sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — områden med civila kopplingar reducerades.12 Därefter genomförs ytterligare reduktioner och omfördelningar om totalt mellan åren 2015 och 2017.13, 14 Sammantaget kan det konstateras att Försvarsmakten prioriterat forsknings- och utvecklingsverksamhet som är unik för försvaret och som är integritetskritisk och till del omgärdas av sekretess. Prioriteringen har medfört att teknikutveckling och satsningar som syftat till att föra in forskningsresultat i den fortsatta materielut- vecklingsprocessen har reducerats i större omfattning än forsk- ningen. På samma gång har också den nydanande forskningen bort- om identifierade behov upphört vilket minskat möjligheterna att förutsäga nya trender, fånga upp hot och möjligheter och tidigt se behov av FoU-satsningar nya områden. Reduktionerna har inneburit att omfattningen av i princip alla områden har minskat. Inom en del områden bärs centrala kompe- tenser nu av enstaka experter. Detta gäller såväl vid FOI som vid FHS och FMV. Styrningen av FoU-verksamheten mot högre systemnivåer har inneburit att djupare teknikorienterad forskning på många områden har upphört. Eftersom värdering på systemnivå bygger på värdering av ingående komponenter och delsystem inne- bär detta att möjligheterna till att göra värderingar på högre systemnivå de facto har minskat. Reduktionerna inom teknikut- veckling innebär ett större risktagande vid materielanskaffningar eftersom möjligheterna att prova nya teknologier i tidiga faser av anskaffningsprocessen för att väga alternativ mot varandra minskat. 12Forskningsområdena Logistik respektive Miljö upphörde, forskning inom områdena Modellering och Simulering, Ledning med MSI (Människa-System-Interaktion) samt forsk- ning inom samtliga områden vid FHS reducerades. Teknikutvecklingsverksamheten inom flera områden reducerades. 13Genomförda reduktioner omfattar i själva verket , men anslaget tillförs också medel från anslag 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap för ny FoU-verksamhet inom det s.k. undsäk-programmet. 14Huvuddelen av reduktionerna omfattar teknikutveckling. Forskning inom flygteknikom- rådet har reducerats och området Modellering och simulering har upphört. Forskning och utveckling på försvarsområdet I detta avsnitt beskrivs de större beställarna och utförarna av forsk- ning och utveckling på försvarsområdet (se figur 5.1). fattar beslut om den årliga budgeten. Regeringen styr myndigheterna genom myndighetsinstruktioner, årliga reglerings- brev och särskilda regeringsbeslut. Som ett led i uppföljningen läm- nar myndigheterna en årsredovisning till regeringen. Årsredovis- ningen är en del i den årliga budgetprocessen och ger regeringen information om vilken verksamhet som bedrivits samt utgör underlag för den resultatredovisning som regeringen lämnar till i budgetpropositionen. Forskning bedrivs inom många politikområden och för många olika syften. När det gäller de offentliga aktörerna berörs riksdag, regering och flertalet departement i samt ett stort antal myndigheter inom de flesta politikområden. Inom näringslivet bedrivs FoU inom industrin samt av små och medelstora företag. Även inom området för försvar och samhällets säkerhet finns, som beskrivits i avsnitt 5.2, en komplex struktur avseende FoU med många forskningsutförare och beställare, vilket ställer stora krav på regeringens styrning och uppföljning av myndigheternas FoU-verksamhet. Som utredningen tidigare beskrivit är huvud- delen av den statligt finansierade FoU-verksamheten inom för- svarsområdet avgiftsfinansierad och uppdragsstyrd. Den finansieras genom flera olika anslag till olika myndigheter. Anslagen disponeras av beställande myndigheter som uppdrar åt utförande myndigheter, universitet och högskolor samt privata aktörer att genomföra FoU- verksamhet. Därutöver beställer även regeringen forskning och analys- stöd för eget behov. Dessa förutsättningar för verksamheten medför komplexa finan- sieringsflöden och