sou · H4B341 · 2016-06-07 00:00:00 — De publikationer inom området som finns på svenska är i regel inte vetenskapliga i den meningen att de inte är peer‐review‐ granskade och därmed inte har genomgått den process som garanterar vetenskaplig kvalitet. Det här gäller i synnerhet för artiklar, men i hög utsträckning även för böcker och rapporter. Ett viktigt undantag utgörs av doktorsavhandlingar vilka uppfyller vetenskapliga krav, men som ändå faller utanför begränsningarna för den här studien. Med detta sagt är det viktigt att understryka att relevant kunskap om specifka svenska förhållanden kan återfinnas i så kallad grålitteratur (ej vetenskapligt granskade rapporter, myndighetstryck, fackböcker etc.) som inte redovisas här. (b) Söka, identifiera och organiseraartiklar Digitaliseringen av samhället har utifrån ett integritetsperspektiv inneburit stora utmaningar som rör ett flertal olika forskningsfält. De frågor som hanteras rör relationer mellan stat och medborgare, mellan konsument och företag, mellan arbetsgivare och arbetstagare och även mellan enskilda individier. Tekniken erbjuder nya möjligheter att kommunicera och serva kunder och medborgare, men oanade möjligheter att kartlägga individers åsikter och beteende. Ambitionenen med denna kunskapsöversikt är att skapa en så bred bild som möjligt av var forskningen avseende digitalisering, integritet och påverkan på människor står. För denna systematiska kunskapsöversikt bedömdes att det framförallt var två databaser som var lämpliga och det är SCOPUS samt Web of Science (collection). SCOPUS, som ägs av , indexeras ca 22 000 vetenskapliga tidskrifter och har en bred täckning vad gäller olika discipliner och ämnen. Web of Science är en databas (inkluderande bland annat 12 000 vetenskapliga tidskrifter av högsta kvalitet) publicerad av som förtecknar internationell forskningslitteratur, framför allt tidsskriftsartiklar på engelska. Fördelen med denna databas är att informationen är innehållsmässigt rik och möjliggör långtgående bibliometriska analyser. (c) Extrahera och värderamaterialet I syfte att ge en så heltäckande bild som möjligt över kunskapsläget har vi för denna systematiska kunskapsöversikt valt att genomföra såväl en bibliometrisk analys som en systematisk litteraturöversikt. En bibliometrisk analys handlar i grunden om att, med hjälp av statistiska analyser av texters och textsamlingars egenskaper, skapa en bild av inom villka forskningsfält som en företeelse (eller fenomen) studeras samt i vilken utsträckning som dessa fält relaterar sina resultat till andra fälts studier av samma företeelse. En systematisk litteraturöversikt är i princip en sammanställning av relevant litteratur inom ett specifikt område. Insamligen bygger på en noggrann och systematisk metod för litteratursökning. Till skillnad från, och som komplement till den bibliometriska analysen, innehåller denna metod även en kvalitativ komponent i det att litteraturen som söks ut även läses och värderas. För att ge en överblick över vilka forskningsfält som behandlarfrågor om personlig integritet i digitala sammanhang, samt vilka frågor denna forskning behandlar, genomfördes bibliometriska analyser av forskningslitteraturen. De bibliometriska analyserna ärbaserade på sökningar i Web of Science‐ databaserna (), en samling databaser som framför allt indexerar artiklar på engelska publicerade i internationella vetenskapliga tidskrifter. Nackdelen med att använda dessa databaser är att den forskningslitteratur som publiceras på andra språk och/eller i andra dokumenttyper (t.ex. böcker) inte blir tillgänglig. Fördelen är att WoS, förutom vanliga former av metadata som t.ex. författare och titel, också indexerar referenserna i de vetenskapliga texterna, vilket gör det möjligt att göra olika typer av citerings‐ och begreppsanalyser. För att identifiera den forskningslitteratur i WoS som behandlar frågor om personlig integritet och övervakning