sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — balans mellan medbestämmande och den professionella kompetens och erfarenheter som ledning och pedagoger har. För att lyckas med ett sådant uppdrag och ha möjlighet till förnyelse, vilket blir följden när gamla och nya uppfattningar bryts mot varandra, fordras en flexibel organisation som dels kan göra en bred samverkan möjlig och dels att personal med kortare anställ- ningar kan engageras. Ett sådant arbetssätt efterfrågas även i en norsk studie som undersökt hur kan uppnå en ökad inkludering. Verksamheten måste kunna svara upp mot ändringar i efterfrågan på relativt kort varsel.7 På så sätt kan en mer varierad och för nya deltagare bättre anpassad kulturskola erbjudas. Det material som ligger till grund för utredningen pekar mot att kom- munerna ser det som nödvändigt att stärka legitimitet ur ett medborgarperspektiv genom att utveckla verksamheten så att en större bredd av barn och unga känner sig tilltalade av den. Barn och unga har likartade behov men olika förutsättningar att kunna uttrycka dessa och få dem tillgodosedda. Barn och unga med fysiska eller intellektuella funktionsnedsättningar behöver ha goda möjligheter att utöva och uppleva konst och kultur i kulturskolan.8 Även om detta är en utmaning som landets musik- och kultur- skolor brottas med i sin vardag återstår mycket innan likvärdiga villkor har uppnåtts för denna grupp. Inte heller har barn och unga lika ekonomiska förutsättningar. För det stora flertalet familjer är dock inte avgiftsfrågan den avgörande faktorn för att kunna delta i verksamhet men för ett antal barn, som lever under knappa förhållanden, kan det vara ett allvarligt hinder.9 En ambition om att bemöta varje barn utifrån dess specifika förut- sättningar bör vara en grundval för den kommunala kulturskole- verksamheten. Utredning av kulturskoletilbudet i storbyene. Prosjekt- rapport nr.5/2012. (Agderforskning 2012) s. 49. 8Barn äger (Handisam, 2014); Hur är läget 2014 – Uppföljning av funktionshinderspolitiken, (Myndigheten för delaktighet 2014); Di , Forskningsrapport om kultur- skolors verksamhet för barn och unga med funktionsnedsättningar Opublicerat manus (: ). 9Rädda barnen, i . Årsrapport (Rädda barnen, 2015); E. Bjørnsen. Utredning av kulturskoletilbudet i storbyene. (Agderforskning 2012) s. 87. En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag 5.1.1En konstnärlig mötesplats under barns och ungas fritid Bedömning: har en outnyttjad potential i egen- skap av att vara en konstnärlig mötesplats för barn och unga på deras fritid. En första förutsättning för en inkluderande kulturskola på egen grund utifrån barns och ungas perspektiv är betoningen av det kulturella sammanhanget och det sociala samspelet.10 Barnets sam- spel med kamrater och pedagoger är centralt för , som är specifik på så vis att den är frivillig och i första hand erbjuds under barns och ungas fritid. Barn och unga ägnar en stor del av sin fritid åt att arbeta med och pröva sitt identitetsskapande. De iscensätter sina identiteter genom att söka gemenskap med andra, framför allt andra barn och unga. I detta sammanhang är frihet och lust centralt.11 I forskning beskrivs organiserade fritidsverksamheter för barn som fotboll, ridning eller balett som vuxenorganiserade aktiviteter i motsats till barns och ungas egna mer informella umgänge med konst och kultur på eget initiativ tillsammans med kamrater.12 Det pedagogiska förhållningssättet i vuxenorganiserade aktiviteter kännetecknas av en fokusering på själva ämnet, snarare än på barnet i ett socialt sammanhang, vilket står i fokus i barnens kamrat- grupper där inga vuxna styr. I det senare fallet äger ett informellt lärande rum och det är relationerna mellan barnen som är det avgörande. Historiskt sett vilar pedagogik på en stark tradition av just vuxenstyrning, formellt lärande och enskild under- visning,13 dvs. en institution som i första hand värnar det konst- närliga ämnet snarare än barns behov och sociala och kulturella utveckling.14 Utredningen kan dock konstatera att i de flesta av landets kulturskolor har en perspektivförskjutning inletts mot ett ökat fokus på barns och ungas sociala deltagande i ett konstnärligt Lärande i praktiken – ett sociokulturellt perspektiv. (: Prisma 2000). Drotner, Att skabe sig – selv. Ungdom, æstetik, pedagogik (Gyldendal, 1991/2003). , Nya medier – men samma gamla barnkultur (Filmförlaget, 2006). 