sou · H4B368 · 2016-10-12 00:00:00 — Till viss del lär liknande ärenden kanske handla om att människorna har bristande insikt i ekonomiska frågor, men till största del upplever jag en brist på konsekvenstänkande. Många ser på lån som en mänsklig rättighet för att kunna hålla en viss konsumtionsstandard och bortser från det faktum att lånen ska betalas tillbaka. De flesta får ekonomiska problem när är det gap mellan lön till ersättning från A-kassa eller . man vill inte vända sig till socialförvaltningen för att det skall fixa sig och tiden går och det blir svårare att klara av ekonomin. Personen har berättat att det varit skamfyllt att inte kunna hålla samma status som sina vänner efter att ha gått ned ca i månadslön. Bedrövligt att det får fortsätta på detta vis år . Personen har inte svenskt medborgarskap . Pappan och två systrar har fått det men den här mannen har inte fått det på grund av felhantering av . Familjen hjälper honom ekonomiskt och han fortsätter skuldsätta sig för att få medborgarskapet innan han tvingas släppa skulderna till kronofogden. Min uppfattning är att snabblåneföretagen inte hade gjort en fullvärdig kreditupplysning utan bara kollat om personen i fråga hade betalningsanmärkning vilket han inte hade . Detta gjorde att hans skuld växte lavinartat. I stunden var personen desperat och tog felaktiga beslut pga stress över sin ekoniomi. Först i efterhand förstod han fullt ut konsekvenserna av sitt handlande. Personen har löst bort sitt snabblån. Det skulle krävas att det är tydligt vilken den effektiva räntan är, vilka villkor som gäller om du inte kan betala och det skulle alltid krävas en skriftlig ansökan och underskrift för att få bevilja krediter av detta slag. Mannen tar inte tag i situationen, med följd att äktenskapet är på upphällningen. Generellt av de personer som jag träffar med snabblån kan man ofta fundera över vilket kreditprövning som gjorts. Jag ser problemen både bland yngre och äldre. Dom här krediterna/pengafakturorna är en katastrof. Begriper inte för vilka de är ämnade på ett seriöst sett. Dom finns framför ögonen på folk som är i nöd och inte ser/vill se konsekvenserna - och dom är stenhårda och närmast livslånga. Den här typen av finansmarknad är en katastrof - bort med den. Behöve folk låna så finns bankerna och andra förhoppningsvis mer seriösa aktörer att tillgå. Såna som gör ordentliga kontroller och inte lockar in folk i ohållbara situationer. Snabba krediter gör det möjligt att för de personer som har spelberoende, inte har insikt vad det innebär för ekonomiska dilemman som detta medför för den spelande och dennes familj. Konsekvensen blev att sambon ville separera. Information om snabblån och dess inverkan borde ungdomar få via skolan (högstadiet och gymnasiet). Jag kan inte förstå att ränta på inte betraktas som ocker och hur det är möjligt att på relativt små inkomster kan få låna upp till 700 000 utan säkerhet. Marknaden på blancolån är fokuserad på att låna ut så mycket som möjligt och lägga lånen på långa amorteringstider, upp till . Hu kan det vara god kreditsed att bevilja blancolån utan att ta reda vad pengarna skall användas till och ha rådgivning på amorteringstid. Låna till bil är rena katastrofen för personer som "måste" och känner sig tvungna att följa med trenden att man måste ha allt. Jag vet att man måste ta eget ansvar men många behöver ha hjälp mot finansbranschen som är aggressiva i sin marknadsföring. Någon lag borde finnas för att bromsa den aggressiva marknadsföring som kreditbolagen använder för att locka unga människor. De ärenden jag ser som rådgivare är annars mest gäldenärer i medelåldern innan allt bara rasar samman - försöker rädda en redan hopplös ekonomisk situation med snabblånen. Inte helt sällann är det spelberoende gäldenärer (på nätet oftast ibland spelautomater) som i ren desperation i "slutet av sin spelkarriär" tar snabblån efter snabblån för att "rädda" situationen. Snabblånen eller SMS_lånen är ju annars en liten del av de hela "skuldkakorna". Vid ett flertal tillfällen gör dessa att gäldenären blir kvalificerad insolvent p g a ovan nämnda beteende och kvalar in till en skuldsanering. Man skulle därför kunna säga att SMS-lån och delvis andra snabblån är en hel del gäldenärers allra bästa vänner! Ja för så ser verkligheten ut med den lagstiftning vi har kombinerat med ett samhälle som iskallt kalkylerar med en viss mängd gäldenärer för att "hjulen skall rulla". mest förekommande hos dem som söker min hjälp här är att sms-lånen tagits sist för att klara löpande utgifterna, ibland någon ungdom också För lätt att ta lån av denna typ, dålig insikt hos de flesta vad konsekvenserna blir om man inte kan betala . tycker att det är alldeles för lätt att få dyra snabblån som lånar ut pengar för s k snabblån tar medvetet större risker än banker etc i allmänhet, vilket märks på riskpremien, räntan. Det är alltså svårare för individen att få ett normalt lån till lägre ränta för att sanera bland sina skulder. Har sett att anledningen till att man tar snabblån är i samband med kris i hushållsekonomin pga separation, arb.löshet, sjukdom, spelmissbruk etc. Detta gör att de hamnar i en nedåtgående spiral som i de flesta fall inte går att ta sig ur, inte ens de som kommer innan inkassobreven börjar ramla in, kan man rädda från kronofogden, de kommer som regel alltid försent och begär hjälp. Regler kring snabblån borde ses över så att inte räntan blir i nivå med ocker. Det är alldeles för lätt att ta snabblån. Det är svårt när parterna inte pratar med varandra om privatekonomi. Jag tror att det behövs åtgärder