i digitala sammanhang användes följande söksträng i ”topic”‐fältet (som täcker begrepp som förekommer i titel, abstrakt och nyckelord): (Surveill*) AND (online* OR digital* OR Internet*) AND (behav* OR attitud* OR privac* OR "norms"). Vidare begränsades sökningen dels , till perioden 2005‐2015, dels ifråga om dokumenttyp, där endast original‐ och översiktsartiklar inkluderades i sökningen (Figur 1). You searched for: TOPIC: ((Surveill*) AND (online* OR digital* OR Internet*) AND (behav* OR attitud* OR privac* OR "norms")) Refined by: DOCUMENT TYPES: ( ARTICLE OR REVIEW ) Timespan: 2005‐2015. Indexes: SCI‐EXPANDED, SSCI, A&HCI, CPCI‐S, CPCI‐SSH. Söksträng för den Web of Science‐sökning som bildar bas för datainsamlingresulteradeför bibliometriska analyserna. Sökningen i 506 artiklar, men i och med att begreppsom t.ex. ”surveillance”, även när de kopplas till begrepp som hanterar digitala sammanhang eller frågor om beteende, fångar in vetenskapliga artiklar som inte är relevanta för det sammanhang som analyseras här. Exempel på detta är ”surveillance” som ett viktigt begrepp inom epidemiologin, bevakning av patienter i samband med operationer eller hälso‐ och riskbeteenden vid t.ex. vård av missbrukare. Det rör sig alltså mer om övervakning som en vårdmetod snarare än säkerhets‐ och integritetsfrågor i samband med hantering av patientinformation. För att i såstor utsträckning undvika irrelevant litteratur gjordes ytterligare en begränsning där ett 50‐tal WoS‐kategorier (kategorier som beskriver tidskrifters huvudsakliga ämnesinnehåll) exkluderades ur sökningen, vilket resulterade i en ny uppsättning omfattande 311 artiklar (Figur 2). Refined by: [excluding] WEB OF SCIENCE CATEGORIES: ( RESPIRATORY SYSTEM OR INFECTIOUS DISEASES OR RADIOLOGY NUCLEAR MEDICINE IMAGING OR PHARMACOLOGY PHARMACY OR ECOLOGY OR PERIPHERAL VASCULAR DISEASE OR SOCIAL SCIENCES BIOMEDICAL OR TROPICAL MEDICINE OR PARASITOLOGY OR MEDICINE GENERAL INTERNAL OR PSYCHOLOGY CLINICAL OR GENETICS HEREDITY OR ENDOCRINOLOGY METABOLISM OR FOOD SCIENCE TECHNOLOGY OR DERMATOLOGY OR ONCOLOGY OR VETERINARY SCIENCES OR IMMUNOLOGY OR TOXICOLOGY OR BIOMEDICAL OR SURGERY OR CLINICAL NEUROLOGY OR PEDIATRICS OR BIODIVERSITY CONSERVATION OR PATHOLOGY OR BIOCHEMISTRY MOLECULAR BIOLOGY OR SUBSTANCE ABUSE OR OBSTETRICS GYNECOLOGY OR MEDICINE RESEARCH EXPERIMENTAL OR AGRICULTURE MULTIDISCIPLINARY OR ERGONOMICS OR REHABILITATION OR ZOOLOGY OR VIROLOGY OR GASTROENTEROLOGY HEPATOLOGY OR UROLOGY NEPHROLOGY OR OPHTHALMOLOGY OR OCEANOGRAPHY OR NUCLEAR SCIENCE TECHNOLOGY OR METEOROLOGY ATMOSPHERIC SCIENCES OR ENVIRONMENTAL SCIENCES OR OR LIMNOLOGY OR MATHEMATICAL COMPUTATIONAL BIOLOGY OR FISHERIES OR ENTOMOLOGY OR EMERGENCY MEDICINE OR ELECTROCHEMISTRY OR CHEMISTRY ANALYTICAL OR CARDIAC CARDIOVASCULAR SYSTEMS OR BIOCHEMICAL RESEARCH METHODS ) Forskningresulteradefält exkluderade ur Web of Science‐sökningen. Avgränsningen i en mer begränsad dokumentmängd medfärre irrelevanta dokument. Men ser man till de enskilda artiklar som fångas in (exemplifierat nedan av de tio senast indexerade dokumenten funna i sökningen), kan man se att det fortfarande finns artiklar som ligger vid sidan om fokus för denna litteraturöversikt. Att göra ytterligare avgränsningar i sökningen i WoS är svårt eftersom man då riskerar att exkludera allt för mycket litteratur som skulle kunna vara relevant. , S. 2015) Moving elite athletes forward: examining the status of secondary school elite athlete programmes and available post-school options. Phys Ed Sport Ped, 20(4), 442-458. & Willett, RM. (2015). Online Convex Optimization in Dynamic Environments. IEEE J Select Topics Signal Proc, 9(4), 647-662. Ramsey, LR. & Hoyt, T. (2015). The Object of : How Being Objectified Creates Sexual Pressure for Women in Heterosexual Relationships. Psych Women Quart, 39(2), 151-170. Park, MS. (2015). Taxonomy of Site Users: Social Surveillance and Self-surveillance