att det uppstår utmaningar med att få en tydlig helhetsbild av verksamheten. Detta påverkar även möjligheterna till transparens och uppföljning av den aktuella verksamheten. Utred- ningen återkommer till dessa frågor i kapitel åtta. Forskning och utveckling på försvarsområdet Av Försvarsmaktens myndighetsinstruktion15 framgår att myndig- heten ska beställa forskning och utvecklingsarbete, samt bedriva egna studier och försök, för inriktning och utveckling av det militära försvaret. Redovisning av genomförd verksamhet sker i För- svarsmaktens årsredovisning. I denna redovisning ingår den verksam- het som beställts av olika forskningsutförare. Försvarsmaktens utvecklingsverksamhet (verksamhetsgren, VG, 3) omfattar Forskning och utveckling (FoU) samt Materielutveckling.16 Försvarsmaktens FoU delas in i Forskning och teknikutveckling, Koncernövergripande FoU, Studier och Transferprogram. Begreppet Materielutveckling avser här de allra tidigaste faserna i materiel- utvecklingsprocessen och omfattar stöd till förmågeinriktning, definitioner och målsättningsarbete inom materielområdet. Denna användning av begreppet materielutveckling ska inte förväxlas med den vanligen förekommande betydelsen inom försvarsområdet, dvs. objektsbunden tekniskt relaterad ny- och vidareutveckling av materiel som beställs av FMV på uppdrag av Försvarsmakten. Inom Försvarsmakten inriktas all FoU-verksamhet, inklusive forskning och utveckling, i Försvarsmaktens strategiska inriktning (FMSI). FMSI ger en övergripande inriktning av vilka områden och program som ska prioriteras inom FoU-verksamheten. I Försvars- maktens FoU-strategi definieras det övergripande syftet med För- svarsmaktens FoU-verksamhet och dess mål, medel och metoder. Den senaste FoU-strategin gavs ut . Överbefälhavaren fattar beslut om FMSI liksom Försvarsmaktens FoU-strategi. Perspektivstudien är ett ingångsvärde till såväl Försvarsmaktens strategiska inriktning som till underliggande planer. Perspektivstudien syftar bl.a. till att beskriva myndighetens utvecklingsbehov i perspek- tivet 20 år.Perspektivstudien genomförs på uppdrag av regeringen. 15Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 16Försvarsmaktens verksamhet indelas i sex s.k. verksamhetsgrenar som i sin tur indelas i produktgrupper. Forskning och utveckling respektive Materielutveckling utgör de två pro- duktgrupperna inom verksamhetsgren 3 – utveckling. Forskning och utveckling på försvarsområdet är ett centralt forum för diskussion om FoU. ÖB bjuder in myndighetscheferna vid , FMV och FHS till konferensen en till . redo- visas och diskuteras forskning och utveckling inför berednings- arbetet med planer inom FoU-verksamheten (se nedan). Inriktningen förfinas därefter i Försvarsmaktens inriktningsplan för FoT (IFoT) och ytterligare i detalj i Försvarsmaktens Forsk- nings- och teknikutvecklingsplan (FoT-plan), Studie- och koncept- utvecklingsplanen (SoK-plan) respektive planen för s.k. Koncern- övergripande FoU. Arbetet med att konkretisera den strategiska inriktningen sker i huvudsak inom områdesvisa beredningsgrupper, s.k. FoT-grupper som leds av Försvarsmakten (se nedan). Forskning och teknikutveckling syftar till att säkerställa långsiktiga kunskaps- och kompetensbehov och är en del av grunden för För- svarsmaktens kort- och långsiktiga förmågeutveckling. Försvars- maktens forskning är fokuserad mot områden där civilt driven forskning, helt eller till del, inte kan tillgodose myndighetens behov. Verksamheten ska säkerställa tillgång till kommersiellt oberoende kunskap och kompetens inom tio sammanhållna områden och pro- gram. Inom dessa områden beställer Försvarsmakten forskning av främst FOI och FHS men det finns även andra utförare såsom () och Kungl. Tekniska högskolan (KTH). Teknikutveckling syftar till att bygga upp kunskap om och realiser- barhetspröva nya möjliga tekniska lösningar inom prioriterade om- råden. Verksamheten syftar till att testa olika alternativ innan beslut om anskaffning och därmed bidra till