sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — Sjukpenning och föräldrapenning är inkomstrelaterade ersättningar som ska täcka den försäkrades inkomstbortfall vid nedsatt arbets- förmåga på grund av sjukdom och vid föräldraledighet. Ersättning- arna är baserade på den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI). SGI är ett beräkningsunderlag för arbetsbaserade försäk- ringsförmåner och definieras som den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av förvärvsarbete).42 För att kunna fastställa en SGI krävs att vissa villkor är uppfyllda. I första hand krävs att personen är försäkrad för arbetsbaserade för- måner. Vidare krävs bl.a. att personens inkomst kommer från eget arbete och att inkomsten har en viss varaktighet liksom uppgår till ett visst belopp. För försäkrade som bedriver studier och som har inkomst av ett eget arbete vid sidan av sina studier kan en s.k. studietids-SGI fast- ställas på grundval av denna inkomst. När en försäkrad inte längre arbetar (förvärvsavbrott) och inte längre har någon inkomst får hen enligt huvudregeln inte behålla sin SGI. Från huvudregeln finns emellertid undantag som innebär att en för- säkrad i vissa situationer kan få behålla sin SGI. Det kallas SGI- skydd. SGI-skydd gäller till exempel när den försäkrade är anmäld som arbetssökande på Arbetsförmedlingen och aktivt söker arbete, studerar med studiestöd eller studerar inom det egna yrkesområdet, får utbildningsbidrag för doktorander eller är föräldraledig med ett barn som är . SGI-skydd innebär att den sjukpenning- grundande inkomsten för tid då den försäkrade avbryter eller in- skränker sitt förvärvsarbete beräknas utifrån de förhållanden som gällde närmast före avbrottet eller inskränkningen, om den sjuk- penninggrundande inkomsten därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under avbrottet eller inskränkningen. 42 25 kap. 2 § SFB. Trygga villkor för doktorander Det finns tre olika lösningar för dagens SGI-skydd nämligen att den försäkrades SGI behålls aktiv under avbrottet, att SGI:n hålls vilande under avbrottet eller att den försäkrade får tillbaka sin SGI efter avbrottet. SGI-skydd gäller som framgår ovan bl.a. då den försäkrade bedriver studier.43 Den SGI-skyddskonstruk- tion som då tillämpas kallas att SGI:n är vilande vilket innebär att den försäkrades SGI kvarstår men aktiveras när studierna är avslutade, eller om studierna avbryts helt. Att SGI:n hålls vilande innebär att sjukpenningen vid ett even- tuellt sjukfall således inte beräknas på fastställd SGI utan enbart på en eventuell studietids-SGI. Sjukförsäkringen syftar till att ersätta en del av inkomsten när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Bestämmelser om sjukförsäkring finns i kapitel 27 och 28 socialförsäkringsbalken. För- säkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen, vilket innebär att ersättningen lämnas som en enhetlig andel av inkomsten. Det grund- läggande kravet för att omfattas av sjukförsäkringen uppfylls genom arbete. Försäkringen gäller i regel fr.o.m. den första arbetsdagen i . Sjukpenning betalas ut vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst en fjärdedel. Sjukpenningen är inkomstrelaterad och fastställs utifrån den försäkrades sjukpen- ninggrundande inkomst (SGI). Sjukpenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning. Sjukpenning lämnas på normalnivå eller fortsättningsnivå. Den försäkrade kan få sjukpen- ning på normalnivå för . Sjukpenning på normalnivå motsvarar av den för- säkrades årsinkomst om inkomsten inte överstiger 7,5 gånger pris- basbeloppet, dvs. räknat nivå.44 När max- antalet dagar med sjukpenning på normalnivå uppnåtts kan den försäkrade ansöka om sjukpenning på fortsättningsnivå. Sjukpenning på fortsättningsnivå motsvarar av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. En försäkrad som har en lägre års- 4326 kap. 11 § SFB. 44Prisbasbeloppet är enligt uppgifter från SCB. är prisbas- beloppet . Trygga