Perspective. Psych & Marketing, 32(6), 601-610. El Maadi, A. & Djouadi, MS. (2015). Using a Light DBSCAN Algorithm for Visual Surveillance of Crowded Traffic Scenes. IETE J Res, 61(39, 308-320. , V & Quan-Haase, A. (2015). Romantic breakups on Facebook: new scales for studying post-breakup behaviors, digital distress, and surveillance. Inform Commun & Soc, 18(5), 492-508. Cover, AY. (2015). Corporate Avatars and the Erosion of the Populist . , 100(4), 1441-1502. (2015). Privacy, Data Retention and Domination: v Minister for Communications. Mod , 78(3), 535-548. Cavazos-Rehg, PA. (2015). Monitoring of non-cigarette tobacco use using Google Trends. Tobacco Control, 24(3), 249-255. & , HJ. (2015). outfit satisfaction: the effects of self and others' evaluation on satisfaction with what I wear today. Int J Consum , 39(3), 261-268. Exempel på heterogenitet i artiklar funna i Web of Science‐sökningen. senast indexerade artiklar i dokumentsetet. DeInformationen från WoS om de återstående 311 artiklarna laddades ner. För att bearbeta data användes Bibexcel (), ett program för bibliometriska analyser där man bl.a. kan renodla informationen från WoS för att analysera specifika fält, t.ex. titel, författare eller citerade referenser; men också delar av specifika fält, t.ex. tidskriftsnamnen för citerade referenser.De data som framtagits genom Bibexcel användes sedan vidare i VOSviewer, version 1.6, (), ett program för utförande och visualisering av bibliometriska nätverksanalyser. För att identifiera vilkasfältforskningsfält som studerar frågor omövervakning och personlig valdes co‐citeringsanalys på tidskriftsnivå. Tanken är att man studerar den litteratur som forskningen använt genom att analysera referenslistorna och antar att artiklar eller – i detta fall – tidskrifter som citeras tillsammans har ett ämnesmässigt samband. Om man gör dessa analyser baserat på hundratals eller tusentals artiklar med 10 000‐ eller 100 000‐tals referenser, så bildar samförekommande citerade artiklar eller tidskrifter kluster som representerar olika forskningsinriktningar eller forskningsfält. Följande analys bygger alltså på hur ofta citerade tidskrifter förekommer tillsammans i referenslistorna för de artiklar som identifierades i sökningen efter litteratur om integritet och digital övervakning. Kartanär baserad på analyser av de 500 mest citerade tidskrifterna. På kartan ser vi dels vilka tidskrifter som citeras ofta – representerat av storlek på noder och tidskriftstitel – dels hur tidskrifterna placeras i förhållande till varandra – baserat på hur ofta de citeras tillsammans. Citeras de ofta tillsammans placeras de närmare varandra, citeras de tillsammans mer sällan hamnar de längre ifrån varandra. Förutom samförekomster representerade genom närhet på kartan görs det också en klustringsanalys, som identifierar statistiska samband, också baserat på samförekomster. Dessa kluster representeras av olika färger. Vidare kompletteras analysen också med linjer som representerar starkare samband (mer än 1 000 co‐citeringslänkar), vilket gör att man kan se i vilken utsträckning de olika klustren länkar tillsammans och – i förlängningen – i vilken utsträckning olika forskningsfält kommunicerar med varandra (se nedan). I den högra delen av kartan ovan hittar vi två kluster som framför allt innehåller den medicinskt orienterade forskningen (tillsammans med mer kliniskt orienterad psykologi och psykiatri) som återstår trots försöken att avgränsa sökningen; och som i hög grad rör t.ex. epidemiologisk forskning och forskning kring sjukdoms‐ och riskbeteenden (från diabetes till könssjukdomar och beroende‐orienterad forskning); men också medicinsk‐ och beteendevetenskaplig forskning som faller inom ramen för vad som är relevant för den här studien. Till vänster på kartan hittar vi ett kluster med juridisk forskning. I den övre delen av kartans mitt finner vi datavetenskaplig forskning, som i hög utsträckning