att rätt system väljs till rätt kostnad. FMV realiserar, på Försvarsmaktens uppdrag, teknik- utvecklingsprojekt i huvudsak genom upphandling från kommersiella leverantörer. omfattar Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling områdena: •Ledning och MSI (Människa-System-Interaktion) Forskning och utveckling på försvarsområdet •Undsäkprogram (verksamhet inom underrättelse- och säkerhets- området). De olika områdena beskrivs närmare i bilaga två. Försvarsmakten för i FMSI fram behov av nya eller utökade satsningar inom områdena cyber, rymdrelaterade förmågor, skydd mot och egen långräckviddig bekämpningsförmåga, strid med system i samverkan, obemannade farkoster och artificiell intelligens. För- svarsmakten konstaterar vidare i underlag till utredningen att de behov av satsningar som identifierats inom nya områden innebär att befintlig prioriterad verksamhet behöver lämnas i motsvarande omfattning. Utredningen återkommer till denna fråga i kapitel sju. Koncernövergripande FoU omfattar bl.a. forskningsutförarnas stöd i Försvarsmaktens FoT-process, deras analytiska stöd till Hög- kvarterets olika avdelningar, omvärldsbevakning, tekniskt prognos- arbete och skanning av forskningsfronten. Studier och konceptutveckling ligger till grund för beslutsunderlag avseende Försvarsmaktens utveckling på både kort och lång sikt. Verksamheten leds av Försvarsmakten med stöd av expertis från myndigheterna. Detta är ett av de sätt som kunskaper från FoU omsätts i Försvarsmaktens interna utvecklingsverksamhet. Forskning och utveckling på försvarsområdet Transferprogrammet syftar till att stärka bryggan mellan forskning och teknikutveckling och Försvarsmaktens operativa verksamhet. Målet är att snabbt kunna möta förmågebehov från krigsförbanden genom att använda de mest lovande FoU-resultaten direkt i verksamheten. är transferprogrammet starkt nedtonat beroende på reduktion av anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. Framtida inriktning av FoU-verksamheten I samband med de reduktioner av anslaget 1:5 Forskning och teknik- utveckling som sker i perioden –2018 har Försvarsmakten genomfört en genomlysning av FoU-verksamheten. Syftet med genomlysningen har varit att se över verksamheten så att den svarar mot Försvarsmaktens bedömning av kompetensbehoven för den framtida förmågeutvecklingen och att anpassa verksamheten till den reducerade ekonomiska omfattningen. Utredningen har tagit del av hur arbetet genomförts och dess resultat. Försvarsmaktens prioritetsordning för forsknings- och teknikutvecklingsverksamheten är i första hand satsningar på verksamhet inom integritetskritiska områden. Med integritetskritiska områden avses områden där verksamheten omgärdas av sekretess och där det också huvud- sakligen är svårt att få ta del av resultat från internationell forsk- ning och teknikutveckling. Därefter prioriteras forskning och teknikutveckling inom områden som av regeringen pekats ut som väsentliga säkerhetsintressen, dvs. stridsflygs- och undervattensför- mågorna. Försvarsmaktens inriktning är att stora materielprojekt i högre grad ska bära kostnader för forskning och teknikutveckling som behövs för det specifika systemet. Slutligen prioriteras forsk- ning och teknikutveckling som syftar till att vidmakthålla och utveckla en nationell oberoende kunskapsbank för Försvarsmaktens behov. Den samlade verksamheten analyserades i flera steg. Verksam- hetens betydelse bl.a. för utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga, integritet och sekretess samt dess kvalitet beaktades. Slut- satserna av genomlysningen är bl.a. att flera integritetskritiska om- råden bedöms vara nära underkritiska, att nya behov endast kan Forskning och utveckling på försvarsområdet omhändertas i begränsad omfattning och att konsekvenser av detta uppträder först i ett längre perspektiv. Styrning, inriktning, uppföljning och finansiering av FoU Chefen för leder och samordnar Försvarsmaktens arbete med forskning och utveckling samt studier och