som både riktar sig till gäldenärerna och borgenärerna. Upplysning och utbildning i privatekonomi, helst från tidig ålder i skolan. Skolan har möjligheter att väva in detta i många av de ämnen de redan undervisar i.Mer sanktioner mot de kreditföretag som inte har tillräcklig kreditprövning. händer ingenting - förutom att gäldenären blir skuldsatt. Man borde införa ett räntetak - då skulle nog den icke seriösa kreditmarknaden saneras av sig själv. Om kreditprövning ej skett så borde inte företaget ha rätt att kräva in lånesumman - inte heller Kronofogden borde befatta sig med dessa ärenden. Om man tar lån i banken utan säkerhet så har man ett större betalningsmoral till "sin" bank än vad man har tex till snabblån/lån. Många tycker inte att man har en skuld om man tagit lån i banken, utan det ingår i vardagsekonomin. I kategori"bristande insikt i privatekonomiska frågor" enligt frågan ovan: Insikten finns där alltid, utan det är trauman i livet som orsakar denna överskuldsättning. Det finns spaltmeter med rapporter som bevisar detta, så jag förstår inte varför denna utredning ska göras i igen?? Jag började med budget- och skuld 2010 och blev mycket förvånad hur dålig allmänbildningen var om överskuldsättningen, utan de flesta hade och har fortfarande fördomar om skuldsatta. NU kommer nya skuldsaneringslagen och nya direktiv till kommunerna, så jag hoppas verkligen att något ska förändras för budget- och skuldrådgivarna och att även de skuldsatta blir respekterade. Vill också påpeka att sedan Kronofogdens skuldsaneringsteam fick hjälp av verkställigheten, så har bemötandet och kunnandet försämrats mycket. Jag har gäldenärer som gråter för att de har blivit så oförskämt bemött av nya skuldsaneringsteamen. Det har aldrig hänt förut när jag tog hand om ansökningarna. Det klingar dåligt i mina öron om man ska få evighetsgäldenären att söka en skuldsanering. Här handlar det om att ge gäldenären styrka att orka ta tag i sin ekonomiska situation. Det är inte bara att ändra lagen så det blir enklare, man måste också ge dom kraft, om lagen ska ge effekt. Min upplevelse är att snabblån tas till stor del när det börjar gå åt fel håll. Man tar några snabblån på toppen - för att betala på annat och sedan behöver man ta ett snabblån till för att betala det första och så är karusellen igång tills det faller samman. Många av den här personens skulder hänger ihop med exmakan, men efter skilsmässan har betalningsansvaret blivit enbart hans då exet inte har någon fast inkomst och inte har möjlighet till utmätning Exempel på räntor, räntetak och kostnadstak Nedan ges exempel på priser som förekom- mit på snabblånemarknaden. I den mån det upptäckts förändringar i bolagens priser har dock justeringar gjorts under hand. Med kreditränta avses den ränta som anges av kreditgivaren eller den kreditränta som utredningen räknat fram utifrån den ränte- kostnad som kreditgivaren angett. I dessa fall anges ”ca” framför krediträntan. Om kreditgivaren inte uttryckligen angett att en av- gift ingår i den totala kostnaden har denna ansetts vara en ränte- kostnad. Ingen heltäckande kontrollräkning har gjorts av de olika sifferuppgifter kreditgivarna anger på sina hemsidor. Vid den kontrollräkning som dock genomförts tycks de flesta uppgifter stämma, även om vissa mindre avvikelser ibland har upptäckts (sådana avvikelser har inte redovisats i tabell 1). Utredningen har för sina beräkningar av räntesatser (kredit- och effektiv ränta) använt sig av räknarna ”lånelabbet” och ”lånekalkyl” som tillhanda- hålls av Konsumenternas Bank- och och Konsumenter- nas Försäkringsbyrå på deras hemsida (). För beräkning av kostnadstaket är uppnått har räknare för beräkning av skuldränta an- vänts (). När det gäller krediträntans storlek har det stor betydelse vilken del av den totala kostnaden som anses vara ränta respektive en avgift. Utredningens överväganden avseende ränteläget på snabb- lånemarknaden finns i avsnitt 10.5. I tabellen görs ingen skillnad mellan en månad och (eller exempelvis och ). * Den längsta tiden för att uppnå kostnadstaket är beräknad utifrån den minsta totala kostnaden för lånet och en dröjsmålsränta om . Den kortaste tiden för att uppnå kostnadstaket är beräknad utifrån den högsta totala kostnaden för lånet och en dröjsmålsränt a om . Beräkningarna utgår ifrån att hela kreditbeloppet och hela kreditkostnaden förfalle r till betalning och att inkassokostnader om ingår i skulden, jfr 4 § lag (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m.m. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Del 1 + Del 2. –en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. 60.Ett starkare skydd för den sexuella integriteten. 62.Ökad insyn i välfärden. 63.En robust personalförsörjning av det militära försvaret. 64.Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. 65.Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. –ökad transparens och mer lika villkor. 67.En översyn av överskottsmålet. 68.Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. [56] Fokus premiepension. En översyn av överskottsmålet. En robust personalförsörjning av det militära försvaret. Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Del 1 + Del 2. Ett starkare skydd för den sexuella integri- teten. Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. Stärkt konsumentskydd på marknaden för högkostnadskrediter. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Ökad insyn i välfärden. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. – ökad transparens och mer lika villkor. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.