framför allt handlar om utveckling av system och nätverk, och metoder för signal‐ och mönsteranalys för övervakning snarare än effekter av övervakningen på individer och frågor om integritet och dylikt (se nedan). In‐zoomning i karta med co‐citerade tidskrifter: datavetenskapligt kluster. Det kluster som kanske är mest intressant utifrån temat för den här studien finner vi i nedre delen av kartans mitt (se nedan). Där samlas forskning representerad av tidskrifter inom informatik, psykologi, management‐ & marketingforskning, sociologi och annan samhällsvetenskap, samt biblioteks‐ och informationsvetenskap och medie‐ och kommunikationsvetenskap. In‐zoomning i karta med co‐citerade tidskrifter: samhällsvetenskapligt kluster. Vi kan alltså se en ganska strikt uppdelning av forskning om integritet och övervakning, med tre huvudsakliga fokus: ett tekniskt perspektiv som i hög grad handlar om systemutveckling, ett juridiskt perspektiv med fokus på frågor om lagstiftat skydd av personlig integritet, samt ett mer samhällsvetenskapligt perspektiv som bland annat samlar informatik, psykologi och marketing‐ och managementforskning. Mellan de olika huvudklustren är det få länkar: man skulle t.ex. kunna tänka sig starkare länkar mellan datavetenskaplig forskning om systemutveckling och den mer användarorienterade informatiken (i hög grad människa‐ datorinteraktionsforskning) men så är alltså inte fallet. De starkaste länkarna mellan forskningsfält finner viinom det mer samhällsvetenskapliga klustret, där informatik, psykologi, sociologi, statsvetenskap och marketing‐ och managementforskning förefaller samverka över disciplinära gränser. AnalysFör attavgåbegreppvidare och identifiera inte bara inom vilka forskningsfält som integritets‐ och övervakningsfrågor studeras, utan också vad det är man forskar om, gjordes en motsvarande analys som – till skillnad från analysen av forskningsfält – inte bygger på samförekomster av referenser utan istället samförekomster av begrepp. Frånartiklarna som identifierats i WoS‐ sökningen hämtades artiklarnas titlar, abstract och nyckelord som beskriver artiklarnas innehåll. Liksom i den tidigare analysen grupperas de begrepp som förekommer tillsammans i dokumenten. Kartan illustrerar alltså hur de 1465 begrepp som förekommer minst 2 gånger förhåller sig till varandra, de som förekommer ofta tillsammans hamnar närmare varandra på kartan, medan begrepp med lägre grad av samförekomst hamnar längre ifrån. Kartan redovisar också var man hittar större mängder begrepp med starkare samband genom att markera dessa områden med rött, medan områden med färre begrepp och med svagare samband går längre och längre mot grönt och till slut blått. Samförekomst av begrepp i titlar, abstract samt nyckelord. Vi kan se tre huvudsakliga kluster av begrepp på kartan (Figur 7). Till höger finner vi begrepp relaterade till den medicinska forskningen, där övervakning framför allt ska ses som en aspekt av vårdverksamhet för att övervaka eller förhindra spridande av epidemier och för att följa hälsoutveckling, snarare än som en form av kontroll av människor. I den övre delen av kartans vänstra sida hittar vi ett kluster som motsvarar den teknikvetenskapliga forskningen vi kunde identifiera i våranalys av forskningsfält (Figur 8). Utifrån begreppen i klustret kan vi se att forskningen till stor del handlar om utveckling av system och tekniker förövervakning och igenkänning av mönster i data. In‐zoomning i karta med samförekommande begrepp: datavetenskapligt kluster. I den nedre delen av kartans vänstra sida hittar vi ett kluster som verkar samla ihop de juridiska och de samhällsvetenskapliga/beteendevetenskapliga forskningsfälten från kartan över forskningsfält. Begreppen knyter an till juridiska, politiska och sociala frågor som skydd av personligintegritet, lagstiftning och förhållande till grundlagar, legitimitet, samt beteenden och sociala normer (Figur 9). In‐zoomning i