sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Utredningen har i bilaga 8 belyst frågor om betyg och examen i sex olika länder.4 Av materialet framgår att är relativt unikt i förhållande till de övriga länderna i flera avseenden. De gäller i synnerhet att betyg sätts tidigt i undervisningen och att betygen är avgörande för elevens tillträde till eftergymnasial utbildning. I de andra länderna förefaller det vanligare med slutgiltiga examensprov och med externa bedömare. I vissa länder tillämpas även antag- ningsprov för högskolestudier. I t.ex. kombineras en s.k. studentexamen med elevens avgångsbetyg. I avgångsbetyget ingår alla kurser eleven har läst och ett medelvärde för betygen på de olika kurserna. Det svenska systemet kan uppfattas som starkt natio- nellt reglerat. Vissa av de andra länderna saknar nämligen såväl natio- 4 , , , , och . nella ämnesplaner som kunskapskrav för de olika betygsstegen, vilket ger ett större utrymme för lärarens professionella bedöm- ning. Slutligen kan nämnas att flera länder tillämpar en betygsskala med fler steg än den i . I handlar det om en skala där betyget underkänt har två steg, medan den nederländska skalan innehåller tio steg där de tre lägsta stegen är mycket ovanliga. 8.5Internationella mönster: insatser för att höja studiedeltagandet och yrkesutbildningar som utvecklas Internationellt kan ett flertal mönster skönjas på de områden där utredningen studerat material. Det handlar bl.a. om ett ökat fokus på åtgärder för att höja andelen unga med fullbordad gymnasie- utbildning. Det innebär i vissa fall en förlängd utbildningsplikt med krav på att delta i någon form av utbildning på heltid eller halvtid, men också om andra icke tvingande särskilda satsningar. Dessa kan t.ex. röra ökat stöd till elever, information, arbete för att förebygga studieavbrott m.m. Vad gäller genomströmning ligger i nivå med genomsnittet inom för andelen som klarade av gym- nasieskolan på normaltid, vanligtvis . Om man tar hänsyn till studier förbättras dock genomsnittet på OECD- nivå mer än för Sverige.5 Det finns också en tendens att fler elever väljer studieförbered- ande utbildningar eller utbildningar som uppfattas som breda. Som ett led i detta väljer fler länder att utveckla sin yrkesutbildning med att t.ex. låta fler teoretiska allmänna ämnen ingå eller att detta kan kompletteras. Detta förefaller göras mot bakgrund av arbetslivets krav och arbetsmarknadens utveckling. Intresset för yrkesutbild- ningar har sjunkit, inte bara i utan även i länder som och , i vilka det finns starkare traditioner kopplade till yrkes- och lärlingsutbildning. Deltagandet i yrkes- utbildning i länder med starka yrkesutbildningstraditioner är dock fortsatt relativt högt. har yrkesutbildning på lägre nivå införts i flera länder, i första hand för elever som har svårt att full- 5 : Education at a Glance 2011, 2012 och 2014. följa den reguljära utbildningen. Flera insatser görs i många länder för att utveckla och stärka yrkesutbildning. Det kan bl.a. handla om att förbättra samarbeten med företag och branscher. Vidare kan nämnas att de flesta länder där utredningen gjort jämförelser kan yrkesutbild- ning ge högskolebehörighet genom kompletterande studier eller genom att följa ett visst spår i utbildningen. Som nämnts inled- ningsvis, ingår högskolebehörighet i alla yrkesprogram i det finska systemet. 9Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, målgrupp och utbildningstid har regeringens uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Detta är ett övergripande per- spektiv i utredningen. Frågan om möjligheten att påbörja och full- följa en gymnasieutbildning är nära förknippad med de avgräns- ningar som finns för gymnasieskolans målgrupp och med hur länge en elev har rätt att gå i gymnasieskolan. Av utredningens direktiv framgår att elever som anländer till i de övre tonåren i vissa fall inte hinner slutföra utbild- ningen inom språkintroduktion och påbörja utbildning på ett natio- nellt program innan rätten att påbörja en utbildning i gymnasie- skolan upphör från och med det andra kalenderhalvåret det år indi- viden fyller . Mot denna bakgrund ska utredningen analysera om det finns behov av att höja åldersgränsen för nyanlända elever när det gäller deras rätt att påbörja en utbildning i gymnasieskolan och, om det finns behov, föreslå förändringar inom detta område. Undantagsbestämmelser finns när det gäller den aktu- ella åldersgränsen. Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att påbörja utbildning vid en gymnasieskola med s.k. Rh-anpassad utbildning senast det första kalenderhalvåret det år de fyller 21 år.1 I det här kapitlet beskriver utredningen vilka bestämmelser som finns vad gäller rätten till utbildning i gymnasieskolan. Bland annat redogör utredningen för frågan om avgränsningen av gymnasie- 1 Dir. 2015:31. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … skolans målgrupp samt hur omfattande rätten till gymnasieutbild- ning är. Utredningen beskriver även de problem som har visat sig i den praktiska tolkningen av bestämmelserna om rätten till utbild- ning. 9.1Gymnasieskolans målgrupp och rätten att påbörja utbildning i gymnasieskolan Gymnasieskolans målgrupp är ungdomar. I detta avsnitt redogör utredningen för de bestämmelser som avgränsar gymnasieskolans målgrupp och rätten att påbörja en gymnasieutbildning. 9.1.1Ungdomar får påbörja gymnasieutbildning I skollagen finns för varje skolform inom skolväsendet bestämmelser om vilka som har rätt till utbildning inom skolformen. Enligt skol- lagen ska gymnasieskolan vara öppen endast för ungdomar som av- slutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år.2 Detta innebär att ungdomar har rätt att påbörja en gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalvåret det år den unga fyller . Ungdomar som redan har gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB) är däremot inte längre behöriga till nationella program och intro- duktionsprogram i gymnasieskolan även om de inte nått den övre åldersgränsen.3 Bestämmelser om gymnasieskolan gäller enbart för ungdomar som är bosatta i landet, vilket enligt skollagen innebär att man ska vara folkbokförd i Sverige.4 Vid tillämpningen av skollagen ska även 215 kap. 5 § skollagen (2010:800). I fall som avses i 15 kap. 36 § skollagen gäller en ålders- gräns . I 17 a kap. 4 § finns särskilda bestämmelser om målgruppen för den vidare- utbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år. I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. 315 kap. 6 § skollagen. 429 kap. 2 § första stycket skollagen. Vem som ska vara folkbokförd i framgår av folkbokföringslagen (1991:481). Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … vissa andra personer som inte är folkbokförda här anses vara bo- satta i landet. Asylsökande i åldern 16–är exempel på sådana personer.5 Hemkommunen ansvarar för att barnen ges skolgång och att ung- domar erbjuds plats vid en skolenhet. Med en persons hemkommun avses den kommun där han eller hon är folkbokförd. För den som är bosatt i utan att vara folkbokförd avses med hemkommun den kommun som personen stadigvarande vistas i eller, om personen saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i.6 Den som överskridit den åldersgräns som ställts upp för att få påbörja en utbildning i gymnasieskolan kan delta i vuxen- utbildning (komvux). En vuxen är behörig att delta i komvx på gymnasial nivå det år personen fyller 20 år7 om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kun- skaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och i övrigt uppfyller föreskrivna vill- kor. Behörig är också den som är men som har slut- fört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller lik- värdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor.8 Den som är kan också vara behörig om det med hänsyn till den sökandens personliga förhållanden finns särskilda skäl.9 En vuxen som är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan men som inte uppnått grundläggande behörighet till högskole- studier har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet.10 I propositionen Rätt till behörighetsgiv- ande utbildning inom komvux föreslår regeringen en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande be- 529 kap. 2 § andra stycket. 629 kap. 6 § skollagen. Detsamma gäller den som är kvarskriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen. 720 kap. 20 § första stycket skollagen. 820 kap. 20 § andra stycket skollagen. 920 kap. 20 § tredje stycket skollagen och 3 kap. 2 § förordningen (2011:1108) om vuxen- utbildning, prop. 2008/09:199 och prop. 2009/10:165. Denna möjlighet tar t.ex. sikte på fall när en 19-åring påbörjar studier på gymnasial nivå eller när en ungdom som redan bildat familj eller på annat sätt tagit avgörande steg in i vuxenvärlden och därför har lite gemensamt med flertalet ungdomar . I sådana fall kan hela utbildningen genomföras inom den gymnasiala vuxenutbildningen. 1020 kap. 19 § skollagen. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … hörighet till utbildning inom högskolan och , sär- skild behörighet till högskolan och särskilda förkunskaper till yrkes- högskolan. Enligt förslaget ska rättigheten omfatta alla behöriga till utbildning i komvux på gymnasial nivå som saknar sådan behörig- het. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2017.11 9.1.2Bakgrunden till 20-årsgränsen för att få påbörja en gymnasieutbildning Av de förarbeten som ligger till grund för den nu rådande övre åldersgränsen för när en person har rätt att påbörja en utbildning i gymnasieskolan framgår att gymnasieskolan är en skolform avsedd för ungdomar. Gymnasieskolans ansvar för utbildning som påbör- jas före utgången av det första kalenderåret det år eleven fyller kan härledas till gymnasiereformen i början av 1990-talet.12 Reger- ingen uttalade i propositionen Växa med kunskaper att gymnasie- skolan som organisation skulle ha ansvaret för alla ungdomar mellan . I skollagen uttrycktes att utbildning inom det offent- liga skolväsendet för barn och ungdomar var avsedd att påbörjas efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyllde . Vuxenutbild- ningens ansvar tog vid därefter. Gymnasieskolan skulle därmed ha ansvar för ungdomars utbildning och komvux skulle ha ansvaret för vuxnas utbildning. Vad gällde antagningen till gymnasieskolan angav regeringen att sökanden skulle antas till gymnasieutbildning efter de intagningsregler som gällde för ungdomar; i de flesta fall till heltidsstudier och i regel skulle eleverna ha rätt till avgångs- betyg studier. Vuxenstuderande i komvux skulle tas in till utbildning enligt de friare studieformer som gällde för vuxen- utbildningen.13 Åldersgränsen för att påbörja studier i gymnasieskolan respektive på komvux drogs vid . Åldersgränsen anslöt också till den rådande gränsdragningen i studiestödslagen mellan studiebidragen, som avsåg gymnasiala studier, och studiemedel som avsåg post- 2016/17:5. 1990/91:85. 1990/91:85. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … gymnasiala studier.14 Samma åldersgräns finns alltjämt i den nu gäll- ande studiestödslagen.15 9.1.3Behörighetskravet om avslutad grundskola Utöver de behörighetskrav som gäller för de olika nationella pro- grammen och för introduktionsprogrammen ska gymnasieskolan som framgått enligt skollagen endast vara öppen för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller 20 år16 eller, för ungdomar med svårt rörelsehinder i Rh-anpassad utbildning, det första kalender- halvåret det år de fyller . En svårighet är hur bestämmelserna om att gymnasieskolan endast ska vara öppen för ungdomar som avslutat sin grundskole- utbildning eller motsvarande utbildning17 ska tillämpas för ung- domar som är i gymnasieåldern när de invandrar till . Bestäm- melsen innebär enligt förarbetena /91 att ungdomarna ska ha gått i och avslutat denna, men det finns inget krav på att ungdomarna ska ha slutfört den sista årskursen. Utbildning som motsvarar grundskola kan vara utbildning t.ex. i andra nordiska länder eller i en internationell skola. Av förarbetena till skollagen kan man dock sluta sig till att även nyanlända ungdomar som inte gått i svensk grundskola eller som saknar ordnad skolgång från hem- landet kan tas emot på språkintroduktion.18 Man kan alltså hävda att syftet med nuvarande allmänna behörig- hetsregel om avslutad grundskoleutbildning är att ange en åldersnivå, inte vilka förkunskaper ungdomen ska ha. För elever i upphör skolplikten enligt huvudregeln vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis inträffar när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen.19 Även om skolplikten inte per automatik upphör vid en viss ålder 1990/91:85. 15Studiestödslagen (1999:1395). 1615 kap. 5 § skollagen. I 17 a kap. 4 § skollagen finns även särskilda bestämmelser om mål- gruppen för den vidareutbildning som ges i form av ett fjärde tekniskt år. 1715 kap. 5 § skollagen. 2009/10:165. 197 kap. 12 § och 14 § skollagen. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … gör den alltså det i praktiken , eftersom eleven då slutfört i grundskolan.20 Gymnasieskolan tar vid därefter. 