13Rostwall & West, Interaktion och kunskapsutveckling – En studie av frivillig musik- undervisning (i , 2010). , Musik- och i senmoderniteten: reservat eller marknad? (, 2010). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag Det är tydligt att det finns ett behov av att i högre utsträckning lyfta fram som konstnärlig mötesplats. Detta vägval har uttryckts under utredningens samråd med företrädare: ”Kulfaktorn är viktig. Det sociala ger drivet.”, och att ”blir hängställe – träffa kompisar, öppna tider, mötesplats.”15 Det har under de samråd utredningen har genomfört blivit mycket tydligt att funktion som en sorts frizon för barn och unga16 bara går att uppnå och bibehålla genom att betona frivillighet och dess avsaknad av centralt beslutade läroplaner och bedömningsgrunder. Verksamheten behöver enligt utredningens mening innehålla ett stort mått av frihet och flexibilitet för att kunna möta barn och unga utifrån lokala förutsättningar och vore därför inte betjänt av en statlig detaljreglering. I detta sammanhang är det dock viktigt att återigen koppla till demokratiska värden och poängtera faran i att endast erbjuda en plats för kulturellt identitetsskapande i gemenskap mellan dem som redan har något gemensamt. Här finns en stor potential för kultur- skolan som konstnärlig mötesplats för barn och unga med olika bakgrund. En bred mötesplats för barn och unga oavsett bakgrund Samhället har genomgått stora förändringar efter att musikskolorna växte fram och konsoliderades under det . Dessa för- ändringar har skett på många olika plan; demografiskt, tekno- logiskt, inom jämställdhet och vad gäller synen på barn, på kultur och på vad en effektiv service innebär. Allt detta har skapat nya förutsättningar för verksamhet. Inte minst kommer de senaste årens stora antal nyanlända barn och vuxna att få långtgående konsekvenser för det svenska samhället. Författaren utvecklar i en essä sin syn på kulturen som ett instrument för att genomföra denna uppdatering, 15Workshop med under rikskonferens . 16Enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag eftersom kulturen är en viktig symbolkraft.17 Han ser även kulturen som det kitt som binder ihop ett samhälle till en sammanhängande helhet. Han menar att kulturlivet, i vid mening, därför har en nyckelroll eftersom det är genom kulturen som identiteter skapas och återskapas. Utredningen instämmer i hans bild av att , svenskhet och svensk kultur behöver uppdateras så att den kommer i samklang med det samtida och de samtida svenskarna. Många kommuner har redan insett den viktiga roll som musik- och kulturskolorna har som mötesplats. Utredningen menar att det är angeläget att tydliggöra och ta vara på den potential som den kommunala verksamheten har för att bidra både till kulturell växt, men även till integrering, stabilitet och samhällsutveckling. Utredningen menar att musik- och , för att vara relevant i sin samtid, måste förhålla sig till de förväntningar som samhällsförändringar får till följd och möta medborgarna på deras villkor. Detta kan sammanfattas som det samhällsuppdrag kultur- skolan har. Bedömning: Att omdana till en formaliserad skol- form menar utredningen skulle vara ogynnsamt för kultur- skolans utveckling. Under utredningens samråd har frågan om ett närmande mellan den kommunala musik- och och skolan diskuterats. rekommenderar utredningen att ge samverkan med skolan en central plats i den nationella strategin18 och andra kulturskoleföreträdare har gått längre och föreslagit att kultur- skolan bör inlemmas i det formella skolväsendet. Samverkan med förskolan, , gymnasieskolan och de olika formerna av särskolor ser utredningen som ett sätt att nå alla barn och unga oavsett bakgrund. Men att närma sig skolans värld genom att göra illusion av förändring Om mångfalds- och integrationsdiskursens framväxt. Del av inledning i SOU 2007:50. 18Rekommendationer från (2016). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag till en formaliserad skolform menar utredningen skulle vara ogynnsamt för utveckling. I stället vill utredningen med sina förslag förstärka och tydliggöra särart och identitet genom att den förblir en separat verksamhet som på en förtydligad och egen grund arbetar i samverkan med andra verksamheter på , regional och nationell nivå. Vi kan se ekonomiska risker med en samorganisering med skolväsendet men framför allt en risk för att speciella karaktär som bygger på frivillighet och personligt intresse skulle försvagas; något som också tydliggjorts vid flera av utredningens samråd med kulturskoleföreträdare. Utredningen menar att det är en missuppfattning att tro att den snedrekrytering av deltagare som präglar skulle lösas genom att blev en formaliserad men frivillig del av skolväsendet. I stället visar utredningens underlag att det är flera mer komplexa skäl som avgör barns och ungas deltagande i kultur- skolan. Centrala faktorer som påverkar barns och ungas intresse för och möjligheter att delta i är framför allt dess synlighet, föräldrastöd, platsantal, utbud, tillgänglighet, avgiftsnivå och undervisningsformer. Bedömning: bör i sin verksamhet och genom sin pedagogik möta barn och unga i den kultur där de befinner sig, men även låta barnen möta främmande kulturyttringar. En andra förutsättning för en inkluderande kulturskola på egen grund utifrån barns och ungas perspektiv rör som bildningsinstitution. Den svenska startade ur arbetar- rörelsens bildningssträvan, men utifrån ett folkbildningsideal som handlade om att föra ut den ”goda” musiken i de bredare folk- lagren. I dagens kulturskola finns fortfarande spår kvar av denna bildningstradition, även om det är utredningens uppfattning att mycket har förändrats. Utredningen menar att bildningsbegreppet måste modifieras i takt med samhällets utveckling och En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag utmaningen ligger i att anpassa begreppet till det pluralistiska och mångkulturella samhälle vi lever i.19 pedagogik måste därmed finna former för att i hög utsträckning möta barn och unga i den kultur där de befinner sig, men även att låta barnen möta främmande kulturyttringar. En sådan strävan är tydlig i många av dagens kulturskolor. För att ska vara relevant för sin samtid är det utredningens mening att dess verksamhet och pedagogik bör ta sin utgångspunkt i ett samtida bildningsideal. Detta förutsätter en uppgörelse med dåtidens bildningssyn, som handlade om att slå fast konstnärliga ideal, och att i stället forma pedagogiken utifrån en utmanande och föränderlig bildningssyn. som en inkluderande bildningsinstitution är en plats där de barn och unga som vill, kan ägna sig åt lärande, utövande och reflektion i en pågående process inom ett brett spektra av konstnärliga och kulturella aktiviteter i gemenskap med andra. En sådan målsättning kräver att tid avsätts för att utifrån pedagogiska diskussioner och kollegial reflektion, och genom att ta vara på beprövad erfarenhet och forskning, lägga fast vilka de grundlägg- ande villkoren för undervisningen bör vara. Kulturskolornas ledning och personal behöver gemensamt reflektera över verksam- hetens väsentligheter och utveckla ett gemensamt professionellt språk.20 Den kommunala och skolan har många gemensamma drag men har också egna karaktäristika, som ett fri- villigt deltagande, en läroplanslös verksamhet och en flexibilitet som utgår från barnets perspektiv genom att ta hänsyn till barns och ungas egna intressen. Även dess mångfald vad gäller konst- områden och olika typer av publika aktiviteter är utmärkande för . är för många barn och unga en frizon 19Se till exempel O. . , Planet hiphop: Om hiphop som folkbildning och social mobilisering (Liber, 2011). 20A-L , J. , T. West, Musikutbildning i en föränderlig tid, Pedagogiska publikationer från 1996:1 (KMH-förlaget, 1996). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag och en social mötesplats,21 som får sin legitimitet tack vare dess frivillighet och en demokratisk grundsyn om allas rätt till kultur. En elev uttrycker detta faktum som ”ett safe space, där du kan vara den du är och möta andra kulturintresserade”.22 Detta är en särart som utredningen menar är unik för musik- och . Utredningen menar att det finns goda skäl för att uttrycka denna särart genom att tydliggöra de pedagogiska grundvalar som verksamheten vilar på (se avsnitt 6.8) och därifrån bygga kompetens specifik för . Genom att förtydliga kultur- skolans bärande pedagogik kan verksamheten ges ökad stabilitet och bättre utvecklingsmöjligheter. Forskning om ungas lärande är ett mångfacetterat område som röner ett växande intresse men forskningsprojekten är ännu få.23 En ökad forskning om specifika verksamhet kan ytterligare tydliggöra denna särart och dess effekter och därmed bidra till en kunskaps- baserad utveckling Kulturutövande har bredare konsekvenser Utredningen menar att det inte ligger någon motsättning i att en konsekvens av att ägna sig åt konstnärlig verksamhet kan vara sidoeffekter som kognitiv, personlig och social utveckling. Detta ser utredningen snarare som en styrka. Däremot bör inte kultur- skolans konstnärliga verksamhet medvetet instrumentaliseras för att tjäna andra syften än att vara ett medium för estetiska uttryck, upplevelser och njutning. Bedömning: Det är utredningens bedömning att det finns anledning att utifrån den problembild som musiklivet beskriver söka framkomliga utvecklingsvägar som kan bidra till en ökad återväxt inom orkesterlivet. Ett mer målinriktat lokalt arbete, en ökad samverkan med ett större ansvarstagande av landets 21Kulturskoleutredningens enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). 22Enkät till medlemmar i unga musikanter (2015). 23Vetenskapsrådet, Forskningens framtid! Ämnesöversikt 2014 utbildningsvetenskap. (2014). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag professionella orkestrar och statliga stimulansbidrag för att främja fördjupning, kan bidra till en sådan utveckling. Utredningen menar dock att frågan om återväxten inom orkesterlivet är en fråga som spänner över ett större fält än vad en utredning om den kommunala musik- och kan ta ansvar för. Mot bakgrund av utredningens direktiv har utredningen arrangerat ett särskilt samråd med företrädare för de nationella orkestrarna. Därutöver har ett flertal parter24 tagit kontakt med utredningen för att delge sin syn på musik- och som en länk i den musikaliska näringskedja som leder fram till ett yrkesliv i en profes- sionell orkester. Huvudfrågan rör en oro för återväxten inom orkesterlivet med anledning av att musikhögskolorna ser att för- kunskaperna hos de sökande sjunker, liksom att företrädare för svenska orkestrar menar att de oftare behöver rekrytera musiker med utländsk utbildning. Det finns anledning att utifrån den problembild som musiklivet beskriver söka framkomliga utvecklingsvägar men även att formu- lera en mer korrekt bild av när det gäller denna fråga. Så gott som alla kulturskolor erbjuder utbildning i västerländsk konstmusik. Det kan noteras att intresset för träblåsinstrument har minskat medan den andel som spelar stråkinstru- ment har ökat.25 Ändå är andelen stor som spelar träblås; av eleverna spelar träblåsinstru- ment jämfört med stränginstrument som spelas av av eleverna. Detta gör att utredningen inte ser det problem som musiksektorn beskriver i första hand som ett rekryteringsproblem utan snarare som ett pedagogiskt och strukturellt problem. Många elever slutar i efter på grund av bristande motivation.26 Utredningen menar att det finns goda möjligheter att genom att arbeta utifrån en strukturerad modell kan ett starkt lokalt orkester- liv etableras varifrån elever kan inspireras att gå vidare till fortsatta 24Se förteckning i Bilaga 3. 25Sveriges musik- och kulturskoleråd, Musikalisk mångfald. En undersökning av ungdomars musicerande (SMoK, 2002). 26Kulturskoleutredningens enkät till elever i åk 6 (2015); Samråd med kulturskolornas företrädare. En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag Förebildliga kommuner är exempelvis , och . I dessa exempel är en gemensam nämnare att orkestern står i fokus i stället för enskild instrumentalundervisning. Att introducera ensemblespel för nybörjare i stället för att invänta att eleven ska uppnå en viss skicklighet liksom att tillämpa grupp- undervisning i form av orkesterspel, kan erbjuda en social gemen- skap liksom en upplevelse av att det låter bra. Sådana faktorer är viktiga för barns och ungas engagemang. Gruppundervisning kan även lösgöra resurser exempelvis till tätare undervisningstillfällen vilket i sin tur kan öka elevernas skicklighet. Att dessutom regel- bundet få möta en publik ger ett konkret mål och en känsla av att befinna sig i ett meningsfullt sammanhang.27 Enligt utredningens mening kan även en ökad samverkan erbjuda stora möjligheter för de kommuner som vill utveckla sin orkesterverksamhet. Att använda de samlade kommunala och regionala resurserna bättre, svarar väl upp mot det behov av ökad samverkan och en vilja till ett eget ansvarstagande av orkestrarna, som fördes fram under det samråd som utredningen genomförde med de nationella orkestrarna. Flera kommuner prövar olika former av samverkan och den förstärkta samverkan mellan region och kommuner, som utredningen föreslår i kapitel 6.7, ger ökade möjligheter för elever att fördjupa sig och delta i gemen- samma aktiviteter inom västerländsk konstmusik, liksom inom andra konstområden. Aktörer i en sådan samverkan kan exempelvis vara orkestrar eller andra kulturinstitutioner inom ett och samma eller angränsande län, gymnasieskolor med spetsutbildningar eller högskolor – förutom de musik- och kulturskolor som ingår i det berörda länet. Med gemensamma beslut om långsiktiga och struk- turerade samverkanslösningar kan barn och unga få tillgång till en ökad ämnesbredd och fördjupning. I en sådan samverkan kan musik- och kulturskolorna även öka sin profilering utifrån lokala önskemål. Gemensamt bekostade initiativ kan möjliggöra för att riktade insatser kan genomföras utifrån behov. Ett ökat samarbete kan på så sätt ge den enskilda tillgång till bredare och mer avancerade kompetenser vilket kan få ett reellt nivåskifte lokalt till följd. 27 A. , Modeller för undervisning på orkesterinstrument i . Inspel till Kultur- skoleutredningen (2016). En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag Utredningen menar att frågan om återväxten inom orkesterlivet är en fråga som spänner över ett betydligt större fält än vad en utredning om den kommunala musik- och kan ta ansvar för. 5.1.3En verksamhet med hög kvalitet Bedömning: Den kommunala musik- och kulturskoleverksam- heten är till största delen skattefinansierad och bör som sådan hålla en hög kvalitet. En tredje förutsättning för en inkluderande kulturskola på egen grund utifrån barns och ungas perspektiv är att , en till största delen en skattefinansierad verksamhet bör hålla en hög kvalitet. Hög kvalitet bör i detta fall kännetecknas av ett brett utbud i varierande former med möjlighet till fördjupning, som barn och unga både känner till och har möjlighet att ta del av oavsett personlig bakgrund och var i landet de bor. Ett sådant utbud bör präglas av mångfald och rymma såväl bredare som smalare konst- uttryck, samt kunna avspegla både vår samtid och vårt kulturarv. Genom bättre förutsättningar för samverkan och stöd av andra kulturaktörer på lokal, regional eller statlig nivå liksom en ökad användning av digital teknik ser utredningen goda möjligheter, även för mindre kommuner, att uppnå dessa mål. Att tillhandahålla de lokaler och den utrustning som verksam- heten kräver, ingår vidare i vad utredningen menar utmärker en kulturskola där ett kulturutövande på goda villkor är möjligt. Ytterligare en faktor som lyfts i flera samråd med företrädare för kulturskolor, som är avgörande för att bedriva kulturskola av hög kvalitet, är att det finns långsiktiga och uppföljningsbara verksamhetsmål som är förankrade på politisk nivå. Att utgå från barns och ungas egna intressen och livsvillkor är av stor betydelse för verksamhetsutveckling bedömer utredningen. En hög ambition om att ta vara på och förhålla sig till de intressen barn och unga inom, men också utom verksamheten har, stärker verksamhetens medborgarperspektiv och säkrar dess kvalitet. Det gör att förnyelse bör ingå som en kontinuerlig del i verksamhet om den ska kunna möta barn från alla En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag delar av samhället och vara ett livskraftigt alternativ till andra fritidssysselsättningar. Hög kvalitet bör också utmärkas av att genom samverkan vilja ta vara på samhällets gemensamma kulturkompetenser och resur- ser. En strukturerad samverkan ser utredningen som ett sätt att höja kvaliteten i den enskilda verksamhet parallellt med att samordningsvinster kan uppnås. Verksamheten kan särskilt gynnas utifrån ett deltagarperspektiv, men även ur ett personal- perspektiv och ett bredare samhällsperspektiv, genom att flera kommuner går samman om särskilda insatser eller tar vara på en enskild kulturskolas specifika kunnande (se avsnitt 6.7). Att bedriva en kulturskola som har reell betydelse för barn och unga och för lokalsamhället är resurskrävande. främsta utgiftsområde är löner. Det är en professionell verksamhet som i huvudsak leds av pedagoger på konstnärlig grund med mångårig utbildning och skiljer sig därmed kraftigt från exempelvis hur idrottsverksamheten är uppbyggd. Förutsätter både konstnärlig och pedagogisk kompetens I begreppet hög kvalitet ingår även att ha hög pedagogisk och konstnärlig kompetens så att undervisning och den övriga verksam- heten kan bedrivas på ett kvalificerat sätt som motsvarar och möter upp barns och ungas intressen och som leder till en förmåga att uttrycka sig konstnärligt. Som pedagog i krävs där- med både en konstnärlig och en pedagogisk kompetens. Kunskap om specifika fritidskontext, om barn- och ungdoms- kultur, om inkludering och om ungas delaktighet och inflytande är vidare en grund i höga kvalitet. Att som pedagog även ha goda arbetsvillkor och tillfälle till kompetensutveckling, vara del av ett kollegium och ha inflytande på verksamhet för att kunna utvecklas på bästa sätt är värdefullt. Utredningen menar att utbildning som är relevant för kultur- skolan är väsentlig för en mer jämlik och tillgänglig kulturskola. En inkluderande kulturskola på egen grund – utredningens grund för förslag Folkbildningen och musik- och kulturskolorna Frågan om verksamhetens kvalitet bör även belysas i ljuset av de kommuner som prövar nya organisationsformer och låter stats- bidragsberättigade studieförbund liksom föreningar ansvara för verksamheten (se avsnitt 3.2.2). Detta verkar ha blivit en sorts nödlösning för i första hand mindre kommuner, som på så sätt kunnat spara in på sina egna utlägg men fortsatt kan erbjuda barn och unga någon form av kulturverksamhet. Utredningen befarar att dessa lösningar kommer att öka i omfattning när kommunerna ställs inför allt svårare prioriteringar på grund av växande kostnader för bland annat skola och äldreomsorg. har till utredningen fört fram vikten av att tydliggöra skillnaden i den grundsyn som offentlig verksamhet respektive civilsamhällets verksamhet bygger på.