes födda med funktionsnedsättning har lägre sysselsättningsgrad än svenskfödda med funktionsned- sättning.24 Diagram 3.23 Andel sysselsatta (med och utan funktionsnedsättning) i procent av befolkningen, 16 , procent Källa: SCB, . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv har den ekonomiska utvecklingen och finansi- eringen av välfärden, inklusive sjuk- och arbetslöshetsförsäkring- arna, gynnats av en växande arbetskraft. Enligt nuvarande prog- noser ökar medellivslängden i och därmed även andelen äldre i befolkningen och arbetskraften. En annan central aspekt på hur befolkningen i yrkesaktiv ålder kommer att utvecklas i fram- tiden är invandringen. gör analyser och prognoser på lång sikt över utvecklingen på arbetsmarknaden. rapport beräknas utvecklingen till 2035 enligt två scenarier, ett huvudscenario och ett nollscenario. Enligt huvudscenariot i sysselsättningsprognosen beräknas antalet förvärvsarbetande öka med 490 000 personer till drygt 4,9 miljoner 2035. Den största delen av ökningen utgörs av utrikes födda. Antalet utrikes födda som förvärvsarbetar beräknas öka med ca 390 000 personer till 2035 och antalet inrikes födda med 100 000. Att sysselsättningsökningen blir störst bland utrikes födda beror dels på att antalet utrikes födda i befolkningen väntas öka framöver, dels på ett antagande om en högre andel förvärvsarbetande bland de utrikes födda. I huvudscenariot antas även att äldre arbetar längre än och att andelen inrikes födda kvinnor som förvärvs- arbetar ökar något till 2035. I nollscenariot antas i stället att andelen som förvärvsarbetar blir oförändrad nivå. Den framtida sysselsättningen påverkas i detta scenario endast av den demografiska utvecklingen. Sysselsättningsökningen i antal blir då naturligtvis betydligt lägre. beräknas 4,64 miljoner personer förvärvsarbeta vilket mot- svarar en ökning på 190 000 personer jämfört med . Även i nollscenariot ökar antalet utrikes födda som förvärvsarbetar. Syssel- sättningen minskar däremot bland inrikes födda som en följd av att antalet inrikes födda i de mest yrkesaktiva åldrarna väntas minska . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Arbetets omfattning är ojämnt fördelad Det skiljer endast några procentenheter mellan kvinnors och mäns sysselsättningsgrad. Det räcker med att en person arbetar under mätveckan för att den personen ska betraktas som sysselsatt. Kvinnor och män har i genomsnitt olika arbetstider. arbetade av de sysselsatta männen heltid mot av kvinnorna (diagram 3.24). Diagram 3.24 Andel av befolkningen 1970 2013, 20 fördelat på kön, procent Källa: SCB och egen bearbetning. har skillnaderna i andelen deltidsarbetande män och kvinnor minskat. Detsamma gäller andelen heltidsarbet- ande män och kvinnor , vilket delvis kan vara en effekt av 1990-talskrisen. Skillnaderna i genomsnittlig arbets- tid är dock fortfarande betydande. Andelen deltidssysselsatta varierar mellan olika näringsgrenar. Andelen är högst inom vård och omsorg och lägst i industrin, dvs. i typiska kvinno- respektive mansyrken. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv har en hög andel deltidssysselsatta, såväl bland män som för kvinnor, vid jämförelse inom EU-27. Andelen deltidssysselsatta män är högre endast i . Det kan finnas ett samband mellan höga sysselsätt- ningsgrad och den höga andelen deltidssysselsatta. En hög syssel- sättningsgrad kan ju enklare uppnås genom en hög andel deltids- sysselsatta, eftersom måttet sysselsättningsgrad inte tar hänsyn till hur mycket personer arbetar utan endast hur många som arbetar. En hög andel deltidssysselsatta kan också bero på att fler män och kvinnor i försöker förena förvärvsarbete och föräldra- skap, vilket är svårare i många länder utanför . Ungdomar i åldern 16–arbetar oftare deltid än andra ålders- grupper. Det förklaras till stor del av tillfälliga anställningar vid sidan av studier. Deltidsarbete för såväl män som kvinnor är minst vanligt i ålders- gruppen 45–. Detta torde förklaras av att småbarnsåren då ofta är över och mer tid kan läggas på förvärvsarbete. Det finns personer som har ett andra arbete. Det är rimligt att anta att det för de allra flesta handlar om två deltidsarbeten. hade av de anställda två arbeten. Ett andra arbete är vanligare i än i EU-27. 