sou · H3B396 · 2016-01-01 00:00:00 — Att börja arbeta ideellt ......................................................... Breddar ideellt arbete demokratin? Politiskt och apolitiskt ideellt arbete .................................. Politiskt deltagande och ideellt arbete ................................ Slutsatser – civilsamhällets janusansikte ............................. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Forskare och politiker ger återkommande uttryck för oron att det medborgerliga engagemanget i det svenska samhället minskar och förändras. I media och inom ideella organisationer finns det en utbredd uppfattning om att allt färre arbetar ideellt och i det akademiska samtalet hävdas det att ideellt arbete alltmer bedrivs i nya individualistiska och episodiska former med lösare relationer till ideella organisationer.1 Inte minst uppges yngre personer vara mindre aktiva och mer sällan medlemmar i organisationer.2 Det kan finnas många olika anledningar till oro över att det medborgerliga engagemanget minskar. Ett viktigt skäl är att deltagandet i civilsamhället anses kunna bidra till att bredda demokratin genom medborgarnas vardagliga engagemang och att det ger dem som är engagerade fler möjligheter till politisk påverkan. Följaktligen betonade den tidigare uthållig demokrati – Politik för folkstyrelse betydelsen av ett breddat deltagande i demokratin via föreningslivet.3 Medborgerligt engagemang är en bred term som avser många olika typer av aktiviteter. Ser vi till ideellt arbete, som studeras i detta kapitel, visar studier, i motsats till den allmänna debatten, att det inte minskar. Tvärtom ligger det på en internationellt hög nivå och de organisatoriska former som etablerades av folkrörelserna visar sig vara förbluffande hållbara. Vidare finns det inte belägg för att ungdomar mer sällan arbetar ideellt. Det tycks alltså inte finnas anledning att vara orolig för att demokratin i det svenska samhället ska bli mindre vital och tillgänglig. I alla fall inte för att just detta sätt att manifestera medborgerligt engagemang minskar eller förändras. 1Wijkström & 2006; 2012. 2Johansson ; m.fl. 2003. 3SOU 2000:1: s. 33–38. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Det diskuteras emellertid mer sällan om det finns systematiska skillnader mellan dem som arbetar ideellt och dem som inte gör det och om det därmed finns grupper som står utanför denna form av medborgerligt engagemang. Det skulle kunna innebära att denna aspekt av vardaglig demokrati blir mindre tillgänglig för dem som inte arbetar ideellt och att de har färre kanaler genom vilka de kan påverka politiken. Det skulle betyda att medborgerligt engagemang både kan inkludera vissa människor i en vital och tillgänglig demokrati och exkludera andra.4 Det finns därför skäl att särskilt studera och analysera vilka grupper i samhället som är medborgerligt engagerade och vilka som inte är det. Vårt syfte är att kritiskt granska om det medborgerliga engage- manget i påverkar vilka som får ökade möjligheter till inflytande över politiskt beslutsfattande. Vi kommer främst studera en form av medborgerligt engagemang, nämligen ideellt arbete. Därmed står två frågor i förgrunden: Vilka arbetar ideellt? Blir demokratin mer tillgänglig om man arbetar ideellt? Vi skall under- söka om det finns systematiska skillnader mellan dem som arbetar ideellt och dem som inte gör det. Vidare skall vi undersöka om de som arbetar ideellt oftare ägnar sig åt olika former av politiskt påverkan. Avdelningen för forskning om det civila samhället vid har genomfört sex befolkningsstudier om medborgerligt engagemang i det svenska samhället.5 Studien gör det möjligt att undersöka det medborgerliga engagemangets omfattning, struktur och former . Genom att ta sin utgångspunkt i den breda termen medborgerligt engagemang har befolkningsstudierna studerat ideellt arbete, informella hjälp- och stödinsatser, givande och politisk påverkan. Vi kommer här att studera ideellt arbete. Vi kommer också att använda en enkätundersökning av hur föreningar i svenska kommuner försöker påverka kommunpolitiker i deras beslutsfattande. Inledningsvis kommer vi att knyta an till den akademiska debatten om medborgerligt engagemang och demokrati samt till Amnå 2008 s. 16. 