sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Utredningen bedömer att teknikprogrammets inriktning produkt- ionsteknik, som består av enbart yrkeskurser, genom sin karaktär ställer krav på arbetslivsförankring. Eftersom en inriktning med yrkeskurser på ekonomiprogrammet med inrikt- ning mot handel bör omfattas av krav på APL är det rimligt att även en inriktning med yrkeskurser på teknikprogrammet omfattas av motsvarande krav. Utredningen föreslår därför att teknik- programmets inriktning produktionsteknik ska innehålla minst fyra veckors APL. Krav på APL innebär en starkare arbetslivsförankring och därmed en förstärkning av det befintliga yrkesinslaget på teknikprogrammet. Utredningen bedömer dock inte att krav på samverkan med ett lokalt programråd bör ställas, med anledning av att inslaget av yrkeskurser är förhållandevis begränsat. Teknikprogrammet kommer fortfarande att vara ett högskole- förberedande program. För en examen från teknikprogrammet ska gällande examenskrav kvarstå och det gymnasiearbete som eleverna genomför ska visa på högskoleförberedelse. Samma minsta garant- erade undervisningstid ska gälla som för övriga högskoleförbered- ande program. En yrkesinriktning inom teknikprogrammet? Utredningen ska överväga om en inriktning med starkare yrkes- karaktär kan införas inom teknikprogrammet och rymmas inom 2 500 gymnasiepoäng, utifrån förslag om en yrkesinriktning mot produktionsteknik. Företrädare för arbetslivet, bl.a. i det industritekniska pro- grammets nationella programråd, menar dock att idén om en studie- väg som både skulle ge högskoleförberedelse och anställningsbarhet kräver minst 2 800 gymnasiepoäng, dvs. ett mer omfattande kun- skapsinnehåll och mer än heltidsstudier för eleven. stärka utbildningens yrkeskaraktär inom ramen för teknikprogram- mets 2 500 poäng blir inte tillräckligt, bedömer företrädarna. Det bör noteras att det fjärde året på teknikprogrammet har inrättats för att fylla till stora delar samma syfte som en mer om- fattande yrkesinriktning på teknikprogrammet skulle ha. Det fjärde året är avsett att ge möjlighet till en längre utbildning med yrkesinriktning, kopplat till teknikprogrammet. Det vänder sig till elever som vill gå till inom gymnasieskolan för att få en ut- bildning som ger goda möjligheter att få ett jobb direkt. I diskus- sioner i utredningens referensgrupper och fokusgrupper har fram- kommit att man gärna vill betona vikten av det fjärde tekniska året och att det fortsätter utvecklas. Det finns önskemål om att fler elever ska få möjlighet gå en sådan utbildning, även inom vuxenut- bildningen. Flera intressenter menar dessutom att en sådan yrkes- inriktning på teknikprogrammet som föreslog skulle riskera att påverka industritekniska programmet negativt och att satsningar på att stärka yrkesprogrammen i allmänhet och industritekniska programmet i synnerhet bör göras i stället. Företrädare för skolor som har teknik- programmet men inte det industritekniska programmet anser i vissa fall att det skulle innebära svårigheter att anordna en sådan utbildning med omfattande yrkesinnehåll. Dessutom har de elever på yrkesprogram som själva vill och anmäler detta rätt att läsa 300 poäng som utökat program. Utöver kravet på APL som nämnts ovan bedömer utredningen att det inte finns skäl för ytterligare åtgärder för att stärka yrkes- karaktären på det högskoleförberedande teknikprogrammet inom 2 500 poäng. Branscherna ger dessutom, som tidigare nämnts, inte stöd för en utbildning av sådan karaktär som föreslog när ramen är 2 500 poäng. 25.10.4Inom vissa program finns inriktningar som bör slås samman Utbudet av inriktningar inom de nationella programmen är stort. En utgångspunkt för utredningens förslag är att det är önskvärt med en utveckling i riktning mot en något minskad finfördelning av utbudet. Inom vissa program bör inriktningar slås samman. 