villkor för doktorander inkomst än av prisbasbeloppet, dvs. nivå, kan inte få någon sjukpenning. Sjukpenningtillägg för statligt anställda I det statliga villkorsavtalet regleras förmåner vid sjukdom i form av ett sjukpenningtillägg.45 En arbetstagare har rätt till ett sjukpenning- tillägg fr.o.m. dag 15 om vederbörande är frånvarande på grund av sjukdom. –14 lämnas inget sjukpenningtillägg eftersom den anställde då normalt har sjuklön. Sjukpenningtillägget innebär bl.a. att det för dag 15–365 betalas ut ett tillägg av lönen till arbetstagare med en årsinkomst lägre än prisbasbelopp (dvs. räknat nivå). Ytterligare förmåner regleras för arbetstagare med högre årslön.46 Arbetstagare som erhåller sjukpenning får ett sjukpenningtillägg på av lönedelar över inkomsttaket om de erhåller sjuk- penning på fortsättningsnivå, eller om de erhåller fort- satt sjukpenning på normalnivå. Sjukförsäkring för doktorander med utbildningsbidrag Doktorander med utbildningsbidrag är inte anställda och deras bidrag betraktas inte som inkomst. Bidraget är inte sjukpenninggrundande och doktoranderna omfattas inte av den allmänna sjukförsäkringen. Doktorander som har utbildningsbidrag har dock rätt att behålla utbildningsbidraget under tid för sjukfrånvaro enligt 12 § förord- ningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Bidraget ger på så sätt ett visst skydd vid sjukdom. För att doktorandens studietid inte ska förkortas genom att utbildningsbidrag utgått för tid då doktoranden inte har kunnat ägna sig åt forskarutbildning har doktoranden rätt att få bidraget förlängt i motsva- rande mån.47 457 kap. Villkorsavtal–T mellan och Saco-S. 46Arbetstagare med en årslön över 7,5 prisbasbelopp får fr.o.m. dag 15 ett tillägg av lönedelar under 7,5 prisbasbelopp samt ett tillägg på av lönedelar över 7,5 prisbasbelopp. 474 a § förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Trygga villkor för doktorander Doktorander med utbildningsbidrag som före studiernas början har rätt till en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) får ha SGI:n vilande under forskarutbildningen, då forskarstudier i likhet med andra studier innebär att den försäkrade kan skydda sin upparbeta- de SGI.48 När studierna är avslutade eller om studierna avbryts helt kan den vilande SGI:n åter aktiveras. Doktorander med utbildningsbidrag kan även ha en anställning som assistent, enligt 5 kap. högskoleförordningen och kan på så sätt omfattas av den allmänna sjukförsäkringen för den del anställningen omfattar. En anställning som assistent är dock begränsad till högst vilket innebär att den SGI-baserade ersättningen vid sjuk- dom blir relativt låg. I rapporten socialförsäkring- en49 påpekas att doktorander som har utbildningsbidrag och som har anställning som assistent vid sjukdom får ersättning genom två olika system, dels genom bestämmelserna i förordningen om utbild- ningsbidrag för doktorander och dels genom bestämmelserna i social- försäkringsbalken. Sjukförsäkring för doktorander med stipendier Doktorander med stipendier är inte anställda och omfattas inte av den allmänna sjukförsäkringen. Stipendier betraktas inte som inkomst och är därför inte heller sjukpenninggrundande. För att förbättra den studiesociala tryggheten för alla stipendiefinansierade doktoran- der som är antagna vid ett svenskt statligt universitet eller en statlig högskola finns det fr.o.m. en försäkring hos Kammarkollegiet som under vissa villkor ger kompensation vid sjuk- dom eller föräldraledighet50. En utgångspunkt för försäkringen är att doktorandens stipendium bortfaller på grund av längre frånvaro från studierna.51 Det innebär att kortare sjukfrånvaro som inte med- för avdrag på det stipendium som doktoranden har, inte ersätts genom försäkringen. Emellertid har Kammarkollegiet gjort bedömningen att försäkringen även kan kompensera doktoranden i vissa fall även 4826 kap. 11 § SFB 49Studerande och socialförsärkingen, bilaga 1. 