konceptut- veckling. Produktionschefen ansvarar för planering, ledning och uppföljning av genomförande av forskning och utveckling. Vid Ledningsstaben finns tre befattningar med ansvar för forsk- nings- och utvecklingsverksamhet som leder utarbetandet av in- riktning och planer. Inom Ledningsstaben finns också funktionen Chief Scientist som inte är bemannad men innehafts av en forskarutbildad officer. Vid Produktionsled- ningen finns två befattningar som hanterar offerter, beställningar och ekonomisk uppföljning. För varje FoT-område eller program finns en s.k. FoT-grupps- ordförande i . Rollen är en ”tillika-uppgift” vilket innebär att uppdraget inte utgör en heltidssysselsättning. FoT-grupps- ordföranden leder områdets beredningsgrupp (FoT-grupp) där berörda avdelningar i Högkvarteret och utförarna ingår. Försvars- makten lägger uppdrag på FMV, FOI och FHS för att myndig- heterna ska ingå i och stödja FoT-processen. Inom definieras och prioriteras Försvarsmaktens kunskapsbehov inom området. FoT-gruppen ansvarar också för att ta fram underlag för såväl IFoT som FoT-plan. FoT-gruppen planerar, genomför och följer upp resultatöverföring från FoT-området till insatsorganisationen och materielförsörjningen samt samverkar med relevanta aktörer. FoU-verksamheten koordineras genom olika direktiv inom hög- kvarteret samt i olika mötesfora där utförarna är representerade. På myndighetsledningsnivå förs diskussion om strategiska FoU-frågor och i Programgrupp FoT (Pg FoT) behandlas frågor relaterade specifikt till forskning och teknikutveckling. Forskning och utveckling på försvarsområdet Resultat av forskning och utveckling ska kunna tillämpas och bidra till ökad effekt i den operativa verksamheten. Det kan t.ex. inne- bära kommersiellt oberoende stöd till kravställning vid upphand- ling av nya materielsystem. FoU-resultaten kan också stödja för- band med motståndarbedömningar och taktikutveckling. finns olika sätt att nyttigöra resultaten av forsknings- och utvecklingssatsningarna i Försvarsmakten. Samverkan mellan bestäl- lare och utförare inom FoT-grupperna och i olika s.k. samverkans- grupper kopplade till FoT-områdena ska bidra till att kanalisera För- svarsmaktens forskningsbehov till myndigheterna som den syftar till att underlätta kunskapsöverföring mellan Försvarsmakten och utförarna. Det finns också ett uppdrag till FOI avseende s.k. materiel- områdesföreträdare som är placerade i Försvarsmakten för att ut- veckla nyttiggörande av FoU i förbands- och förmågeutvecklingen. Det finns även analytiker från FOI placerade vid de olika staberna i Högkvarteret som också utgör en länk till FOI:s samlade kompetens. En betydande del av nyttiggörandet av FoU sker inom ramen för materielprocessen. Här nyttjas FMV:s samlade kompetens liksom kompetens som byggs upp och utvecklas vid FOI. Det finns emellertid ingen formell process för omsättning av FoU-resultaten i materielprocessen. Utredningen återkommer till denna fråga i förslagsdelen. Forskningen vid FHS nyttiggörs i Försvarsmaktens verksamhet bl.a. genom de officerare som genomgår utbildning vid FHS. Försvarsmaktens personal får del av nya kunskaper och metoder som på detta sätt integreras i försvaret. Försvarsmaktens kunskapsportal – KUPAL är ett myndighets- gemensamt system där FoU-resultat från samtliga myndigheter ska samlas och tillgängliggöras. Utredningen erfar att systemet är föga använt. Försvarsmaktens forskning och utveckling delas in i forskning och teknikutveckling (FoT), koncernövergripande FoU, studier samt transferprogram. Forskning och utveckling på försvarsområdet teknikutveckling , studier och konceptutveckling , s.k. koncernstödsuppdrag och övrig verksamhet17 34 miljoner kronor.18 Över anslag 1:5 Forsk- ning och teknikutveckling finansieras främst forskning och icke objektsbunden teknikutveckling men också exempelvis studier. Verksamheten utförs av FHS, FMV och FOI, universitet och hög- skolor samt industrin. Försvarsmakten beställer också utvecklingsverksamhet, såväl