sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Regler för beräkning av inkomstunderlag baserad på e-inkomst ska börja gälla när det finns tillgängliga uppgifter för tolv kalen- dermånader. Regler om överhoppningsbar tid kommer inte kunna användas inledningsvis utan får hanteras genom alternativregler där inkomstunderlaget baseras på andra uppgifter än e-inkomst. Ram- tiden för e-inkomstuppgifterna ska därför bestå av sammanhäng- ande månader. När e-inkomstuppgifter finns tillgängliga för kan det övervägas att införa regler om överhoppningsbar tid även vid tillämpning av e-inkomstuppgifter. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Även enligt nuvarande regler beräknas arbetslöshetsersättningen på tolv faktiska inkomstuppgifter. Därför innebär reglerna enbart mindre förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. I vissa fall kan den första och i ramtiden komma att ligga annorlunda när e-inkomstuppgifterna används. Med dagens regler räknas anmäl- ningsmånaden med om den innehåller viss mängd arbete. Detta kommer inte att gälla när e-inkomstuppgifter används. En annan skillnad är att det enligt nuvarande regler är inkomsten från arbetet som utförts som ligger till grund för beräkning av ersättningens storlek. När e-inkomstuppgifter används ska beräk- ningen baseras på inkomster som har utgivits ut . 7.5Förslag i socialförsäkringarna – Etapp 1 7.5.1En förenklad SGI-beräkning som komplement till nuvarande regler Kommitténs förslag: Den försäkrades ersättning ska i första hand beräknas på e-inkomstuppgifter. Den ersättningsgrun- dande inkomsten är då avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. social- avgiftslagen (2000:980), som utges . Ramtiden är det finns tillgängliga e-inkomstupp- gifter för. En konsekvens av ramtidskonstruktionen är att det inte uppställs något varaktighetskrav beträffande framtida inkomster. Sjukpenning som bygger på förenklad SGI ska alltid kalen- derdagsberäknas. Det gäller även i en sjuk- period. Skälen för kommitténs förslag: Kommitténs utgångspunkt har varit att, så långt det är möjligt, förenkla administrationen av de sociala trygghetssystemen. Vid en ansökan om ersättning från de arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna ska ersättningen i första hand beräknas på e-inkomstuppgifter. Ett inkomstunderlag baserat på e-inkomst ska presenteras som förval. Presentationen kan se ut på olika sätt, beroende på vilka former för åtkomst som skapas. Det kan ske antingen genom att den försäkrade själv laddar Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag ner uppgiften i ett elektroniskt ansökningsförfarande på webb-plats eller genom att hämtar uppgiften från och presenterar den i ansök- ningshandlingarna. Inkomstunderlaget som beräknats på e-in- komstuppgifterna är det inkomstunderlag som den försäkrade som lägst kommer att få sin ersättning beräknad på, oavsett anställ- ningsförhållande när försäkringsfallet inträffar. I vissa situationer kan ersättningen bli högre när den baseras på ett antagande om de framtida inkomsterna. I dessa fall ska ersättningen kunna baseras på de nuvarande reglerna, vilket beskrivs i avsnitt 7.5.2. Taket för det inkomstunderlag som beräknas på e-inkomstuppgifter ska vara detsamma som när SGI fastställs med nuvarande regler. Kommittén anser att det finns goda skäl för att öka tryggheten i socialförsäkringarna för den växande grupp som med nuvarande regelverk har svårt att påvisa framtida inkomster och därmed har svårt att förutse sitt försäkringsskydd. Detta gäller anställda med olika former av visstidsanställningar, personer som kombinerar anställning med arbete i egen näringsverksamhet samt personer som startar eget aktiebolag. När den förenklade beräkningen base- rad på e-inkomstuppgifter tillämpas är det inte motiverat att ställa ett framåtblickande varaktighetskrav på inkomster på sätt som krävs vid SGI-beräkning enligt nuvarande regler. Ersättning beräk- nad på e-inkomstuppgifter kommer därför att gynna de grupper som har svårt att påvisa framtida anställningsförhållanden men som har arbetat och haft inkomster tidigare. De faller utanför försäkringssystemets skydd och är inte kvalificerade för SGI-baserade ersättningar trots att de haft inkomster som genere- rat avgifter till försäkringarna. Ramtiden definierar de e-inkomstuppgifter som ingår i beräk- ningsunderlaget. Ramtiden omfattar de som närmast föregår den månad, som det finns tillgängliga e-inkomstuppgifter för, när fråga om ersättning väcks. Om det saknas e-inkomstupp- gifter , kan det alltså inte fastställas någon ersätt- ningsgrundande inkomst som kan ligga till grund för en förenklad SGI-beräkning. Faktorn 0,97 som reducerar SGI:n när sjukpenningen fastställs infördes i avvaktan på en övergång till faktiska inkomstuppgifter. När ersättningen beräknas utifrån huvudregeln, dvs. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag inkomstunderlaget, som består av faktiska inkomstuppgifter, är reduktionen inte nödvändig och ska därför tas bort. Sjukpenning som baseras på förenklad SGI ska alltid kalender- dagsberäknas. Det gäller även för dem som har sjukpenning i stället för sjuklön under sjukfallets första . Annars riskerar viss- tidsanställda, som genom förslaget får en SGI fastställd, att trots det stå utan ersättning . Även med nuvarande regler får vissa grupper alltid kalenderdagsberäknad sjukpenning. Det gäller bland annat egenföretagare.3 Ersättning från de sociala trygghetssystemen ska under vissa förutsättningar ingå i det inkomstunderlag som ersättningen beräknas på. i ramtiden då inkomster från arbetsgi- vare som motsvarar av ett prisbasbelopp har utbetalats, ska ersättning från vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, eller graviditetspen- ning, föräldrapenningsförmån, sjukpenning, rehabiliteringspen- ning, smittbärarpenning eller närståendepenning enligt socialför- säkringsbalken (2010:110) eller arbetslöshetsersättning ingå i inkomstunderlaget. 7.5.2Beräkning av SGI enligt nuvarande regler Kommitténs förslag: I de fall den försäkrade kan påvisa att den ersättningsgrundande inkomst som framgår av e-inkomstun- derlaget blir missvisande, ska den försäkrade ha möjlighet att komplettera sin ansökan med inkomstuppgifter som beskriver den inkomst den försäkrade kan förväntas få under de kom- mande tolv månaderna. Ersättningen ska då beräknas enligt nuvarande regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. För en försäkrad som omfattas av bestämmelserna om studi- etids-SGI, ska ersättningen beräknas med nuvarande regler. Skälen för kommitténs förslag: Kommittén anser att det i dagslä- get, innan e-inkomstuppgifter har börjat samlas in, är svårt att överblicka de fulla konsekvenserna av hur ett ersättningssystem 328 kap. 6 § SFB. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag baserat på faktiska inkomstuppgifter kommer påverka den enskildes ersättning i alla situationer. Detta behöver utredas och analyseras vidare. Kommitténs uppdrag har handlat om att se över socialförsäkringssystemen i syfte att skapa trygghet, förutsebarhet och långsiktigt hållbara försäkringssystem utan att försämra försäk- ringsskyddet. I de situationer där beräkning baserad på e-inkomst- uppgifter leder till en sämre ersättning än beräkning enligt nuva- rande regler, ska det finnas möjlighet för den försäkrade att få sin ersättning beräknad enligt nuvarande regler. Förutom e-inkomst- uppgifter krävs då uppgifter för att fastställa en SGI som avser framtida inkomster. Av ansökningsblanketten, som kan tillhandahållas på elektro- nisk väg eller i pappersform, ska det framgå att beräkningen av ersättningen grundas antingen på e-inkomstuppgifterna eller på en bedömning av de förväntade framtida inkomsterna enligt nuva- rande regler. I praktiken innebär detta att den försäkrade får upp- lysning om storleken på det automatiskt beräknade inkomstun- derlaget baserat på e-inkomsten när ett sådant underlag finns till- gängligt. Detta är den lägsta inkomst som han eller hon kan få sin ersättning beräknad på. Denna inkomstuppgift ska presenteras som ett förval på ansökningsblanketten.4 Utöver att den försäkrade ska ha möjlighet att få sin ersättning beräknad på e-inkomsten sker inga förändringar i ansökningsförfa- randet. På ansökningsblanketten ska det tydligt framgå att ersätt- ningen även kan beräknas på den framåtblickande inkomsten på samma sätt som . För den som har fått SGI fastställd baserat på framtida inkomster ska den senast fastställda SGI:n anges förtryckt på ansökningsblanketten på samma sätt som . Här framgår också vilken arbetsgivare personen hade vid det till- fälle då SGI senast fastställdes. Den försäkrade kan då antingen bekräfta att de förtryckta uppgifterna stämmer eller fylla i ändrade uppgifter om inkomst eller arbetsgivare. För den som anger en ny inkomstuppgift eller verifierar en tidigare lämnad uppgift som är högre än vad som framgår av det inkomstunderlag som beräknats med e-inkomstuppgifter, beräknas ersättningen enligt nuvarande 4För att ska kunna förtrycka vad inkomstunderlaget skulle bli enligt e- inkomstuppgifterna måste myndigheten ha tillgång till e-inkomstuppgifterna utan att först behöva inhämta den försäkrades medgivande. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Om får tillgång till information som visar att den försäkrade har lämnat felaktiga uppgifter eller som visar att den tidigare fastställda SGI:n är korrekt, fastställs SGI:n på det inkomstunderlag som framgår av de aktuella e-inkomst- uppgifterna. Beräkning av SGI enligt nuvarande regler baseras på den årliga inkomst i pengar som en försäkrad tills vidare kan antas komma att få för eget arbete. Denna SGI-beräkning bygger på ett något snä- vare inkomstbegrepp än det inkomstbegrepp som gäller när e-in- komstuppgifterna används. När beräkningen baseras på e-inkomst- uppgifter ingår även sådana förmåner som arbetsgivaren betalar socialavgift på men som inte betalas ut i pengar, t.ex. bilförmåner. När skyddsregeln tillämpas och SGI:n beräknas med nuvarande regler ska faktorn 0,97 fortsätta att användas. Inkomsten baseras i dessa fall på en prognos för de framtida inkomsterna och därmed bör de justeras på samma sätt som . Även om SGI:n beräknad enligt nuvarande framåtblickande regler uppgår till högre belopp, kan därmed den sjukpenning som fastställs på detta sätt komma uppgå till lägre belopp än om den fastställs med stöd av det inkomstunderlag som framgår av e-inkomst- uppgifter. Vid tillämpningen av nuvarande framåtblickande regler för SGI- beräkning ställs även fortsättningsvis krav på att det ska finnas en avsikt att arbeta och på att arbetet ska ha en viss varaktighet. För- säkringskassan kan vid en SGI-prövning enligt dessa regler komma fram till att det inte går att fastställa någon SGI på detta sätt, eftersom kraven på förvärvsavsikt eller arbete med viss varaktighet inte är uppfyllda. I dessa situationer ska SGI fastställas på det inkomstunderlag som beräknas på e-inkomstuppgifter, om en sådan beräkning leder till högre ersättning. Inkomstunderlaget som beräknas på e-inkomst kommer att kunna användas för tillsvidareanställda som har stabila inkomster. I dessa fall kommer e-inkomstuppgifterna att stämma väl överens med de faktiska och aktuella förvärvsinkomsterna. För en stor grupp kommer emellertid ett inkomstunderlag baserat på e-inkomst ge en lägre ersättning än när ersättningen beräknas enligt nuvarande regler. Ett stort antal ersättningsärenden kommer därmed även fortsättningsvis att behöva handläggas med nuvarande regler. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Kommittén lägger inte fram inte något förslag om formerna för åtkomst till e-inkomstuppgifterna. Dessa frågor får lösas i det fort- satta arbetet med detaljutformningen av förslag om insamlingen av inkomstuppgifterna och åtkomsten till dessa. I det arbetet är det viktigt att beakta de praktiska rutinerna som kommer att behöva utvecklas för hur en ansökan om en förmån görs hos Försäkrings- kassan. För att möjliggöra automatiserad behandling av ersättnings- ärenden där ansökan görs elektroniskt anser Kommittén att det bör övervägas att låta den försäkrade själv, med hjälp av e-legitimation, ladda ned sina e-inkomstuppgifter till ett elektroniskt formulär. På samma sätt som kommer då uppgifterna att göras tillgängliga för genom den försäkrades försorg. Skillnaden i förhållande till dagens handläggning blir att behöver göra en ytterligare beräkning i de fall där både e-inkomsten och aktuell inkomst anges i ansökan. Denna tillkommande beräk- ning kan dock automatiseras, eftersom ingen ytterligare kontroll av e-inkomsten behöver göras. I dessa fall är det därför inte någon nackdel vare sig för den försäkrade eller att det automatiskt genererade e-inkomstunderlaget finns tillgängligt. För den som ansöker om t.ex. sjukpenning på en pappersblan- kett ska hämta e-inkomstuppgifterna från och ange dessa som förval på pappersblanketten. Finns det en tidigare fastställd SGI som avser framtida inkomster ska den också förtryckas på blanketten på samma sätt som under nuvarande förhållanden. Den försäkrade får sedan ändra uppgif- terna om framtida inkomster om den tidigare fastställda SGI:n inte länge är aktuell. Den administrativa bördan bör öka enbart marginellt i de fall ersättningen behöver beräknas på båda inkomstunderlagen. Detta gäller även om behöver hämta uppgifterna från . Denna rutin bör inte kräva annat än en liten insats av . I de fall e-inkomstuppgifterna ersätter en kom- plicerad bedömning av SGI för en person som inte har en stadigva- rande inkomst kommer den administrativa bördan minska. Sam- mantaget bör förändringen därför leda till oförändrad eller minskad administrativ börda för . Om den försäkrade anger en aktuell inkomstuppgift har rätt att begära att han eller hon styrker uppgif- ten på samma sätt som . Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag När en försäkrad bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska sjukpenningen beräknas på inkomsten av det arbete som bedrivs under studierna. Denna SGI kallas studietids-SGI. Den SGI den studerande hade före studierna är vilande för att kunna aktiveras efter avslutade studier. Detta beräkningssätt gäller även för perso- ner som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får akti- vitetsstöd eller utvecklingsersättning. Studietids-SGI infördes tillsammans med en utvidgad rätt att behålla studiemedel vid sjuk- dom. Dittills hade den mindre krets av försäkrade vars SGI inte fick sänkas vid studier fått betydligt förmånligare villkor vid sjuk- skrivning än under ordinarie studietid. Regeringen ansåg i propo- sitionen att den föreslagna förstärkningen av sjukdomsskyddet inom studiestödssystemet innebar att rätten att behålla SGI under studietid borde kombineras med att denna SGI gjordes vilande . För förvärvsarbete parallellt med studierna och under ferierna föreslogs en särskild studietids-SGI.5 Ur ett rent administrativt perspektiv vore det att föredra om den förenklade SGI-beräkningen kunde användas även för försäk- rade som omfattas av nuvarande studietids-SGI. Det skulle dock i vissa fall kunna leda till samma slag av överkompensation som infö- randet av studietids-SGI var ämnat att ta bort. Konsekvenserna för enskilda och de statsfinansiella konsekvenserna av en sådan lösning inom ramen för etapp ett är dessutom svåra att överblicka. Därför anser kommittén att den förenklade SGI-beräkningen i etapp ett inte ska tillämpas när den försäkrade omfattas av bestämmelserna om studietids-SGI, se 26 kap 19-21 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). Kommittén anser däremot att det är centralt att omar- betningen av regelverket i etapp två görs på ett sådant sätt att den förenklade beräkningen kan fungera även de situationer som omfattas av studietids-SGI. 7.5.3Ökad trygghet för försäkrade som avslutar studier Kommitténs förslag: Vid beräkning av ersättningsgrundande inkomst baserad på e-inkomst ska det vid fastställande av ramti- 1983/84:127. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag den bortses från månader i vilka den försäkrade uppburit studie- stöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare bestämmelser om vilka studier som medför att bestämmelsen är tillämplig. Skälen för kommitténs förslag: Med förslaget kommer då den försäkrade fått studiestöd att vara överhoppningsbar. För den som fått studiestöd innebär det att ramtiden kommer att ligga före studietiden. För som går kommer därefter ytterligare en tolftedel av den ersättnings- grundande inkomsten att ersättas med inkomster från tiden efter studierna. Den försäkrade behöver inte ha fått studiestöd under en hel månad för att den ska vara överhoppningsbar. Detta innebär en ökad trygghet jämfört med nuvarande regler. Under nuvarande förhållanden försvinner försäkringsskyddet från inkomster före studierna helt och hållet så fort den försäkrade inte får studiestöd eller anmält sig som arbetslös på arbetsförmedlingen första arbets- löshetsdagen. Även försäkrade som inte fått studiestöd till någon del under studietidens alla månader kommer med förslaget att kunna få med en del av inkomsterna från tiden före studierna i inkomstunderla- get. Det blir fallet så länge inte ramtiden fyllts upp med tolv måna- der där den försäkrade inte alls har fått studiestöd. Den försäkrade kan också behålla försäkringsskyddet genom anställningsinkomster där det saknas studiestöd. Systemet blir mer förlåtande för de studerande som av olika anledningar inte anmäler sig på Arbetsförmedlingen efter avslutade studier. För dem som anmäler sig på Arbetsförmed- lingen efter avslutade studier kan den vilande SGI:n fastställas enligt nuvarande regler, om det är mer förmånligt. Eftersom det inledningsvis inte kommer att finnas e-inkomst- uppgifter bakåt i tiden kommer det att ta tid innan bestämmelsen kan tillämpas fullt ut. I linje med nuvarande ordning för SGI-skydd för studerande bör det även finnas en möjlighet för regeringen att meddela ytterli- gare bestämmelser om vilka studier som medför att skyddsregeln är tillämplig. Förslaget i detta avsnitt påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna om studietids-SGI. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag 7.5.4Ökad trygghet för företagare i uppbyggnadsskede Kommitténs förslag: För en försäkrad som har inkomst av anställning, och som är företagare i arbetslöshetsförsäkringens mening, ska den sjukpenninggrundande inkomsten räknat från den månad då verksamheten startade kunna beräknas på grundval av inkomster närm- ast före den månad då verksamheten startade. Skälen för kommitténs förslag: Den som startar näringsverksam- het och har inkomst av annat förvärvsarbete, exempelvis en enskild firma, kan enligt 25 kap 9 § socialförsäkringsbalken (2010:110) få en SGI baserad på vad en anställd med liknande arbete skulle ha tjänat. Den som startar näringsverksamhet och har inkomst av anställning omfattas inte av några liknande bestämmelser. Kommittén föreslår att en försäkrad som har inkomst av anställ- ning, och som är företagare i den mening som avses i 34 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, ska omfattas av regler för uppbyggnadsskede. Den sjukpenninggrundande inkomsten ska räknat från den månad då verksam- heten startade minst beräknas på inkomster närm- ast före den månad då verksamheten startade. Därmed kan tidigare anställningsinkomster ligga till grund för SGI för den som startat ett aktiebolag . kan den som startar aktiebolag inte ta ut någon lön alls eller en mycket liten lön. Förslaget innebär ökad trygghet för den som startar företag och väljer att vara anställd i sitt eget aktiebolag. Med förslaget skapas också större likformighet mellan olika företagare inom socialförsäkringarna. I arbetslöshetsförsäkringen kan en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet från det att verksam- heten startade få ersättningen grundad på tidigare anställning. Det gäller oavsett juridisk form. Att införa regler för uppbyggnads- skede skapar därmed större likformighet mellan socialförsäkring- arna och arbetslöshetsförsäkringen. Det kommer att ta tid innan e-inkomstuppgifter bakåt i tiden finns tillgängliga. I kapitel 23 föreslås därför en bestämmelse som kan tillämpas tills dess att det finns e-inkomstuppgifter för så lång Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag tid som behövs för att denna bestämmelse ska kunna ge fullt skydd. I kapitel 23 föreslås att skyddet under uppbyggnadsskede för de grupper som omfattas av detta skydd med nuvarande regler för- längs . Med dessa förändringar omfattas alla företa- gare av regler för uppbyggnadsskede både i sjukförsäkringen och i arbetslöshetsförsäkringen. 7.6Förslag i arbetslöshetsförsäkringen – Etapp 1 I detta avsnitt lämnas förslag på regeländringar som möjliggör användning av e-inkomstuppgifter i arbetslöshetsförsäkringen. Avsikten har varit att anpassa nuvarande regelverk så att e-inkomst kan användas utan stora förändringar i försäkringens utfall. I den första etappen anpassas inkomstbegreppet till e-inkomst och beräkning baserad på e-inkomst möjliggörs för personer där nor- malarbetstiden kan fastställas förenklat. 7.6.1Förenklad beräkning av normalarbetstid för sökande som haft överenskommen arbetstid Kommitténs förslag: För sökande som haft överenskommen arbetstid som ligger till grund för arbetsvillkoret utgör normalarbetstiden den överenskomna arbetstid sökande i genomsnitt haft . Skälen för kommitténs förslag: Uppgift om arbetad tid kommer inte att rapporteras in i e-inkomstsystemet. För att kunna använda e-inkomst för att fastställa ersättningsgrundande inkomst förut- sätts därför att även arbetstiden kan fastställas förenklat. Detta är möjligt för personer som har haft anställningsavtal som innehåller överenskommen arbetstid. I dessa fall kan den överenskomna arbetstiden ligga till grund för att pröva arbetsvillkoret och bestämma normalarbetstiden. Förslaget innebär att anställningsav- tal eller liknande handling kan ersätta arbetsgivarintyget i ett stort antal ärenden. Denna schabloniserade prövning av arbetsvillkoret och normalarbetstiden skapar en avsevärd förenkling eftersom den Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag före detta arbetsgivaren inte behöver redovisa några arbetstids- uppgifter. Normalarbetstiden ska, precis som med nuvarande regler, base- ras på allt arbete som ingår i ramtiden. När denna bestämmelse tillämpas ska normalarbetstiden beräknas som framgår av det eller de anställningsavtal personen haft . Arbetstiden behöver inte vara sammanhängande. Finns det måna- der i ramtiden då personen inte haft överenskommen arbetstid räknas månaden ändå med. Eftersom normalarbetstiden beräknas på den genomsnittliga arbetstiden kommer nor- malarbetstiden bli lägre om personen inte arbetat alla månader. Det ska inte vara möjligt att räkna in både överenskommen arbetstid och tid från timanställningar när normalarbetstiden fastställs på detta sätt. Bestämmelsen ska bara användas när den ersättnings- grundande inkomsten beräknas på e-inkomstuppgifter. Den som utfört en stor del av sitt arbete som timanställd ska i stället få sin normalarbetstid och den ersättningsgrundande inkomsten fastställd med nuvarande regler enligt vad som beskrivs i avsnitt 7.6.4. 7.6.2Ersättningsgrundande inkomst beräknad på e-inkomst för personer som haft överenskommen arbetstid Kommitténs förslag: För sökande som haft överenskommen arbetstid som ligger till grund för arbetsvill- koret bör den ersättningsgrundande inkomsten i arbetslöshets- försäkringen i första hand beräknas på e-inkomst. Den ersätt- ningsgrundande inkomsten är då avgiftspliktig ersättning som ligger till grund för inbetalning av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), som utgivits under ramti- den. Ramtiden är de tolv månaderna som föregår den månad anmälan görs.