2012/13:30. Forskning och innovation, s. 173–174 och 1 kap. 11 c § högskoleförord- ningen. 51Sjuk- och föräldraförsäkring för doktorander med stipendier. Trygga villkor för doktorander om stipendiet inte har bortfallit på grund av frånvaro om det inne- bär att doktorandens studietid förlängs så att doktoranden inte heller kan slutföra sin utbildning.52 Om en doktorand delvis finansierar sina studier med stipendier så är förmånerna i försäkringen begrän- sad till den andel som består av stipendier. Försäkringsersättningen är inte skattepliktig. Ersättningsgrundande inkomst i stället för SGI I Kammarkollegiets försäkring används ersättningsgrundande inkomst (EGI) i stället för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). EGI mot- svaras av det stipendium som doktoranden uppbär . För att EGI ska kunna fastställas för en person krävs att hen är antagen som doktorand vid ett statligt universitet eller en statlig högskola och inte är heltidsanställd. Vidare krävs dessutom att någon del av den försäkrades årliga inkomst kommer från stipendier för att bedriva studier på forskarnivå. Kammarkollegiet vill vid handläggning av ansökan om försäkring alltid ha ett beslut från om doktoranden uppfyller villkoren för sjukpenninggrundande in- komst eller inte. Det gäller även om de är utländska doktorander och inte räknas som bosatta i . Ersättningens storlek är beroende av den försäkrades EGI och den omfattning i vilken dennes arbetsförmåga är nedsatt. En försäk- rads EGI ligger också till grund för beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivå och tillfällig föräldrapenning (se följande avsnitt om Föräldrapenning). Sjukpenning för doktorander med stipendier När det gäller hur sjukpenning vid sjukdom för en doktorand med stipendier som är försäkrad hos Kammarkollegiet betalas ut bygger villkoren till stora delar på motsvarande bestämmelser som finns i socialförsäkringsbalken. Skillnaden är att sjukpenningen för dok- torand med stipendier fastställs utifrån EGI i stället för SGI. 52 Se Kammarkollegiets information Allmän information om sjuk- och föräldraförsäkringen för doktorander. Kammarkollegiet har här vidgat tolkningen av be- stämmelserna. Se vidare avsnitt 4.4.10. Trygga villkor för doktorander EGI finns inget motsvarande villkor om att inkomst som understiger av gällande prisbasbelopp, dvs. , be- traktas som alltför låg för att försäkras.53 Vidare finns inte heller något tak för EGI som det finns för SGI där inkomster som över- stiger 7,5 prisbasbelopp () ska bortses, dvs. det finns ingen gräns i likhet med socialförsäkringsbalkens bestämmelser om att sjukpenning lämnas med högst per dag.54 Det innebär att en doktorand som har ett stipendium som överstiger 333 750 kro- nor kan få mer ersättning genom försäkring från Kammarkollegiet än vad som gäller enligt socialförsäkringsbalken. För doktorander som är anställda vid ett statligt universitet eller en statlig högskola gäller dock sjukpenningtillägg enligt kollektivavtal som innebär er- sättning utöver per dag fr.o.m. dag 15 av sjukfrånvaron (se avsnittet ovan Sjukpenningtillägg för statligt anställda). Kammar- kollegiet avser dock att införa motsvarande tak som gäller social- försäkringsbalkens bestämmelser vid nästa villkorsändring.55 Föräldraledighetslagen (1995:584) ger föräldrar som är arbetstagare rätt att vara lediga från sin anställning med eller utan föräldrapen- ning och med tillfällig föräldrapenning. Lagen gäller dock inte dok- torander med utbildningsbidrag eller stipendier, eftersom de inte har någon anställning. I 12 kap. socialförsäkringsbalken finns bestämmelser om föräldra- penning. Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när hen inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete.56 Föräldrapenning kan vara bosättningsbaserad och arbetsbaserad. Föräldrapenning som är arbetsbaserad och baseras på den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst kallas för för- äldrapenning på sjukpenningnivå. En förälder som är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning men som inte uppfyller vissa villkor kan få ersättning på grundnivå. Föräldrapenning på grundnivå kan även lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad 5325 kap. 3 § SFB. 5425 kap. 5 § SFB. 55Enligt uppgift från Kammarkollegiet beräknas villkorsändringen träda i kraft . 