3.5.2Utvecklingen av arbetskraftens sammansättning Den viktigaste förändringen av arbetskraftens sammansättning är att andelen äldre ökar. Det beror främst på låga födelsetal och en ökad livslängd. Det innebär att andelen av befolkningen som är i vad som brukar betecknas som yrkesaktiv ålder minskar. i ett längre perspektiv har andelen av de äldre som är sysselsatta minskat. Åldern vid utträde från arbetsmarknaden har sjunkit . bröts dock denna trend i många länder, däribland Sverige.25 Sysselsättningsgraden bland äldre har tenderat att öka 25Burtles, G (2008). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv även om den ännu inte nått upp till nivåerna innan ned- gången började.26 Utvecklingen av andelen av de äldre som är sysselsatta är särskilt angelägen på grund av att de äldres andel av befolkningen kon- tinuerligt ökar. Enligt SCB är den starkast växande åldersgruppen personer . fanns det 1,8 miljoner som var eller äldre. Denna åldersgrupp väntas, enligt SCB:s pro- gnoser, öka med drygt 700 000 personer till 2035. Befolkningen i de mest yrkesaktiva åldrarna, 20–, uppgick till drygt 5,5 miljoner och väntas öka med knappt 300 000 till 2035. Antalet ungdomar var 2012 närmare 2,2 miljoner och väntas öka med drygt 300 000 till 2035.27 Sammantaget gör SCB bedömningen att andelen personer i de mest yrkesaktiva åldrarna, 16–, väntas minska från år 2035. Detta som de äldres andel av den totala befolkningen antas öka från . Ålderssammansättningen skiljer sig åt mellan inrikes och utrikes födda. En större andel av de utrikes födda befinner sig i de mest yrkesaktiva åldrarna, 20–. Detta är en fördelaktig sammansätt- ning ur försörjningssynpunkt. In- och utvandringen till och från har varierat kraftigt under . Från slut var arbetskraftsinvandringen från och omfattande medan antalet flyktingar var lågt. har dock flykting- och anhöriginvandringen dominerat. kommer de flesta utrikes födda till som asyl- eller anhöriginvandrare. Dessa har ofta svårare att komma in på arbetsmarknaden. Arbetskraftsinvandrare har redan ett arbete när de kommer till . Förvärvsfrekvenserna skiljer sig därför betydligt jämfört med tidigare generationer invandrare och mellan olika grupper av 26SCB (2011). 27SCB (2013a). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Förvärvsfrekvensen bland utrikes födda har varit betydligt lägre än bland inrikes födda . Skillnaden i förvärvsfrekvens har ökat påtagligt . uppgick skillnaden i förvärvsfrekvens mellan inrikes och utrikes födda till i åldrarna 16–. hade skillnaden ökat till . Konjunkturnedgången i sysselsättningen drabbade utrikes födda i större utsträckning än inrikes födda.28 var eller ca 1,5 miljoner av befolkning född i ett annat land. räknar SCB med att de utrikes födda, som andel av befolkningen, vara . I de mest yrkesaktiva åldrarna 20–väntas vara födda i ett annat land jämfört med nuvarande närmare 20 procent.29 Arbetskraftens utbildningsnivå och kunskaper påverkar både den ekonomiska utvecklingen och sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarnas funktion. Arbetskraftens utbildningsnivå har stigit kraftigt , vilket beror på förändringar i och utbyggnad av utbild- ningssystemet samt den demografiska utveck- lingen. Arbetskraftens utbildningsstruktur utmärks dock av skill- nader mellan olika grupper. Sammantaget pekar utvecklingen mot att andelen av den nytillträdande arbetskraften som har en låg kunskapsnivå ökar. Mer än var tredje svensk i åldern 25–, , har någon form av eftergymnasial utbildning och har minst treårig eftergymnasial utbildning. hade en tiondel av befolkningen minst en treårig eftergymnasial utbildning. Knappt hälften av 4,9 miljoner invånare i åldern 25–har gymnasial utbildning som högsta utbildning. Denna grupp ökade . har dock andelen gymnasialt utbildade planat ut på . 28SCB (2009) 29SCB (2009). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning är högre än andelen män, både bland inrikes och utrikes födda.30 Utbildnings- nivån är i genomsnitt något lägre bland utrikes än bland inrikes födda. av både inrikes och utrikes födda hade 2011 eftergymnasial utbildning . Den största skill- naden mellan grupperna fanns bland dem med gymnasial utbild- ning. Andelen låg på bland inrikes och bland utrikes födda.31 Andel ungdomar som går ut utan behörighet att söka något av de nationella programmen på gymnasiet har ökat kontinuerligt sedan 1990.32 Av landets 20-åringar hade ett slutbetyg från gymnasieskolan 2010, vilket är på samma nivå som de fyra föregående åren, men lägre än slutet av 1990-talet.33 Enligt har svenska 15-åringars kunskaper i mate- matik, läsförståelse och naturvetenskap försämrats kraftigt . Svensk arbetsmarknad karaktäriseras av kvinnors relativt höga arbetskraftsdeltagande men också av att vara relativt könsuppdelad. Svensk arbetsmarknad är horisontellt könsuppdelad. Kvinnor och män har olika yrken, arbetsgivare, arbetar i olika branscher och organisationer och finns vid olika arbetsplatser. Arbetsmarknaden är också vertikalt könsuppdelad. Kvinnor och män når på ett systematiskt sätt inte lika långt i sina respektive karriärer. Jämförelser mellan olika europeiska länder visar dock att kan räknas till de länder som har mycket hög grad av yrkessegregering efter kön. Orsaken är att vissa före detta öststater har blivit mer könsuppdelade och att det blivit betydligt större spridning bland de nordiska länderna . Den finländska arbetsmarknaden är fortfarande i hög grad könsupp- delad medan och befinner sig i mitten av fördel- ningen och är bland de mindre segregerade länderna.34 30SCB (2013b). 31SCB (2014a). 32Skolverket: Efterfrågade mått, . 33Skolverket: Efterfrågade mått, . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Endast tre av de 30 största yrkena har en jämn könsfördelning, dvs. 40–av vartdera könet (kockar och kokerskor, läkare samt universitets- och högskolelärare). I de 30 största yrkena finns av alla anställda kvinnor och av alla anställda män i åldern 20–. Det mest kvinnodominerade yrket är under- sköterska, sjukvårdsbiträde m.fl. (kvinnor), det mest mansdominerade yrket är motorfordonsmekaniker och -reparatör (män).35 Delegationen för ökad jämställdhet i arbetslivet har studerat könsuppdelningen i yrken . Analysen visar att könsuppdelningen efter yrke har minskat något under den under- sökta perioden. Kvinnor ökar sitt inträde i traditionellt manliga yrken i viss mån, men motsvarande trend kan inte skönjas avseende mäns inträde i traditionella kvinnoyrken. Kommun- och landstingssektorn är kraftigt kvinnodominerad, av dem som arbetar där är kvinnor, och är män. Inom staten är fördelningen helt lika. I den privata sektorn är kvinnor och män (se tabell 3.1). Den privata sektorn är således i avsevärt mindre utsträckning könsuppdelad. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Tabell 3.1 Antal anställda 20 efter sektor 2011 och procentuell fördelning av kvinnor och män mellan olika sektorer, antal i 1 000-tal Källa: SCB. 3.5.4Utvecklingen av olika anställningsformer De flesta på arbetsmarknaden har en tillsvidareanställning och arbetar heltid. Många avviker dock från detta på olika sätt. Kopp- lingen till arbetsmarknaden kan också variera under arbetslivet. Många kombinerar anställning, företagande och studier. De senaste två decennierna har arbetsmarknaden för- ändrats i flera avseenden. De kanske viktigaste förändringarna rör inträdet på arbetsmarknaden för ungdomar och invandrade. De som arbetar kan delas in två anställningsformer. Den ena grup- pen är tillsvidareanställningar där den avtalade tjänstgöringstiden uppgår till minst . Den andra gruppen består av två typer av anställningsformer; deltidsanställningar och visstids- anställningar. Med deltidsanställning avses i detta sammanhang alla anställningar där den överenskomna arbetstiden understiger 35 tim- mar. Till anställningsformen visstidsanställningar hör flera under- grupper. Gemensamt för samtliga är att avtalen endast gäller . Tillsammans utgör visstids- och deltids- anställningarna s.k. atypiska anställningar. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv har internationellt sett strikta regler för tillsvidare- anställning men jämförelsevis flexibla regler för olika former för deltids- och visstidsanställningar.37 Tidsbegränsade anställningar och tillsvidareanställningar Den vanligaste anställningsformen på den svenska arbetsmark- naden är tillsvidareanställning. har andelen tillsvidare- anställningar varierat mellan av samtliga anställ- ningar (diagram 3.25). Andelen tillsvidareanställningar varierar normalt med konjunkturläget. I högkonjunkturer blir en allt större andel av de sysselsatta tillsvidareanställda på heltid. I lågkonjunk- turer minskar de fasta heltidsarbetena snabbt. Orsaken är bl.a. att arbetsgivarna blir mindre benägna att fastanställa personal under osäkra tider. i ett längre perspektiv har andelen tidsbegränsade anställ- ningar ökat. Ökningen inträffade framför allt . Under 1990-talskrisen ökade andelen personer med tidsbegränsade anställningar från , mätt som andel av det totala antalet anställda. första årtionde var andelen med tidsbegrän- sade anställningar relativt stabil och varierade mellan 15 och 17 pro- cent. I samband med lågkonjunkturen under finanskrisen /2009 föll sysselsättningen kraftigt och då sjönk andelen tidsbegränsat anställda. Arbetsgivarna minskade sysselsättningen främst genom att inte förlänga tidsbegränsade anställningar. 372010 anmärkte på att saknar bortre tidsgräns för varvade perioder av visstidsanställning, vikariat och säsongsanställning hos en och samma arbets- givare. Kommissionen menar att detta strider mot EU-direktivet om visstidsarbete (1999/70/EG). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.25 Fast anställda, tidsbegränsat anställda och företagare som andel av antalet sysselsatta 1987 2013, procent Företagare + medhj hushållsmedlem Källa: SCB, . Tidsbegränsade anställningar är vanligast bland ungdomar (diagram 3.26). I den yngsta åldersgruppen, 15–, är av anställningarna tidsbegränsade. I åldersgruppen 20–är andelen . För arbetstagare i åldersgruppen 35–ligger andelen . En viktig förklaring till att andelen sedan åter stiger i åldersgruppen 65–är att anställ- ningar alltid är tidsbegränsade. Nya förutsättningar i samhälle och arbetslivSOU 2015:21 Diagram 3.26 Andel tidsbegränsat anställda fördelat på ålder 1987 2013, procent 16-19 20-24 25-34 35-44 45-54 55-64 Källa: SCB, . Det finns också skillnader mellan branscher. I t.ex. detaljhandeln har andelen tidsbegränsat anställda ökat från 1988 till 2012.38 Tidsbegränsade anställningar är också vanligare bland arbetare () än bland tjänste- män () i detaljhandeln. Uthyrning av arbetskraft (bemanningsarbete) var i princip för- bjudet i mellan 1935 och 1991.39 Arbetsmarknadens föränd- rade struktur och politiska diskussioner ledde till att förbudet successivt har luckrats upp, både för bemanningsarbete och för den därtill kopplade frågan om privata arbetsförmedlingar. togs det första steget mot avreglering genom införande av lag (1991:746) om privat arbetsförmedling och uthyr- ning av arbetskraft. Lagen gjorde det tillåtet att hyra ut arbetskraft 38Handelsanställdas förbund (2012). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv med vissa begränsningar. En beställare fick anlita uthyrd arbets- kraft endast om det föranleddes av ett tillfälligt behov av extra arbetskraft. Vidare angavs att en enskild arbetstagare fick, inom ramen för uthyrningsuppdraget, ställas till en beställares förfog- ande för en sammanhängande tid av högst . Dessa begränsningar togs bort när lagen ersattes av lag (1993:440) om privat arbetsförmedling. Den enda kvar- stående begränsningen var därefter att förmedlingar inte fick ta betalt av sökande för att förmedla arbeten. I andra länder finns begränsningar som exempelvis undantar vissa yrkesgrupper och tidsbegränsningar av uthyrning av personal. I kan fack- föreningar och arbetsgivare i stället sluta centrala och lokala avtal med olika regleringar, exempelvis hur hög procentandel av de anställda som får hyras in. Inhyrda omfattas ofta av regler som lagen om anställningsskydd med mera. omfattade bemanningsbranschen ca 5 000 anställda. var 172 000 personer anställda i bemanningsbranschen. Mätt i årsarbetskrafter är antalet anställda i branschen 78 000 personer, vilket motsvarar av arbetskraften. Auktorisation av bemanningsföretag instiftades 2007 av med- lemsorganisationen som är en arbetsgivar- och branschorganisation. För att bli auktoriserad krävs bl.a. kollektiv- avtal, jämställdhetsplan och etiska regler och den medför en årlig granskning av en partssammansatt nämnd. De som inte uppfyller kraven kan heller inte vara med. fanns ca 440 auktoriserade bemanningsföretag. infördes lagen (2012:854) om uthyrning av arbetskraft. Lagen innebär att uthyrd arbetskraft tillförsäkras minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om personen hade anställts direkt av kundföretaget. 