5För avrapporteringar av dessa se 1993; ; 1996; 1999; , 2005; , 2010a; , Jegermalm & 2015. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? tidigare svensk forskning om ideellt arbete. Därefter beskriver vi översiktligt hur ideellt arbete har sett ut i det svenska samhället . Vidare tar vi oss an frågan vilka som arbetar ideellt och vilka som inte gör det genom att studera människors motiv och vägar till ideellt arbete, samt tillgång till socio- ekonomiska resurser och sociala arenor. Därefter prövar vi om de som arbetar ideellt oftare deltar i olika former av politiskt deltagande samt beskriver hur lokala föreningar ägnar sig åt olika former av politiskt deltagande. Avslutningsvis ska vi argumentera för att de faktorer som gör det ideella arbetet stabilt också kan bidra till att exkludera människor från medborgerligt engagemang. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? 2.1Det civila samhället som en demokratisk infrastruktur Varningar för de negativa följderna av ett minskat engagemang inom civilsamhället har återkommande förts fram inom den internationella akademiska debatten.6 Ett skäl till oro, som bland annat den norske statsvetaren har argumenterat för är att om det medborgerliga engagemanget avtar, blir mer episodiskt och inte förankrat i föreningar genom medlemskap finns det skäl att anta att människors möjligheter till delaktighet i demokratin och möjligheter att påverka politiken minskar.7 Detta resonemang bygger på ett sätt att se föreningslivet som utgår från hur de traditionella folkrörelserna i är organiserade. Den klassiska folkrörelsemodellen utgår från individer som är medlemmar i lokala föreningar, som i sin tur väljer representanter i regionala och sedan nationella paraplyorganisationer. menar att historiskt har denna federala organisationsstruktur kunnat fungera som en slags demokratisk infrastruktur. De nationella organisationerna kunde mobilisera medborgare runtom i landet, så att de agerade i, för organisationerna, viktiga frågor genom att exempelvis försöka påverka den allmänna opinionen lokalt eller genom att kontakta politiker direkt. Vice versa kunde medborgarna lyfta och driva frågor från den lokala nivån ända upp till den nationella paraply- organisationen.8 Föreningslivet har därför av vissa kommit att 6Med civilsamhället avses en samhällssfär som är avgränsad från näringslivet, den statliga sfären och den privata sfären. Se t.ex. 2012; Wijkström & 2002. (1977) beskrivning av hur kontakten mellan väljare knutna till exempelvis och lokalt valda politiker bidrog till utvecklandet av en Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? betraktas som en demokratisk infrastruktur som finns tillgänglig att användas av medborgarna för politisk påverkan.9 Förändrade former för hur medborgarnas engagemang organiseras skulle där- med kunna försvaga de ideella organisationerna, både vad det gäller den nationella nivåns förankring i det lokala och medlemmarnas förmåga att påverka nationellt.10 Det finns också en bredare internationell akademisk diskussion, ofta dominerad av amerikanska forskare, om det minskade medborgerliga engagemangets konsekvenser för en fungerande demokrati.11 Forskare i har pekat på en utveckling mot lokala medlemsorganisationer utan anknytning till nationella paraply- organisationer och därmed en bristande möjlighet att kunna påverka politiken nationellt. Vidare visar studier på en utveckling mot nationella organisationer som är verksamma inom den nationella politiken och som främst består av professionella lobbyister utan lokal folklig förankring.12 I en forskarrapport till den tidigare menade författarna att , delvis genom inträdet i EU och delvis på grund av