5612 kap. 2 § SFB. Trygga villkor för doktorander Föräldra- penning på lägstanivå kan betalas ut till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning. Ersättningen är per dag. För att få föräldrapenning baserad på sjukpenningnivå måste föräldern vara försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning samt uppfylla det s.k. 240-dagarsvillkoret.57 Vill- koret innebär att föräldern måste ha varit försäkrad för sjukpenning som överstiger lägstanivån i följd före barnets födelse. 240-dagarsvillkoret tillkom för att undvika att föräldrar enbart i syfte att få högre föräldrapenning påbörjade ett arbete under gravidite- ten.58 Föräldrapenning lämnas för ett barn. Föräldrapen- ning för ett barn lämnas på sjukpenning- nivå eller på grundnivå. Därefter gäller att föräldrapenning kan lämnas på antingen sjukpenningnivån eller grundnivån. För- äldrapenning på lägstanivå kan betalas ut under sammanlagt . En förälder som har ensam vårdnad om ett barn får föräldra- penning under 480 dagar.59 Om föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn får vardera vårdnadshavaren var.60 Av dessa är på sjukpenningnivå och på lägsta- nivå. Föräldrarna kan avstå dagar till varandra, men på sjuk- penningnivå är reserverade och kan inte avstås till den andra för- äldern.61 För föräldrar som delar föräldrapenningen lika kan en jämställdhetsbonus betalas ut.62 Föräldrapenningtillägg för statligt anställda I det statliga villkorsavtalet regleras om förmåner vid föräldraledig- het i form av ett föräldrapenningtillägg. Tillägget lämnas för per barnsbörd, dvs. vid flerbarnsfödsel får den anställde 57SFB 12 kap. 35 §. 1984/85:78, om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen, s. 59. 59SFB 12 kap. 14 §. 60SFB 12 kap. 15 §. 2014/15:124. En mer jämställd föräldrapenning. 62Regleras i lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Trygga villkor för doktorander inte fler dagar. Föräldrapenningtillägget är under respek- tive över det s.k. basbeloppstaket ().63 I 13 kap. socialförsäkringsbalken finns bestämmelser om tillfällig föräldrapenning. En försäkrad förälder har rätt till tillfällig föräldra- penning om hen avstår från att arbeta i samband med ett barns födelse eller vid barns sjukdom eller smitta eller i samband med att barn har avlidit. Precis som för föräldrapenning lämnas ersättning för tillfällig för- äldrapenning med förmånsnivå motsvarande hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels och en åttondels dag då föräldern avstått från för- värvsarbete. Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption lämnas enligt huvudregeln till en pappa som avstår från förvärvsarbete under per barn. Adoptivföräldrar har rätt vardera. Ersättning kan lämnas under sammanlagt när föräldern avstår förvärvsarbete på grund av att ett barn som är är sjukt eller smittat eller då ordinarie vårdare är sjuk. Ersättning för ytterligare kan lämnas för varje barn och år på grund av exempelvis sjukdom eller smitta hos barnet, dock inte för ordinarie vårdares sjukdom. För vård av barn som har fyllt kan tillfällig föräldrapenning lämnas när barnet har behov av särskild tillsyn eller vård såsom t.ex. när barnet har en sjukdom eller en funktionsnedsättning. Ersättningen lämnas då på motsvarande sätt som vid vård av barn som inte har fyllt . Under vissa för- utsättningar kan tillfällig föräldrapenning även lämnas för vård av barn som är och som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Föräldrar till ett allvarligt sjukt barn som inte har fyllt har rätt till tillfällig för- äldrapenning under ett obegränsat antal dagar. Det gäller när barnet är så svårt sjukt att det finns ett påtagligt hot mot barnets liv. Till- fällig föräldrapenning kan också betalas ut i samband med att ett barn avlider. 