9.1.4Särskilda bestämmelser om utbildning för asylsökande Särskilda bestämmelser gäller för asylsökandes rätt till gymnasie- utbildning. Asylsökande har rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt . Även barn som vistas här utan stöd av myndighets- beslut eller författning, s.k. gömda barn, och vissa andra grupper har rätt till gymnasieutbildning endast om de påbörjat utbildningen innan de fyllt 18 år.21 Om asylsökande påbörjat sin gymnasieutbild- ning innan de fyllt har de rätt att gå kvar på utbildningen även efter . Detta gäller såväl på ett nationellt program som på ett introduktionsprogram. Av skollagen framgår att asyl- sökande inte har rätt till utbildning i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för in- vandrare.22 Asylsökande barn ska enligt gymnasieförordningen erbjudas plats i gymnasieskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. Det bör dock ske senast efter ankomsten. Enligt propositionen Asylsökande barns skolgång är en månad en rimlig tid såväl med tanke på det enskilda barnets behov som på kommunens möjligheter att ta emot barnet. Den kommun där barnet vistas bör svara för att utbildningen kommer till stånd. Åldersgränsen för rätten till utbildning för asylsökande och övriga aktuella grupper har satts med utgångspunkt i konvention om barnets rättigheter () enligt vil- ken personer definieras som barn . 2009/10:165. 2000/01:115. Rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan har asyl- sökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd i s.k. massflyktsituationer, personer som har ansökt om uppehållstillstånd och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas, barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning och som bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd samt personer som vistas här med stöd av tids- begränsat uppehållstillstånd enligt 1 § första eller tredje stycket lagen (1994:137) om mot- tagande av asylsökande m.fl., 5 kap. 15 § (15 a §) utlänningslagen (2005:716), 29 kap. 2 § andra stycket 1 och 2 och 29 kap. 3 § skollagen. 2229 kap 3 § skollagen. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … tionen Asylsökande barns skolgång23 uttalade regeringen dock att en kommun självfallet får erbjuda ungdomar som fyllt gymnasie- utbildning, men någon rättighet till detta för den enskilde finns alltså inte. 9.1.5Språkintroduktion – en insats för nyanlända ungdomar Nya bestämmelser för utbildning av nyanlända barn och ungdomar trädde i kraft . Genom bestämmelserna infördes en definition i skollagen av vilka elever som ska betraktas som ny- anlända.24 Med nyanländ elev avses enligt skollagen den som har varit bosatt utomlands, som är bosatt i och som har på- börjat sin utbildning här senare än vid höstterminens start det kalenderår när personen fyllde . En nyanländ elev kan därmed antingen vara asylsökande eller ha beviljats uppehållstillstånd. En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång i . När elever inte längre anses vara nyanlända kan de inte längre bli aktuella för någon av de särskilda författningsreglerade stödåtgär- der för nyanlända elever som finns. Åtgärder för nyanlända i skolan omfattar främst elevers utbildning i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Språkintroduktion är dock ett exem- pel på en åtgärd för nyanlända ungdomar i gymnasieåldern då det av skollagen framgår att språkintroduktionen står öppen för ny- anlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram25 och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasie- skolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion.26 Behörighetskraven för språkintroduktion utöver vad som gäller för all utbildning i gymnasieskolan består alltså av två delar som måste vara uppfyllda. Den första delen innebär att den unge inte 2000/01:115. 243 kap. 12 a § skollagen. 2517 kap. 3 § skollagen. 2617 kap. 12 § skollagen. En elev som har gått i skolan och därmed är ny- anländ får fortfarande gå på språkintroduktion om eleven på grund av särskilda skäl har be- hov av det. Eleven är dock inte längre nyanländ i skollagens mening 3 kap. 12 a §, prop. 2014/15:45. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … uppfyller behörighetskrav ifråga om godkända grundskolebetyg som gäller för nationella yrkesprogram. Den andra delen innebär att den unge på grund av att han eller hon är nyanländ behöver en ut- bildning som främst avser svenska språket för att kunna fortsätta sina studier.27 Nyanlända elever omfattas i övrigt av samma bestämmelser som alla elever när det t.ex. gäller skolans värdegrund och kunskaps- uppdrag, studie- och yrkesvägledning, elevhälsa, ledning och stimu- lans samt skolans kompensatoriska uppdrag.28 9.2Rätten att fullfölja en påbörjad gymnasieutbildning Ovan har gymnasieskolans målgrupp vad gäller rätten att påbörja en gymnasieutbildning och de bestämmelser som reglerar detta be- skrivits. I det här avsnittet diskuterar utredningen bestämmelserna om rätten att fullfölja en påbörjad gymnasieutbildning och vilka svårigheter som kan finnas vad gäller tillämpningen av bestämmel- serna i praktiken, dvs. rätten att slutföra sina studier när man väl antagits till en utbildning. 