objektsbunden materielrelaterad utveckling som annan utvecklings- verksamhet inom anslagen 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, ofta via FMV. FoU-verksamhet i form av studier samt koncept- och förbands- utvecklingsverksamhet utförs också av Försvarsmaktens personal. Denna verksamhet belastar anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. I tabellen nedan visas Försvarsmaktens redovisade kostnader för VG 3, utveckling, samt prognos . redovisas omfattande kostnader förknippade med förbandsrelaterad materielutveckling (se avsnitt Försvarsmaktens utvecklingsverksamhet), medan Försvarsmaktens redovisade kostnader för sådan förbandsrelaterad materielutveck- ling har minskat från 2010.19 Minskningen av de samlade utveck- lingskostnaderna är en följd av regeringens styrning mot minskad satsning på utveckling och ökad satsning på uppbyggnad av insats- organisationen. 17I övrig verksamhet ingår det nationella flygtekniska forskningsprogrammet , samarbeten inom europeiska försvarsbyrån, och Transfer- programmet . 18Försvarsmaktens årsredovisning 2015. 19De jämförelsevis stora kostnaderna för ”FoU andra anslag” är en följd av hantering av kostnadsfördelningar mellan anslag vid införandet av system PRIO. Dessa omfattar kostnader för central overhead, lokal overhead, central ledning och hyra inom anslag 1.1. Förbands- verksamhet och beredskap. Fördelningarna har legat fast . Forskning och utveckling på försvarsområdet SOU 2016:90 Försvarsmaktens kostnader för VG 3-utveckling –2016 (, löpande priser) Källa: Försvarsmaktens underlag till utredningen samt underlag tidigare tillställt FMV förser Försvarsmakten med försvarsmateriel och logistik- tjänster, teknologi och andra tjänster. FMV ska enligt sin instruktion21 säkerställa att det svenska försvaret har den utrustning och de s.k. kringtjänster de behöver för att utföra sitt uppdrag genom att upphandla och utveckla materiel och tjänster samt se till att materielen underhålls. FMV är en i huvudsak uppdragsfinansierad myndighet och hade 3 322 anställda och en sammanlagd omsättning om . FoU-relaterad verksamet vid FMV sker huvudsakligen genom upp- drag från Försvarsmakten och återredovisas också till Försvars- makten. FMV utgör i denna bemärkelse en sekundär beställare inom försvarsrelaterad FoU. FoU-verksamheten inom FMV in- riktas, sammanhålls och följs upp från verksamhetsområdet . Cirka 30 årsarbetskrafter (fördelade på 20Detta avser materielutveckling för förbanden som belastar anslagen 1:1 Förbandsverk- samhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. 21Förordning (2007:854) med instruktion för . Forskning och utveckling på försvarsområdet drygt 190 personer) är verksamma inom icke-objektsbunden FoU på FMV. FoU-verksamheten omfattar icke-objektsbunden utveckling och objektsbunden materielutveckling och sker hos olika utförare. FoU inom ramen för anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling om- fattar endast icke-objektsbunden teknikutveckling som inriktas av Försvarsmaktens FoT-plan. FMV bedömer om teknikutvecklings- uppdrag ska genomföras av en statlig utförare eller upphandlas vid industrin. FMV tar emot och sammanfattar resultaten som åter- rapporteras till Försvarsmakten. Mellan tio och femton procent av kostnaderna inom teknikutvecklingen används inom FMV för att förädla leverantörernas resultat. Utveckling som bekostas inom anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar omfattar både icke-objektsbunden och objekts- bunden utveckling. Objektsbunden utveckling finansieras också inom ramen för anslaget 1:4 Vidmakthållande av materiel och an- läggningar m.m. FMV ska inom ramen för anslag 1:11, ap. 1, Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., tillhandahålla resurser inom teknik- och materielförsörjning för stöd till regeringen. Teknik- och materielutvecklingsverksamhet som beställs av FMV utförs till största delen av industrin följt av andra myndigheter22 och institut. Den genomsnittliga fördelningen av utvecklingsverk- samhet hos olika utförare finansierat över anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar respektive 1:5 Forskning och teknikutveckling visas i figur 5.5. Den största andelen av utvecklingsverksamheten sker vid industrin. Den genomsnittliga årliga totalsumman för hela perioden är , men som framgår av tabell 5.3 nedan har kostnaderna sjunkit med . Fördelningen av utveckling bekostad över anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling har varierat signifikant mellan de olika utförarna. 