63 Basbeloppstaket är, enligt avtalet, ett belopp som motsvarar tio gånger det gällande pris- basbeloppet enligt socialförsäkringsbalken, dvs. Trygga villkor för doktorander Ersättningsnivån för hel tillfällig föräldrapenning motsvarar av den försäkrades SGI.64 Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för doktorander med utbildningsbidrag Doktorander med utbildningsbidrag har rätt att behålla utbildnings- bidraget vid föräldraledighet enligt 12 § förordningen om (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Det gäller även vid vård av barn. För att doktorandens studietid inte ska förkortas genom att utbildningsbidrag utgått för tid då doktoranden inte har kunnat ägna sig åt sin utbildning har doktoranden rätt att få bidraget förlängt i motsvarande mån. Om föräldrapenning lämnas enligt socialförsäkringsbalken för tid under vilken doktoranden har utbildningsbidrag, ska bidraget minskas med det belopp som har lämnats. Detta gäller dock inte föräldra- penning som är relaterad till en inkomst som doktoranden har sam- tidigt med utbildningsbidraget, s.k. studietids-SGI. Den som har anställts som doktorand men inte har någon vilande SGI har inte rätt till föräldrapenning på sjukpenninggrundande nivå om vederbörande får barn efter att man har an- ställts som doktorand. Vid en övergång från utbildningsbidrag till anställning som doktorand gäller i sådana fall att doktoranden får ersättning på grundnivå vid föräldraledighet. Utbildningsbidraget kan i sådana fall inte heller förlängas eftersom doktoranden är an- ställd. Detta är dock inget som är unikt för doktorander utan mot- svarande gäller även för andra som inte haft en anställning. För dok- torander som har stipendier finns dock inte något sådant villkor i den försäkring som ska tecknas via Kammarkollegiet. Föräldrapenning för doktorander med stipendier Doktorander med stipendier har, som tidigare nämnts, genom för- säkring via Kammarkollegiet rätt till ersättning om doktorandens stipendium bortfaller p.g.a. frånvaro vid sjukdom eller föräldra- ledighet. Villkoren följer i huvudsak socialförsäkringsbalkens struktur 64 Enligt 28 kap. 7 § 1 SFB. Trygga villkor för doktorander Skillnaden är bl.a. att föräldrapenning på sjukpenning- nivå beräknas på ersättningsgrundande inkomst (EGI) i stället för SGI, se avsnitt 1.4.3. Andra skillnader är att föräldrapenning på sjuk- penningnivå inte har ett inkomsttak som innebär att oavsett in- komst så får den försäkrade högst per dag. Det innebär att en doktorand som har ett stipendium som överstiger 10 pris- basbelopp eller kan få mer ersättning än en doktorand med utbildningsbidrag kan få och även mer än vad som gäller för föräldrapenning på sjukpenningnivå enligt socialförsäkringsbalken. Kammarkollegiet avser dock att införa motsvarande tak som gäller socialförsäkringsbalkens bestämmelser vid nästa villkorsändring. Vidare gäller inte 240-dagarsvillkoret för att få ersättning enligt för- äldrapenning på sjukpenningnivå från Kammarkollegiet. I Kammar- kollegiets försäkring finns inga motsvarande villkor om ett jämställt föräldrauttag och det utgår således ingen jämställdhetsbonus. Där- emot ska den försäkrades antal dagar med föräldrapenning samord- nas med vad den andra föräldern tar ut så att föräldrapenning betalas för per barn. Föräldrapenningsförmånerna gäller endast för doktoranden och kan inte överföras till någon annan. I övrigt följer försäkringen till stora delar motsvarande bestämmelser som finns i socialförsäkringsbalken. Föräldrapenning kan enligt villkoren lämnas på sjukpenningnivå (EGI), grundnivå, eller lägstanivå. Föräldrapenning på sjukpenning- nivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad om det kan fast- ställas en ersättningsgrundande inkomst för föräldern. Föräldrapen- ning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad om det kan fastställas en ersättningsgrundande inkomst för föräldern. För hel föräldrapenning är grundnivån . Grund- nivån enligt socialförsäkringsbalkens bestämmelser har med anled- ning av budgetpropositionen justerats till . Kammarkollegiet avser dock att justera beloppet till vid nästa villkorsändring.65 Föräldrapenning på lägstanivå kan lämnas till en förälder som är försäkrad och avser tid då föräldrapenning inte får lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån. För hel föräldra- penning är lägstanivån . 