1.Inom hantverksprogrammet slås inriktningen frisör samman med yrkesutgångarna hår- och makeupstylist samt hudvård, förutsatt att bedömer att hudvård även fortsätt- ningsvis ska finnas i gymnasieskolan. I anslutning till detta bör bereda den nya inriktningens namn. 2.Hotell- och turismprogrammets två inriktningar turism och resor samt hotell och konferens slås samman. 3.Inom barn- och fritidsprogrammet slås inriktningarna socialt arbete och pedagogiskt arbete samman. Den nya in- riktningens namn bör vara pedagogiskt och socialt arbete. 4.Humanistiska programmets två inriktningar kultur och språk slås samman. Det bör övervägas om vissa yrkeskurser inom turism ska ingå i programfördjupningen. Hantverksprogrammet: En gemensam inriktning ger elever på näraliggande studievägar en bredare förberedelse återfinns stora delar av eleverna på hantverksprogrammet inom inriktningen frisör samt inom yrkesutgångarna hår- och makeupstylist respektive hudvård. De två yrkesutgångarna är pla- cerade i den nationella inriktningen övriga hantverk. Att en av de nämnda studievägarna är en nationell inriktning och de andra två är nationellt föreslagna yrkesutgångar innebär att de senare är mindre synliga i det nationella regelverket. Utredningen bedömer att såväl elevgrupperna som innehållet i de aktuella studievägarna har tydliga beröringspunkter och att det finns fördelar med att slå samman dem till en och samma inriktning. Utredningen föreslår därför att dessa tre studievägar slås samman till en inriktning, förutsatt att bedömer att alla tre studievägar även fortsättningsvis bör finnas i gymnasieskolan. En sammanslagning möjliggör en viss breddning av utbildningen och eleverna kan få en något bredare förberedelse för arbetsmarknaden. Den gemensamma inriktningen bör innehålla en gemensam bas och möjlighet till olika yrkesutgångar. Mot bakgrund av att många efter sin utbildning inom dessa områden arbetar inom handeln bör åtminstone vissa av yrkesutgångarna innehålla ett inslag av sälj- och servicekurser. När det gäller frågan om hudvård har utredningen inte hela den bild som skulle behövas för att ta ställning till om sådan utbildning bör finnas kvar i gymnasieskolan. Det är mycket viktigt att alla utbildningar i gymnasieskolan håller hög kvalitet. Det är också viktigt att utbildningen ligger på rätt nivå i utbildningssystemet. Hudvård kan kräva mer specialiserad kompetens som t.ex. kan ges inom . Utredningen föreslår att i sitt arbete med fortlöpande förnyelse av utbildningarna efter samråd med Myndigheten för och andra intressenter gör en bedömning av om hudvårdsutbildning ska finnas kvar i gymnasieskolan. Det bör också ankomma på att anpassa innehållet i den nya sammanslagna inriktningen vad gäller bl.a. kurser och yrkesutgångar samt ta bort de nationellt föreslagna yrkesutgång- arna hår- och makeupstylist och hudvård från inriktningen övriga hantverk. Om myndigheten bedömer att hudvårdsutbildning även fortsättningsvis bör finnas inom gymnasieskolan bör även denna yrkesutgång ingå i den föreslagna sammanslagna inriktningen. Hotell- och turismprogrammet: En sammanslagning av inriktningarna ger eleverna en bredare bas inför arbetslivet Mot bakgrund av att hotell- och turismprogrammet har relativt få elever och att inriktningen turism och resor har en svagare kopp- ling till arbetsmarknaden än hotell- och konferensinriktningen bedömer utredningen att inriktningarna bör slås samman. Programmet blir därmed inte uppdelat i olika inriktningar utan mer öppet, vilket skapar förutsättningar för att erbjuda eleverna en utbildning som innehåller delar av båda dagens inriktningar. Utredningen föreslår därför att de två inriktningarna inom hotell- och turismprogrammet slås samman. bör föreslå anpassningar av innehållet i den programgemensamma delen och programfördjupningsdelen samt utarbeta relevanta nationella exempel på yrkesutgångar. Barn- och fritidsprogrammet: En sammanslagning av inriktningarna socialt arbete och pedagogiskt arbete kan vara gynnsamt för både elever och kompetensförsörjning De två inriktningarna socialt arbete och