försvagade folkrörelser, kunde vara på väg mot ökad lobbyism.13 studier har delvis gett belägg för denna utveckling genom att visa på att svenska civilsamhällesorganis- ationer i ökande utsträckning använder sig bland annat av konsulter.14 Dock visar tillgängliga data också att det finns en stor variation inom så till vida att en stor del av det civila sam- hällets ekonomiska resurser finns koncentrerade till Stockholms- regionen, medan det medborgerliga engagemanget är mer spritt runt om i landet.15 Vidare har flera studier visat på att det civila samhällets organisationer i lägre utsträckning än tidigare deltar i, samt ger remissvar på, statliga utredningar.16 På grund av bristande tillgång på data är det dock svårt att veta om andelen civilsamhälles- modernare form av åsiktsrepresentation (och ansvarsutkrävande) inom den svenska politiken. 9Se 2013; Wollebæk & Strømsnes 2008; jfr. 10Se t.ex. Amnå 2008; 2012; 2013. 11Så t.ex. Bellah m.fl. 1985; ; Skocpol 2003; Schlozman, Verba & 2012. 12Skocpol 2003; Schlozman, Verba & 2012. 13Se m.fl. 1999. 15Se SCB 2011; 2014b. 16Öberg m.fl. 2011., se även kapitlet av i denna bok. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? organisationer i som saknar förankring på nationell eller lokal nivå vuxit eller inte. Statliga bidrag till civilsamhällets organisationer med krav på nationell och lokal förankring bidrar dock sannolikt till att den struktur där organisationer har både lokal och nationell nivå upprätthålls.17 I den internationella akademiska debatten om civilsamhällets betydelse för demokratin har man debatterat huruvida de individer som är aktiva i civilsamhällets organisationer konkret ”lär sig demokrati” genom sitt engagemang i föreningslivets verksamhet. Vidare har engagemanget i civilsamhället kommit att förknippas med begreppet socialt kapital, då främst utifrån den amerikanske statsvetaren . Socialt kapital definieras av som en gemensam form av kapital som utgörs av nätverk och normer för ömsesidighet och tillit människor emellan.18 Föreningslivet antas ha en fostrande inverkan på dem som är delaktiga. Den fostrande inverkan anses i sin tur kunna gynna demokratin och olika former av politiskt deltagande.19 Politiskt deltagande kan definieras på olika sätt. Deltagande i politiska val genom röstning intar en särställning bland de olika deltagarformerna eftersom varje medborgare endast har en röst per val, vilket, i teorin, gör denna deltagarform mest jämlik. En mer vidgad syn på vad som utgör politiskt deltagande har även inklu- derat andra former av deltagande och engagemang – exempelvis att kontakta en tjänsteman eller en politiker, att författa ett upprop och att delta i en demonstration. Dessa former av deltagande kräver kunskap om till exempel vad vi som medborgare kan göra och hur vi ska gå till väga men även tilltro till den egna förmågan att kunna påverka.20 Ett sätt att förklara individers politiska deltagande är att Det kvarstår dock att undersöka i vilken utsträckning förankringen på endera nationell eller lokal nivå bygger på reell verksamhet eller om den skapats för att kunna erhålla bidrag. Studier har dock påpekat att vissa organisationer inom det civila samhället även kan ägna sig åt sådant som är skadligt för demokratin, se t.ex. 2003. 19För en kritisk diskussion kring sambandet mellan demokrati och föreningsliv se t.ex. och 1996 samt Paxton 2002. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? de som deltar agerar för att de kan, för att de vill eller för att de har fått frågan att delta.21 Människor som är eller har varit förenings- aktiva utför oftare olika former av politiskt deltagande än de som inte är eller har varit föreningsaktiva.22 En förklaring till varför föreningsaktiva också oftare utför olika former av politiskt deltagande har förts fram av Verba, Schlozman och Brady.23 De har argumenterat för att människor tränas och lär sig vissa färdigheter inom föreningslivet som är viktiga för att kunna vara politiskt aktiv. Man lär sig bland annat att organisera ett möte, hålla tal, skriva brev och formulera ett upprop. Föreningsaktivitet kan därmed bidra till att människor utvecklar medborgerliga färdigheter, så kallade civic skills.24 En viktig fråga i den akademiska debatten har varit om dessa färdigheter kan bidra till att utjämna, eller upprätthålla, socioekonomiska/klassmässiga skillnader i politiskt deltagande.25 Exempelvis skulle någon genom att lära sig olika former av påverkansmetoder inom föreningslivet kunna ”kompensera” för en lägre formell utbildningsnivå. Men om grupper med lägre utbildningsnivå i lägre utsträckning deltar i föreningslivet går det att ifrågasätta i vilken utsträckning föreningslivet faktiskt kan kompensera för dessa skillnader. Ytterligare en viktig faktor som främjar politiskt deltagande är ett utvecklat socialt nätverk. Ju större socialt närverk man har tillgång till, desto större är sannolikheten att man får en förfrågan att delta i något annat sammanhang.26 Statsvetaren har poängterat att det är de sociala nätverken knutna till föreningar som är av betydelse för vilka som deltar politiskt, snarare än föreningarnas verksamhet i sig. Ju fler ytliga kontakter vi har tillgång till, desto mer varierad information får vi och desto större sannolikhet att vi har nytta av informationen. menar att föreningslivets demokratiska fostran, som framhålls av bland andra , är av mindre betydelse än tillgången till sociala nätverk. Studier av svenska data har även visat att de som bor i kommuner 22Se bl.a. 2015. Dock visar svenska studier att sambandet mellan föreningsengagemang och valdeltagande är svagare eller obefintligt se , 1999. 23Verba, Schlozman & 1995. 24Verba, Schlozman & 1995. 25Se bl.a. Schlozman, Verba & 2012. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? med många föreningar per invånare, där de sociala nätverken kan antas vara starka, kontaktar lokala politiker och tjänstemän något oftare jämfört med invånare i kommuner med färre föreningar per invånare.27 Flera studier som har undersökt antaganden om hur medlemmarnas sociala kapital påverkas av deltagande i föreningsliv har understrukit att skillnaden i socialt kapital mellan dem som deltar i civilsamhället och dem som inte gör det antagligen finns redan innan de väljer att bli engagerade eller inte. Det hävdas således i dessa studier att det är en särskild grupp av medborgare som väljer att engagera sig och denna grupp redan i utgångsläget oftast har ett högre socialt kapital (i form av t.ex. högre tillit till andra) än genomsnittet av befolkningen. Civilsamhällets organis- ationer fungerar därför snarare som demokratipooler än som demokratiskolor eftersom de för samman människor med liknande bakgrund snarare än att människor förändras av sitt engagemang i civilsamhället. Föreningslivet kan därför, enligt vissa forskare, snarare bidra till att hålla samman och förstärka ett redan befintligt socialt kapital och därmed bli till pooler av samhälleligt engagerade medborgare.28 2.3Medborgerligt engagemang och en öppen demokrati En annan omdebatterad fråga är om det verkligen är av godo att medborgare, vid sidan av den representativa demokratins institutio- ner, försöker påverka politiska beslut. De amerikanska statsvetarna förde fram argumentet att politiker som är lyhörda och som även i perioder mellan val lyssnar till sina medborgare bättre kan spegla medborgarnas önskemål om vilken politik som ska föras. Att organisationer i civilsamhället försöker påverka politiken förknippas dock också med risker. En risk som tidigt lyftes fram i den akademiska debatten, av bland annat Schattschneider, är att det civila samhällets organisationer ofta består av en speciell 28van 2009; 2015. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? grupp resursstarka medborgare.29 Ur ett svenskt perspektiv har bland annat statsvetarna , utifrån studier från och , argumenterat för att inflytandet via medborgerliga protester tenderar att fördelas ojämlikt mellan olika grupper i samhället.30 Starka grupper, såsom högutbildade, tenderar att oftare protestera mot oönskade politiska beslut och oftare få gehör för sina krav.31 Detta kan innebära att ojämlikheter i inflytande förstärks mellan olika grupper i samhället, eftersom starka grupper utnyttjar flera olika arenor och former för politisk påverkan medan resursmässigt svagare grupper tenderar att påverkan endast i liten utsträckning eller inte alls vara representerade i olika former för politisk. Mot denna bakgrund ska vi undersöka vilka som är medborgerligt engagerade genom att arbeta ideell. För att göra det ska vi fråga vad det är som gör att människor arbetar ideellt. Vad det är som gör att människor arbetar ideellt är en central fråga i såväl civilsamhällets organisationer som i politiska överväg- anden. Frågan är central för forskningen om medborgerligt engagemang, men komplex och förutsätter en mångdisciplinär ansats.32 Befolkningsstudierna ger oss en god empirisk grund för att undersöka ideellt arbete som ett sätt att vara medborgerligt enga- gerad. I befolkningsstudierna används termen ”frivilligt arbete”, som ges följande definition:33 Sådant arbete och sådana insatser som utförs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode i anslutning till en ideell organisation. Det kan ibland också kallas för ideellt arbete eller volontärinsatser. Det kan vara fråga om många olika slags insatser, t.ex. utbildning, styrelseuppdrag, ledar- 29”… the flaw in the pluralist heaven is that the heavenly chorus sings with a strong upper- class accent”, Schattschneider, E 1960. The Semisovereign People: A Realist's View of Democracy in . , Rinehart and , sidan 35. Som en parafras på detta citat har de amerikanska statsvetarna (2012) skrivit boken chorus som beskriver den delen av den amerikanska befolkningen som står utanför de olika formerna av civilsamhälleligt och politiskt deltagande. De beskriver hur ojämlikheten i deltagande har ökat snarare än minskat och beskriver denna utveckling som ett demokratiskt problem. 30Grimes & 2014. 31Se också Burns, Verba 2001 för en kritisk granskning av olikheter mellan män och kvinnors inflytande på politik genom medborgerligt engagemang i . 32Se t.ex. Musick & 2008; 1994; Hustinx et al. 33I denna text används termen ”ideellt arbete”, men vi uppfattar de två termerna som utbytbara. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? uppdrag, hjälpinsatser, funktionär, transporter, kampanjaktivitet, insamling, kaffekokning, med mera.34 Den svenska forskningen har kunnat konstatera att ideellt arbete och informella insatser inte är jämt spridda bland befolk- ningen. Tvärtom visar tidigare empiriska studier att de personer som gör en typ av frivillig insats ofta också gör andra insatser, människor arbetar t.ex. ofta både ideellt och gör informella insat- ser.35 De personer som gör insatser är dessutom ofta väletablerade i den meningen att de förvärvsarbetar, lever i en familj och är relativt välutbildade. De som aldrig har arbetat ideellt har tvärtom ofta en lösare förankring på arbetsmarknaden och är lågutbildade och ensamboende i större utsträckning. Att de som gör insatser ofta är engagerade på flera sätt och är väletablerade och att de som inte gör några insatser ofta har sämre tillgång till sociala resurser har man försökt fånga med begreppen det kumulativa respektive det eroderade medborgarskapet.36 Vidare har studier kunnat konstatera att personer som arbetar ideellt ofta är exponerade på sociala arenor där de både får sociala resurser och blir tillfrågade om att börja arbeta ideellt. Ytterligare har befolkningsstudierna kunnat visa på starka samband mellan att växa upp med föreningsaktiva föräldrar och att själv arbeta ideellt. Vi kan därför anta att om man växer upp med föreningsaktiva föräldrar så förs åsikter och traditioner över till barnen som gör det naturligt, och kanske till och med uppfordrande, att arbeta ideellt. Vid sidan om sociala resurser och arenor finns det således en kulturell komponent som kan förklara varför människor arbetar ideellt.37 34Denna definition är i linje med de definitioner som används i internationell forskning. Dekker & Halman 2003. 