karta med samförekommande begrepp: samhällsvetenskapligt och juridiskt kluster. Liksom i kartan över forskningsfälten finner vi få länkar mellan de sociala/samhällsvetenskapliga aspekterna och de mer tekniskt eller medicinska aspekterna, som vi kan se att den samhällsvetenskapliga och den juridiska forskningen här begreppsmässigt samlas inom samma kluster. Detta ska dock kanske mer ses som ett tecken på att dessa forskningsfält i hög grad använder samma – och en relativt allmän – terminologi, än att de två forskningsperspektiven aktivt kommunicerar med varandra. Litteratursökningen har uteslutande fokuserat peer‐reviewgranskade vetenskapliga artiklar publicerade på engelska under perioden 2005‐2015. Peer‐ review innebär att artiklarna granskas av externa sakkunniga forskare som säkerställer att artiklarna och studierna uppfyller alla krav på vetenskaplig kvalitet. Vi har använt oss av en s.k. booelsk sökning (AND/OR/NOT). De olika databaserna har lite olika funktioner varför sökningar kommer att presenteras separat. Gränssnittet möjliggör sökningar inom antingen/och/eller abstract (AB) och ämnesområde (SU). Genom att göra sökningen i keywords ges möjligheten att fånga upp de texter där författarna själva har specificerat ett antal nyckelord för sin text. Sökningar i denna typ av ämnesord lämpar sig särskilt väl inom områden där det finns en väl etablerad terminologi och samsyn kring innebörden i olika begrepp. Alternativt kan en sökning genomföras i abstract. Detta öppnar upp för möjligheten att söka av ett lite bredare fält där det kanske används lite olika begrepp för att beskriva ungefär samma sak. genererar en bredare sökning ett större material som kommer att behöva avgränsas i nästa steg. Sökord och deras inbördes relation relaterar till diskussionerna avseende uppdraget, som beskrevs inledningsvis. Litteratursökningen har uteslutande fokuserat peer‐reviewgranskade vetenskapliga artiklar publicerade på engelska under perioden 2005‐2015. Genom att använda följande nyckelord: surveillance, internet, online, digital, behaviour, attitudes och privacy genererades följande söksträng: TITLE‐ABS‐KEY ( ( ( "Surveillance" ) AND ( "online" OR "digital" OR "Internet" ) AND ( behaviour OR "attitudes" OR "privacy" ) ) ) AND DOCTYPE ( ar OR re ) AND PUBYEAR > 2004 AND ( LIMIT‐TO ( SUBJAREA , "SOCI" ) OR LIMIT‐ TO ( SUBJAREA , "COMP" ) OR LIMIT‐TO ( SUBJAREA , "" ) OR LIMIT‐ TO ( SUBJAREA , "PSYC" ) ) Sökningen genererade 342 artiklar som fördelar sig på följande sätt utifrån publiceringsår: Sökningen fördelar sig på följande sätt utifrån publikationsland (vilket inte säger något om var forskningen är utförd, eftersom forskare publicerar sig i internationella tidsskrifter): Web of Science (core collection) I denna databas genomförds sökningen i ”Topic”, vilket inkluderar sökningar i Titlar, Ämnesord och Abstracts. Genom att använda följande nyckelord: surveillance, internet, online, digital, behaviour, attitudes och privacy genererades följande söksträng: TOPIC: ((("Surveillance") AND (“online" OR "digital" OR "Internet") AND (behaviour OR ”attitudes” OR ”privacy”))) Refined by: DOCUMENT TYPES: ( ARTICLE OR REVIEW ) Vid en första genomgång av sökresultat visar det sig att många av artiklarna har ett fokus på rent medicinska frågeställningar. Grigorescu, V. I., D', D. V., , L. L., Taraporewalla, A. J., , H., & , R. (2014). Implementation Science and the . 