9.2.1Utbildningen är avsedd att genomgås på tre år En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program har rätt att fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet hos huvudmannen.29 Rätten att fullfölja ett nationellt program är därmed kopplad till det påbörjade programmet. De nationella pro- grammen är enligt skollagen avsedda att genomgås på tre läsår.30 Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än . Huvudmannen får även besluta att utbildningen ska för- delas än om gett tillstånd till det. 2009/10:165. 28Skolans kompensatoriska uppdrag innebär att hänsyn ska tas till elevernas olika behov. En strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen. 2916 kap. 37 § skollagen. 3016 kap. 15 § skollagen. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … Utöver de bestämmelser som gäller rätten att fullfölja en på- börjad utbildning har också elever i gymnasieskolan sedan länge31 rätt att gå om en kurs eller göra om gymnasiearbetet. Se även kapi- tel 12 Stödåtgärder. Av gymnasieförordningen framgår att en elev som inte har fått godkänt betyg på någon eller några kurser har rätt att gå om dessa minst en gång. I gymnasieförordningen regleras även rätten att göra om gymnasiearbetet en gång för elever som inte har blivit godkända (fått betyget E).32 Det finns ingen reglering som begränsar rätten att gå om en kurs till att detta måste ske under de tre läsår som en utbildning på ett nationellt program normalt sträcker sig. Rätten att fullfölja utbildningen på ett nationellt pro- gram eller ett introduktionsprogram gäller även efter ett studieuppe- håll på högst för studier utomlands.33 9.2.2Utbildningsplanen bestämmer introduktionsprogrammens omfattning Skollagen reglerar inte introduktionsprogrammens längd, med undan- tag för den ettåriga preparandutbildningen. I stället är det utbild- ningsplanen som ska innehålla uppgifter om utbildningens längd och som ska vara styrande för hur länge eleven ska gå på intro- duktionsprogrammet.34 Enligt skollagen har en elev som har påbörjat ett introduktionsprogram rätt att fullfölja utbildningen hos huvud- mannen enligt den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes. Om eleven medgett att planen ändras har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen.35 Utgångspunkten är att utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier,36 och elever på introduktionsprogram har enligt förarbetena samma rätt till en utbildning som motsvarar heltid som elever som läser på ett nationellt program, dvs. om inte syftet med utbildningen nåtts 31SFS 1995:885, prop. 1994/95:174. 3216 kap. 24 §, 8 kap. 23 § och 9 kap. 1–3 §§ gymnasieförordningen. 33Eleven har dock inte rätt att fullfölja ett nationellt program om det erbjudande som avses i 12 § förenats med ett uttryckligt förbehåll att det inte gäller vid studieuppehåll. 2009/10:165. 3517 kap. 15 § skollagen. 3617 kap. 6 § skollagen. Rätten till utbildning i gymnasieskolan – åldersgräns, … tidigare.37 varierar förutsättningarna på de olika introduk- tionsprogrammen: Preparandutbildning ska enligt skollagen pågå högst . Om huvudmannen finner att det finns synnerliga skäl får utbild- ningen dock förlängas till två år.38 Syftet med programinriktat individuellt val är att eleverna med hänsyn till förkunskapskraven och det särskilda stöd som de har rätt till ska bli behöriga inom högst . För yrkesintroduktion och individuellt alternativ finns inte någon reglering av tiden. I förarbetena framhålls dock att utbildning för elever på individuellt alternativ kan behöva pågå . Vidare betonas hemkommunens skyldighet att erbjuda eleven en gymnasieutbildning fram till och med det första kalenderhalv- året det år den fyller 20 år.39 Nyanlända ungdomar har rätt till heltidsutbildning på språk- introduktion så länge de definieras som nyanlända i skollagens mening, dvs. om eleven påbörjar sin skolgång i direkt på språkintroduktion.40 Även om eleven har rätt till tre (eller fyra) års studier på intro- duktionsprogram är det viktigt att framhålla att avsikten är att elever inom introduktionsprogrammen så snabbt som möjligt ska komma vidare till ett nationellt program, andra studier eller etablera sig på arbetsmarknaden beroende på syftet med utbildningen. 9.2.3Ny behörighetsprövning vid övergång till nationella program En elev på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan som blir behörig till ett nationellt program kan senast övergå till det nationella programmet det första kalenderhalvåret det år eleven fyller .