65 Enligt uppgift från Kammarkollegiet beräknas villkorsändringen träda i kraft . Trygga villkor för doktorander När det gäller tillfällig föräldrapenning gäller Kammarkollegiets för- säkring för en försäkrad förälder om hen avstår från doktorand- studier och avstår från sitt stipendium i samband med ett barns födelse eller behov av vård eller i samband med att barn har avlidit. Ersättning enligt försäkringen kan bara lämnas till den förälder som är doktorand under maximalt per barn och år. I övrigt följer villkoren i huvudsak socialförsäkringsbalkens be- stämmelser t.ex. när det gäller ersättningsnivå osv. Det finns i Kam- markollegiets försäkring dock inga motsvarande villkor för att tillfällig föräldrapenning kan lämnas när föräldern vårdar barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade.66 En anställd har rätt till ålderspension i form av en allmän ålders- pension som beslutat om och som regleras i socialförsäk- ringsbalken. Därutöver kan en anställd också ha tjänstepension som arbetsmarknadens parter har kommit överens om och eventuella privata pensionsförsäkringar som den anställde har sparat till själv. Den allmänna ålderspensionen består av inkomstgrundad pension och garantipension.67 Den inkomstgrundade pensionen består av ett fördelningssystem och ett premiepensionssystem. Garantipension är grundskyddet i den allmänna pensionen och lämnas till den som haft en relativt låg eller ingen inkomst. Pension för statligt anställda Statligt anställda omfattas av tjänstepensionsavtalet PA 16, som gäller mellan och de fackliga organisationerna på det statliga avtalsområdet.68 Avtalet består av två avdelningar. 66Jämför 13 kap. 26–29 §§ SFB. 6755 kap. 1 § SFB. 68De fackliga organisationerna på det statliga området är OFR/S, P, O, Saco-S och . Trygga villkor för doktorander I omfattar i huvudsak arbetstagare födda och senare, Avdel- ning II arbetstagare födda och tidigare. Avdelning I omfattar premiebestämd ålderspension (ålderspension valbar, ålderspension obligatorisk samt ålderspension flex). En pre- miebestämd ålderspension bestäms av storleken på inbetalda och avkastningen på detta kapital . Ålderspension enligt Avdelning I tjänas in från första anställningsdagen och till den ålder som följer av 32 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Totalt avsätts motsvarande av den pensionsgrundande lönen på lönedelar under 7,5 inkomst- och prisbasbelopp (ibb) och på lönedelar som överstiger 7,5 ibb. Avdelning II omfattar såväl premiebestämd ålderspension (indi- viduell ålderspension och kompletterande ålderspension) som för- månsbestämd ålderspension. Den förmånsbestämda ålderspensionen enligt Avdelning II utgörs av en i förväg bestämd nivå som är av- hängig lönen då anställningen upphör samt antalet anställningsår inom avtalsområdet. Premiebestämd pension enligt Avdelning II tjänas in och utgör totalt av den pensionsgrundande lönen. Förmånsbestämd pension tjänas in på lönedelar över 7,5 ibb. Inom såväl Avdelning I som Avdelning II har arbetstagaren möj- lighet att välja förvaltare för delar av de som avsätts. Dess- utom kan arbetsgivare och arbetstagarorganisation/arbetstagare komma överens om att sätta av ytterligare till ålderspension för arbetstagare inom båda avdelningarna. Utöver ålderspension utgörs förmåner enligt PA 16 också av sjukpension och efterlevande- pension. Pension för doktorander med utbildningsbidrag