pedagogiskt arbete har stora beröringspunkter och utbildar delvis mot samma arbetsmark- nad. Mot bakgrund av dagens situation där inriktningen socialt arbete har en relativt liten elevvolym och huvudmännen inte alltid erbjuder den anser utredningen att en gemensam inriktning med ett större gemensamt innehåll är att föredra, ur såväl elevperspektiv som ur kompetensförsörjningsperspektiv. Utredningen föreslår därför att inriktningarna pedagogiskt arbete och socialt arbete slås samman. Programmet kommer då framöver att bestå av två inrikt- ningar, nämligen pedagogiskt och socialt arbete respektive fritid och hälsa. I arbete med att anpassa kursinnehållet till en gemensam inriktning bör beaktas att de kompetenser som avser socialt arbete tas tillvara och inte hamnar i skymundan. Humanistiska programmet: Ett bredare innehåll är tillgängligt för fler elever Det har gått sedan Gy11, då det humanistiska programmet var nytt och programnamnet okänt för många elever. Elevantalet minskade , för att senare öka något. Att studier i humaniora erbjuds inom gymnasieskolan bedöms av samtliga intressenter vara av samhällsintresse, och programmet ses som tydligt högskoleförberedande av företrädare för lärosätena. Många av de elever som väljer programmet har ett starkt intresse för området. Även om programmet är mycket litet bedömer därför utredningen att det inte finns skäl att ifrågasätta human- istiska programmet som ett självständigt program men att program- mets utveckling bör följas. Utredningen bedömer dock att en programstruktur utan inrikt- ningar skulle kunna tillgängliggöra humaniora för fler elever. Det möjliggör ett brett innehåll med språk och humaniora som kan vara mer attraktivt för en bredare elevgrupp än , och underlätta för huvudmän och skolor att erbjuda programmet utan att begränsas av inriktningar som kan upplevas som smala. Detta kan också medföra att elever får en mer likvärdig tillgång till programmet. Utredningen föreslår därför att de två inriktningarna inom humanistiska programmet, kultur respektive språk, slås samman. bör föreslå anpassningar av innehållet i den program- gemensamma delen och programfördjupningen. Humanistiska programmet bör även fortsättningsvis vara ett tydligt högskoleförberedande program. Men med anledning dels av att turismsektorn ofta rekryterar ungdomar med goda språk- kunskaper, dels av att intressenter för och elever från det human- istiska programmet uttrycker ett starkt intresse för international- isering och internationellt arbete, bör få i uppdrag att överväga om eventuellt vissa yrkeskurser från hotell- och turism- programmet ska kunna ingå i humanistiska programmets program- fördjupning. Det skulle möjliggöra för skolor att skapa en attraktiv profil på programmet och för elever att få en inblick i ett möjligt framtida arbetsliv. Utredningen lämnar inga förslag om vilka kurser som ska ingå i den sammanslagna inriktningen eller de möjliga konsekvenser detta kan innebära för programgemensamma ämnen. Detta behöver beredas vidare av , liksom frågan om yrkeskurser inom programfördjupningen. 25.10.5Inriktningarna godshantering respektive färskvaror, delikatesser och catering bör avvecklas Inom två program bör en inriktning avvecklas. Avvecklingarna ligger i linje med utgångspunkten att en något minskad finför- delning av utbudet är önskvärd. 1.Inriktningen godshantering inom fordons- och transport- programmet avvecklas. Inriktningens kurser behålls inom programfördjupningen. 2.Inriktningen färskvaror, delikatesser och catering inom restaurang- och livsmedelsprogrammet avvecklas. Inrikt- ningens kurser behålls inom programfördjupningen. Mycket få elever återfinns på dessa inriktningar Utredningen anser att avveckling bör övervägas för nationella in- riktningar som samlar mycket få elever och som inte specifikt efterfrågas av avnämare eller av samhället i stort. Detta gäller för de två aktuella inriktningarna. På inriktningen godshantering fanns 7 elever registrerade 3 i hela landet /16. På inrikt- ningen färskvaror, delikatesser och catering var motsvarande antal 35 elever. Enligt de synpunkter som framförts vid utredningens dialog med företrädare för respektive bransch finns inte heller någon tydlig efterfrågan från arbetslivet på dessa specifika inriktningar. Ut- redningen föreslår därför att nämnda inriktningar avvecklas.41 Kurserna bör finnas kvar inom respektive programfördjupning De kurser som ingår i de aktuella inriktningarna bör finnas kvar inom fordons- och transportprogrammets respektive restaurang- och livsmedelsprogrammets programfördjupningsdel, för att de ska vara möjliga för skolorna att erbjuda inom de återstående inrikt- 41 Som nämnts tidigare föreslår utredningen även att inriktningen administrativ service inom handels- och administrationsprogrammet avvecklas. Även den har ett mycket litet elevantal. ningarna, exempelvis inom ramen för en yrkesutgång. I fortsatta arbete bör ingå att överväga om kurserna bör ingå i någon nationellt föreslagen yrkesutgång. 25.10.6Övriga förslag till förändringar avseende specifika program Vissa ytterligare behov av förändringar finns för att tydliggöra vissa yrkesprograms karaktär. 1.Barn- och fritidsprogrammets namn ska ändras till hälso- och pedagogikprogrammet. 2.En yrkesexamen från vård- och omsorgsprogrammet ska benämnas undersköterskeexamen. Namnet hälso- och pedagogikprogrammet täcker bättre in programmets alla delar Utredningen bedömer att barn- och fritidsprogrammets namn bör ändras till hälso- och pedagogikprogrammet. Motiven är att många intressenter är kritiska mot dagens programnamn och att det nya namnet bättre täcker in programmets alla delar. Programmet förbereder eleverna för att arbeta med barn, ungdomar eller vuxna inom pedagogiska och sociala yrkesområden eller i fritids- och friskvårdssektorn. Av dagens namn framgår det inte tillräckligt tydligt att utbildningen avser även socialt arbete och även vuxna brukare. Begreppet hälsa är brett och ett hälsofrämjande perspektiv är en viktig del i programmets alla inriktningar. I utredningens samråd har flera bransch- och skolföreträdare förespråkat namnet ”hälsa- och pedagogikprogrammet”. Eftersom ordet hälsa böjs till ”hälso-” i sammansatta ord, utan att böjningen i sig medför någon betydelseskillnad, bedömer dock utredningen att namnet bör vara hälso- och pedagogikprogrammet. Även begreppet pedagogik är brett och pedagogisk kompetens är viktig för målyrken inom programmets alla tre inriktningar. redningen föreslår därför att programmets namn ändras. Detta medför en ändring i bilaga 2 skollagen. En undersköterskeexamen på vård- och omsorgsprogrammet kan ge ökad tydlighet Utredningen föreslår att en undersköterskeexamen införs för elever som fullföljt en utbildning på vård- och omsorgsprogram- met. Det bör införas en bestämmelse i gymnasieförordningen om att en yrkesexamen från detta program ska benämnas under- sköterskeexamen. Utredningen bedömer att detta kan ge utbild- ningen och yrkesområdet ökad tydlighet och status. Begreppet är etablerat inom delar av programmets målyrken och i samhället i stort. Utredningen bedömer att en sådan examensbeteckning inte skulle vara till nackdel för de målyrken där begreppet inte används som anställningstitel i dag.42 25.10.7C-körkort bör inte införas inom bygg- och anläggningsprogrammet43 Kunskaper för C-körkort är ett exempel på att ett kunskapsområde kan ha anknytning till fler än ett nationellt program. Sådana situat- ioner kommer alltid att finnas, oavsett hur man drar gränserna mellan olika program. Det är dock inte lämpligt att utbildningar med en stor andel snarlikt innehåll finns på två olika program. Det är därmed viktigt att avgöra var utbildningen bäst hör hemma uti- från en helhetsbild. Utbildning för C-körkort är starkt knuten till utbildning för s.k. yrkeskompetensbevis, vilket sammantaget innebär en omfat- tande utbildning. Utredningen bedömer att kunskaper för C- körkort och yrkeskompetensbevis inte bör läggas in i bygg- och anläggningsprogrammets inriktning anläggningsfordon. Ett skäl är att de kurser som skulle vara aktuella är så omfattande att 42Om nationella kompetenskrav för undersköterskor framöver införs enligt förslag i utred- ningen SOU 2016:2 Effektiv vård kan innehållet i vård- och omsorgsprogrammet behöva anpassas. 43Ett mer utförligt resonemang om frågan om C-körkort på bygg- och anläggningsprogram finns i kapitel 17 Utbudet av nationella program och inriktningar – situation och synpunkter. utbildningens fokus på anläggningskunskaper skulle bli alltför litet. Den ökade konkurrensen mellan olika kurser om utrymmet inom programmet skulle också försvåra för utredningens förslag att placera kurser som ger grundläggande högskolebehörighet som ett grundupplägg i alla yrkesprogram. Ett annat skäl är att kunskaper för C-körkort och yrkeskompetensbevis ingår i fordons- och transportprogrammets inriktning transport och utgör en stor och central del av innehållet på denna inriktning. Att lägga in utbildning för C-körkort men inte för yrkeskom- petensbevis bedömer utredningen inte som rimligt med tanke på de åldersregler som gäller enligt EU:s direktiv och svensk lagstiftning om körkort. Utredningen bedömer det inte heller som rimligt att , i syfte att möjliggöra C-körkort utan yrkeskompetensbevis för gymnasieungdomar, skulle verka för en framtida förändring av de aktuella EU-gemensamma reglerna kring åldersgränser. Utred- ningen instämmer i den bedömning som gjordes vid införandet av de nya EU-gemensamma reglerna 2013, att ålderskravet bör gälla förutom i de fall personen har den omfattande förberedelse som yrkeskompetensbevis innebär. Därtill bedömer utredningen att den nytta som skulle uppnås med möjlighet till C- körkort men inte yrkeskompetensbevis inom bygg- och anläggningsprogrammet inte skulle kunna motivera ett arbete för att förändra åldersreglerna. Utredningen bedömer att anläggningsmaskinförarutbildningen på bygg- och anläggningsprogrammet är en värdefull yrkesutbild- ning som den är , dvs. utan att den ger eleverna . Syftet med att placera den inom bygg- och anläggningsprogrammet var att eleverna skulle få en gemensam kunskapsbas med andra delar av programmet, eftersom detta sågs som fördelaktigt för deras yrkesutövning. Många av eleverna som gått denna utbild- ningsväg återfinns efter utbildningen i arbete, vilket tyder på att arbetsgivare uppfattar deras kompetens som värdefull. Utbild- ningen ger, enligt utredningens bedömning, den kompetens som är central för det arbete en stor del av eleverna går till. En del av dem som utbildas inom programmet har ett behov av C-körkort i sin yrkesutövning. Det kan dock, enligt utredningens bedömning, inte prioriteras inom detta program. Kunskaper för C- körkort är en central del av den kompetens som ges på fordons- och transportprogrammet. Det finns exempel på andra yrkesom- råden där körkort kan krävas för arbetet för en del av de elever som utbildats på ett visst program men där det för den sakens skull inte ingår i gymnasieutbildningen. Arbete inom vård och omsorg är ett sådant exempel. Utredningen förstår att vissa av eleverna som går inriktningen anläggningsfordon inom bygg- och anläggningsprogrammet kan ha ett behov av C-körkort i sitt framtida arbete. Som framgått har dock andra aspekter vägt tyngre vid utredningens avvägningar. För färdigutbildning eller lärande kombinerat med en anställning erbjuder staten stöd bl.a. i form av satsningen på yrkesintro- duktionsanställningar. 25.11Utbildningsutbudet – fortlöpande förnyelse och regional samverkan Gymnasieutbildningarna behöver kontinuerligt förnyas och anpassas till de förändringar som arbetslivet och samhället i stort genomgår . Inte minst är den tekniska utvecklingen snabb och omfattande. Det är viktigt att det finns en ändamåls- enlig organisation för att hantera förändringsbehov. Därtill är den regionala nivån viktig för att upprätthålla ett allsidigt utbud av gymnasieutbildningar och staten kan behöva bidra till en stärkt en stärkt regional samverkan kring utbild- ningsutbud. 1.Skolverket ska redovisa behov av förnyelse av gymnasie- utbildningarna till regeringen. En sådan redovisning bör ske regelbundet. kan vara ett riktmärke för hur ofta redovisningen bör ske, men även ett intervall på fyra eller kan övervägas. 2.Skolverket ska ansvara för ett nationellt råd för högskoleför- beredande program. 3.Staten bör ge stöd för regional samverkan kring utbild- ningsutbud, genom att bl.a. synliggöra modeller för sådan samverkan. 25.11.1Återkommande redovisningar om en samlad översyn av förnyelsebehov Enligt direktiven ska utredningen analysera om det behöver vidtas åtgärder för att gymnasieskolans nationella program fortlöpande ska kunna anpassas till förändringar på arbetsmarknaden och i sam- hället, och vid behov föreslå sådana åtgärder. Det är viktigt att behov av förnyelse och anpassning av utbild- ningarna till omvärldsförändringar uppmärksammas och åtgärdas. finns ett behov av stabilitet i utbildningssystemet. Alltför täta förändringar i utbildningarnas struktur och innehåll kan skapa otydlighet och motverka arbetet med att etablera utbildningarna och att utveckla deras kvalitet. Utredningen anser att systemet för fortlöpande förnyelse av programmen bör vara organiserat så att det säkerställer att översyn och justeringar sker löpande som förändringsbehov vägs mot behov av stabilitet. Utredningen bedömer att dagens ansvarsfördelning vad gäller beslut om olika slags förändringar i stort är rimlig. Riksdag och regering bör t.ex. även fortsättningsvis besluta om vilka program och inriktningar som ska finnas och bör även fortsätt- ningsvis besluta om exempelvis vilka kurser som ska ingå i olika inriktningar. Det är betydelsefullt att större och mer principiella förändringar diskuteras även politiskt. Det är dock viktigt att sakkunskap och samlade erfarenhet tas tillvara även i de frågor som beslutas av regeringen eller . Därför bör ha ett uttryckligt ansvar för att ta reda på och bedöma vilka behov av förändringar av utbild- ningarna som finns, oavsett vilken nivå av utbildningarna förändr- ingarna rör. Utredningen föreslår därför att det ska framgå av instruktion att myndighetens ansvar för löpande översyn innefattar att ge bedömningar som avser program och inriktningar. Det bör också framgå av instruktionen att ansvar för löpande översyn omfattar såväl de nationella programmen och intro- duktionsprogrammen som gymnasiesärskolans program. Samverkan med de nationella programråden är viktigt i sammanhanget. Därtill föreslår utredningen att får i uppdrag att regelbundet ge regeringen en samlad redovisning om dessa frågor. Intervallen för sådana redovisningar bör enligt utredningens bedömning vara relativt täta, bl.a. för att skapa engagemang inom de nationella programråden. Utredningen ser en redovisning om- kring som ett rimligt riktmärke men ett intervall på fyra eller kan också övervägas. Den ändring i instruktion och det uppdrag till Skol- verket om redovisning som utredningen föreslår tydliggör myndig- hetens ansvar för att fortlöpande bevaka utvecklingsbehov när det gäller alla nivåer inom samtliga gymnasieutbildningar. Detta kan skapa goda förutsättningar för att samla ihop och redovisa viktiga behov av förändringar med rimliga tidsintervall. Utredningen anser att det är av stor vikt att såväl de nationella programmen, introduktionsprogrammen som gymnasiesärskolans program ingår i och regeringens arbete med förnyelse och fortlöpande anpassningar av gymnasieutbildningarna. Det är viktigt att påpeka att det pågår ett ut- vecklingsarbete kring dessa frågor inom . Utredningen bedömer att ett förtydligande i instruktionen ligger i linje med, och kan ge stöd till, utvecklingsarbete. har där- till ett omfattande uppdrag när det gäller att följa upp gymnasieskolans utveckling och övergången till arbetsmarknaden samt att i samråd med de nationella programråden följa program- mens utveckling.