35Jegermalm & Grassman 2009. 36Jeppsson Grassman & 2007. 37Svedberg, 2010b. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? 3Medborgerligt engagemang i det svenska samhället 1992–2014 För att visa på det ideella arbetets stabilitet samt kunna resonera om skillnader mellan engagerade och icke engagerade följer här en översiktlig orientering om ideellt arbete i det svenska samhället.38 Det ideella arbetets omfattning har inte minskat märkbart sedan den första befolkningsundersökningen 1992. Det verkar således inte finnas belägg för en nedgång i omfattningen av ideellt arbete. Figur 3.1 nedan redovisar engagemangsnivån i och 2014. Ideellt arbete i 1992-2014 Källa: –2014. 38 Texten är i huvudsak baserad på den rapport om ideellt engagemang som publicerades av (; Jegermalm & 2015). Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? Som figur 3.1 visar ligger andelen som arbetar ideellt stabilt på omkring hälften av den vuxna befolkningen som befolkningsstudierna har genomförts.39 Även det genomsnittliga antalet ideellt arbetade timmar är tämligen stabilt och varierar mellan 13 och . I den yngsta åldersgruppen (16 och ) finner vi att arbetar ideellt enligt befolkningsundersökningen . Nivån är densamma som för befolkningen som helhet. befolkningsstudie arbetade av den yngsta åldersgruppen ideellt. Det har dock inte inneburit att andelen ideellt arbetande är mindre i de äldre åldersgrupperna . Att yngre personer mer sällan arbetar ideellt kan vara ett livscykelfenomen. Då yngre ofta inte hunnit skaffa sig barn, bostad, arbete och utbildning har de inte blivit rekryterade av organisationerna i det civila samhället i samma utsträckning. De har alltså inte exponerats ännu på flera av de sociala arenor där människor kommer i kontakt med ideellt arbete.40 Att befolkningsundersökningarna visar på en så anmärknings- värd stabilitet gör att det inte finns empiriskt stöd för att det ideella arbetet minskat. Detta står i kontrast till andra mer pessimistiska forskningsresultat.41 En förklaring till skillnaden mellan forsk- ningsresultaten är att befolkningsstudierna anlägger ett brett perspektiv på medborgerligt engagemang och inte bara intresserar sig för de traditionella folkrörelserna eller begränsas till politiskt engagemang i sociala rörelser. Dessutom utgår befolknings- studierna inte från medlemskap utan från människors insatser vilket gör att de fångar en större bredd av aktiviteter än de undersökningar som studerar medborgerligt engagemang utifrån medlemskap. Att konstatera att omkring hälften av den vuxna befolkningen arbetar ideellt vid undersökningstillfället är dock en förenkling. Befolkningsundersökningen visar att nästan hälften 39Även den befolkningsstudie om ideellt arbete som gjordes i parallellt med den senaste svenska befolkningsundersökningen visar att det ideella arbetet i det danska samhället också är stabilt vilket stärker de svenska resultaten (se 2014). 40Se kapitlet av m.fl. i denna antologi för en mer ingående diskussion om detta. 41Se t.ex. m.fl. 2003. Medborgerligt engagemang - klassresa eller klassklyfta? (47,) av alla de som arbetar ideellt har två eller fler åtaganden. Det bekräftar att de som arbetar ideellt ofta är multiengagerade. Att bara se till den andel av befolkningen som arbetar ideellt visar alltså varken det ideella arbetets verkliga omfattning eller hur många åtaganden varje individ har. När vi vill studera om ideellt arbete ger individer en ökad tillgång till kanaler för politiskt deltagande är det viktigt att se hur stor andel av befolkningen som har arbetat ideellt tidigare men som inte gör det vid undersökningstillfället. Detta då engagemang i det civila samhällets organisationer kan bidra med resurser som kan användas även efter det att engagemanget har avslutats.