3.5.5Förändrad efterfrågan på arbetskraft En trend är att efterfrågan på högre utbildad arbetskraft har ökat. Arbetsförmedlingen konstaterar i sin prognos över vilka yrken som kommer lida brist på arbetskraft att dessa generellt ställer högre krav på utbildning, och då nästan Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv alltid eftergymnasial nivå.40 Arbetskraften blir i genomsnitt allt äldre och bättre utbildad. har sysselsättningsgraden legat relativt stabilt men sjunkit för vissa grupper, det gäller särskilt för ungdomar. Ungdomar träder in i arbetslivet allt senare som fler äldre fortsätter att arbeta efter . Den genomsnittliga arbetslöshetsnivån har ökat och riskerna för arbetslöshet drabbar i allt högre grad ungdomar, lägre utbildade och utrikes födda.41 Arbetslivet har även förändrats genom en ökad andel tillsvidareanställda, färre deltidsarbetande, ökad rörlighet och fler som kombinerar olika verksamheter. En central fråga som diskuteras i många länder är i vilken grad omfattande strukturella förändringar i ekonomin som beror på den teknologiska utvecklingen och globaliseringen leder till en för- ändring av efterfrågan på arbetskraft. Forskningen i pekar på en förskjut- ning i efterfrågan på arbetskraft på grund av bl.a. teknologisk utveckling och utflyttning av produktion till låglöneländer. För- enklat brukar det beskrivas som att innovationer och teknisk utveckling leder till att maskiner och IT blir billigare och effekt- ivare jämfört med arbetskraften. Det innebär att mer kapital används per arbetare. Efterfrågan ökar på välutbildad arbetskraft och sjunker på lägre utbildad arbetskraft. Globaliseringen innebär dessutom att många arbeten flyttar till länder med lägre relativa arbetskraftskostnader. De empiriska analyserna av förändringar i lönestrukturen m.m. pekar på en ”hollow out”, dvs. andelen arbeten med genomsnittliga krav och löneläge, exempelvis rutinarbeten på kontor, sjunker över tiden medan det blir relativt fler arbeten med högre respektive lägre utbildningskrav och löner.42 Det kallas också polarisering av arbets- marknaden. En liknande utveckling har visats i bl.a. , och inom flera andra EU-länder.43 För del har undersökt varför efterfrågan har fallit på lågutbildad arbetskraft i tillverkningsindustrin.44 Mellan 40Arbetsförmedlingen (2014c). 41Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (2013). 42David H. Autor, , (2006). 43Fernández-Macías, E. and Hurley, J. (2008). Goos, M., Manning, A. and , A. (2009). Europeiska kommissionen (2013). 44Mellander, E (1999). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv 1985 och 1995 minskade sysselsättningen bland arbetare med högst grundskoleutbildning i den svenska tillverkningsindustrin från ca 435 000 till 240 000 personer, dvs. Studien visar att den tekniska utvecklingen missgynnat lågutbildade, främst personer med enbart folkskoleutbildning. I en annan studie under- söker och hur väl teorin om polarisering går att applicera på utvecklingen av den svenska arbets- marknaden . Forskarna finner stöd för teorin och 2000-talets första årtionde men svagt eller inget stöd för andra och 1980-talet.45 Vissa internationella studier av den svenska arbetsmarknaden har pekat på en polarisering, andra enbart på en ökad efterfrågan på välutbildad arbetskraft. har i en studie använt detaljerade registerdata från lönestrukturstatistiken för perioden –2011 för att undersöka förändringar i olika näringsgrenar och yrkesgrupper.46 Analysen pekar på att även den svenska arbets- marknaden har polariserats.