's Health, 23(12), 989-994. I syfte att utesluta denna typ av medicinska artiklar använder vi oss av funktionen ”Web of science categories” vilket möjliggör att sortera ut ett antal områden vilka bedöms irrelevanta för frågeställningen. Därmed erhålls en hanterbar mängd artiklar med relevans för uppdraget. Vi bedömer att följande kategorier av journals kan sorteras bort från sökningen: AND [excluding] WEB OF SCIENCE CATEGORIES: ( PERIPHERAL VASCULAR DISEASE OR INFECTIOUS DISEASES OR OPTICS OR OBSTETRICS GYNECOLOGY OR TROPICAL MEDICINE OR NUTRITION DIETETICS OR RESPIRATORY SYSTEM OR PARASITOLOGY OR FOOD SCIENCE TECHNOLOGY OR VETERINARY SCIENCES OR UROLOGY NEPHROLOGY OR MEDICINE GENERAL INTERNAL OR SURGERY OR ENDOCRINOLOGY METABOLISM OR CLINICAL NEUROLOGY OR MEDICINE RESEARCH EXPERIMENTAL OR IMMUNOLOGY OR GENETICS HEREDITY OR DERMATOLOGY OR TOXICOLOGY OR GASTROENTEROLOGY HEPATOLOGY OR PEDIATRICS OR RADIOLOGY NUCLEAR MEDICINE IMAGING OR FISHERIES OR ONCOLOGY OR ZOOLOGY OR PHARMACOLOGY PHARMACY OR CHEMISTRY ANALYTICAL ) Timespan: 2005‐2015. Indexes: SCI‐EXPANDED, SSCI, A&HCI, CPCI‐S, CPCI‐SSH. Resultatet efter automatiserad exkludering blev 330 artiklar, som fördelar sig enligt följande (av databasen angivna områden): PUBLIC ENVIRONMENTAL OCCUPATIONAL HEALTH INFORMATION SCIENCE LIBRARY SCIENCE SOCIAL SCIENCES OTHER TOPICS HEALTH CARE SCIENCES SERVICES SCIENCE TECHNOLOGY OTHER TOPICS Extrahering och värderingen av materialet 672 artiklar, som sökts ut enligt tidigare formulerade kriterier ochDe sammanlagtdatabaser, importerades sedan och sorteras i referenshanteringssystemet Mendeley. Här genomförs följande sortering. En första sållning handlar om att ta bort dubletter. Efter utsortering av dubbletter (147 st) fanns 525 artiklar kvar. Därefter sorteras artiklar bort som inte är publicerade på engelska (6 st) varefter det fanns 519 artiklar kvar70.artiklarPå basisbort,av att titvilketarnainnebarte bedömdesatt det eftersom enämnesrelevantaförsta sållningsorteradesfanns 449sedanartiklar kvar. Samtliga 449 abstracts skrevs sedan ut och genomgick närläsning. En ny utsortering genomförs enligt följande kategorier: Y (icke ämnesrelevant) = 260 artiklar sorterades ut. X (icke en peer‐reviewgranskad vetenskaplig artikel) = 17 artiklar sorterades ut. Kvar blev 172 artiklar kvar för analys. Dessa artiklar lästes i fulltext och kategoriserades av oss utifrån forskningsfokus och studieobjekt. Följande områden identifierades (antalet artiklar anges inom parantes). Teknik (27) Lagstiftning (25) Stat (23) Generella teoretiska resonemang (21) Arbete (12) Kunskap och beteende bland unga (17) Hälsa (14) Handel (12) Privata relationer (9) Mänskliga rättigheter i det digitala (4) Sousveillance (3) Övrigt (5) Nedan följer en genomgång av respektive fält. Pågenerellt plan är de artiklar som beskriver den tekniska sidan av övervakning på Internet övervägande utvecklings‐ och lösningsorienterade. D.v.s. de handlar om hur vi med teknikens hjälp kan utveckla Internet i riktning mot bättre användarvänlighet och integritetsskydd. Begrepp som syftar till att beskriva hur skydd för integriteten kan ”byggasin” i tekniken är ”Trusted computing” (Shiguo et al. 2009; Winkler och Renner 2011), ”Privacy aware design” (Wicker 2011) samt ”Privacy by design” (Cavoukianet al. Undantagsvis förekommer det artiklar (2011; Mitchelfelder 2009 och Vitaliev 2007), vilka anlägger ett mer kritiskt perspektiv och lyfter fram det hot som tekniken kan medföra för den personliga integriteten och rätten till privatliv. I syfte att öka medvetenheten och för att komma tillrätta med integritetsfrågor på nätet formuleras följande upprop av (2011, s 287): ”We can change the settings on the software and hardware on ourcomputers and mobile devices (e.g, blocking cookies, turning off locationservices). We can learn about the specific privacy policies of various sites we use and take action to change our privacy settings. We can find out from some corporations what our behavioral profile is, and we can choose to opt‐out oftargeted, personalized advertising, either on a site‐by‐site and companybasis or, if the do‐not‐track option becomes available, then more widely across all the sites we visit. We can choose not to use some sites that have more egregious records of privacy violations. And we can learn more about and use more open‐source, non‐commercial sites and applications, either those online or ones to be downloaded and hosted on local servers.”