22 Att andra myndigheter utgör en signifikant andel beror på finansiering av demonstratorn Neuron via FMV:s franska motsvarighet DGA – Direction Générale de l’Armement. Forskning och utveckling på försvarsområdet Andelen verksamhet vid institut, som huvudsakligen omfattar FOI, har ökat jämfört med satsningar i industrin, men jämfört med de samlade utvecklingskostnaderna är dessa variationer små. Figur 5.5 Relativ fördelning av utvecklingsverksamhet exklusive vidareutveckling för åren 2008–2015 Källa: FMV:s underlag till utredningen, genomsnittlig fördelning för hela perioden. Om även kostnader för vidareutveckling inkluderas uppgår andelen utvecklingskostnader vid industrin till av totalsumman. FMV har också provningsverksamhet av försvarsmateriel på prov- platser runt om i inom flyg och rymd-, sjö-, mark- och led- ningssystemområdena. Försvarsmakten finansierar en basplatta för verksamheten och dessutom tas avgifter ut för respektive projekt. Försvarsmakten är huvudkund, men FMV utför också uppdrag för andra länder och försvarsindustrin, vilket bidrar till kostnadstäck- ning av provplatserna. Provplatserna används även, dock i liten utsträckning, för forskning och teknikutveckling. Provplatserna finns i , , , samt . Forskning och utveckling på försvarsområdet Nyttiggörandet av FoU-verksamheten sker genom FMV:s arbete i materiel- och logistikförsörjningen samt i konceptarbeten, studier och analyser. De flesta av medarbetarna vid FMV som är verk- samma inom icke-objektsbunden FoU är också verksamma i mate- riel- och logistikförsörjningen för att säkerställa nyttoperspektivet i FoU-verksamheten och materielförsörjningens behov av FoU- kompetens. Genom att FMV:s personal arbetar med FoU byggs kompetens avseende tekniska system, såväl för systemen i den operativa miljön som för integration med andra tekniska system och produkter. Denna kompetens bidrar till FMV:s möjligheter att förse För- svarsmakten med effektiva och ändamålsenliga tekniska system. FMV utgör också en länk för att föra över kunskap från företag till myndighetssfären inklusive överföring av civil teknik till militära applikationer. Teknikutvecklingen innebär också att resultaten från forsk- ningen omsätts på högre nivåer i TRL-skalan. FoU som genomförs inom industrin nyttiggörs genom överföring till materielprojekt. Kunskaper från teknikutvecklingsuppdrag återförs också inom Försvarsmaktens FoT-grupper. På detta vis omsätts resultaten från FoU i såväl egenutvecklade som färdigutvecklade system. FMV:s samlade kostnader för FoU, baserat på fakturering till För- svarsmakten, visas i tabellen nedan. För icke objektsbunden utveckling och materielutveckling har en indelning i TRL-intervall gjorts. Eftersom utvecklingsprojekt innebär att nivån på TRL-skalan ökar har indelningen gjorts utifrån utvecklings- projektens start- och slutnivåer beroende på projektets karaktär (icke-objektsbunden teknikutveckling från TRL 3 till TRL 5, icke- objektsbundna teknikdemonstratorer TRL 4–6 respektive materiel- utveckling TRL 6–9). Vidareutveckling av befintliga system innebär inte en ökning av mognadsgraden (ingen förändring av TRL-nivå) och anges därför i en separat kolumn. Forskning och utveckling på försvarsområdet Tabell 5.3 Kostnader för utveckling –2015 i FMV:s uppdrag från Försvarsmakten (, löpande priser) Kostnaderna för icke objektsbunden utveckling avser beställningar från Försvarsmakten till FMV inom anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling.