sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — En öppen tjänsteplattform kan även förenkla för aktörer som vill få tillgång till data i hemmet men som inte levererar en tjänst tillbaka till hemmet. Om en forskargrupp exempelvis vill göra långtids- studier som korrelerar inomhusklimatet med olika sjukdomar (T6 i figur 3) för en stor population kan den boende låta forskargruppen få tillgång till de sensorer i hemmet som mäter olika typer av miljö- indikatorer som temperatur, luftfuktighet, olika koncentrationer av gas samt partiklar (S3 och S4). Om inte den boende redan har en partikelmätare i hemmet erbjuds den en sådan av forskargruppen som vet vilka sensorer som passar in. låtar den boende forskar- gruppen ta del av sin journalinformation som finns på ett helt annat ställa (i molnet). Nästa steg blir att den boende kan få en varning om man befinner sig i en riskzon. Det finns många andra exempel på innovativa tjänster, som t.ex. att försäkringsbolaget erbjuder lägre premie mot att man delar med sig av data från vattenläckage- och fuktmätare i realtid, eller att el- nätsbolaget tillfälligt får stänga av kyl och frys för att reducera topp- belastningarna i elnätet. De flesta tjänster som man kan föreställa sig går att implemen- tera med dagens teknologi, men de är för dyra att erbjuda eftersom varje tjänsteleverantör måste tillhandahålla en totallösning. Om det hade funnits en öppen tjänsteplattform i hemmet skulle det vara enkelt att koppla in en ny sensor och godkänna en ny tjänsteleve- rantör som mottagare av specifik data. Genom att göra det enkelt och billigt att addera nya sensorer samt dela på data frigör man inno- vationskraften hos tusentals och åter tusentals av kreativa utvecklare. Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet Scenario 3: Potentiella nyttan med öppna tjänsteplattformer Leela är affärsutvecklare på äldreförvaltningen i storkom- mun. Hon har varit medarrangör av en avslutad svensk konferens om välfärdstjänster med deltagare från alla fem län och de flesta av de 102 kommunerna, och mer än 400 företag var även på plats från stora delar av världen. Parallellt med föredragen var det en plugfest där mängder med olika tjänsteleverantörer och tjänsteplatt- former testade interoperabilitet enligt de skandinaviska standarder och guidelines som Leela har varit med i att driva igenom. Eftersom är bland de första städer- na där kommunens förvaltningar och bolag konsekvent endast upp- handlar digitala invånartjänster som fungerar på öppna tjänsteplatt- former fick Leela själv glänsa på konferensen. Hon berättade i sin keynote att det hade börjat med sänkta kostnader för vård och omsorg trots flera äldre och ett vikande skatteunderlag, och sen hade det snabbt spridit sig till alla andra delar av kommunen. Dessutom var invånar- na generellt betydligt mer nöjda än . Som en oväntad sidoeffekt hade blivit ett europeiskt kraftcenter för både tjänste- och plattformsutvecklare som använde hela kommunen som en stor- skalig testbädd för välfärdstjänster. Leela gav exempel på hur andra städer, primärt i men även så långt bort som , hade kopierat konceptet från . Det som upptar Leela mest just nu är dock att hon på konferensen träffade ett litet bolag från som certifierade sin tjänst för dementa, PreCog. Med hjälp av artificiell intelligens och input från ett antal sensorer i bostaden förutspår tjänsten efter en inkörnings- period på en månad vad en person ska göra härnäst, och kan då guida eller varna med ljus och ljud om personen t.ex. blir förvirrad. Tester hade visat att de dementa blev bättre på att ta rätt medicin och bättre på att äta tillräckligt med mat. Leelas granne testade tjänsten och den hade varnat henne om att inte lägga sina glasögon i kylskåpet. Leela tänker föreslå för sin chef att lägga in PreCog på kommunens digitala marknadsplats för invånarna. Eftersom PreCog precis har certi- fierats vet hon att det bör fungera tillsammans med bostadsbolagets, elbolagets och kommunens tjänsteplattformer och verksamhetssystem. Dock kan Leela se för sig att SKL etiska kommitté kommer att ha åsikter Scenario: Från silo till samverkan – välfärdstjänster i det smarta hemmet om integritetsaspekterna, men de brukar ge ett uttalande på under en månad. Men allt det kan vänta till . Leela ser på sin telefon att brandlarmet hemma har aktiverats och kylskåpet har skickat en varning om högt CO2-fotavtryck. Det betyder troligen att mannen håller på att flambera oxfilé åt henne – dags att åka hem! Öppna lösningar är grunden för en hållbar digitalisering i kommuner och regioner. För att genom datadriven innovation möjliggöra en flora av digitala välfärdstjänster i hemmet behövs mekanismer för att kunna dela på infrastruktur, så att det blir enklare att koppla in många nya sensorer eller datakällor och det behövs mekanismer för att kunna dela på data från sensorerna. Dessa delningsmekanismer är grunden för en öppen tjänsteplattform. Offentliga aktörer kan forcera utvecklingen mot en öppen tjänste- plattform genom att ställa rätt krav i sina upphandlingar, som exem- pelvis rätt krav på öppenhet. För att få till en enhetlig lösning krävs dock nationell samordning bland såväl behovsägare som leveran- törer. Tekniken finns – det som saknas är förståelse, kunskap och fungerade affärsmodeller för öppna lösningar. När en behovsägare (kommun, landsting, kommunalt bostads- bolag eller annan aktör med intressen i hemmet) börjar driftsätta en öppen tjänsteplattform och de tillhörande tjänsterna kommer det att påverka sättet på vilket man organiserar sig. Såväl teknik som arbets- sätt förflyttar sig från en vertikal till en horisontell struktur. Man kan betrakta införandet av en öppen tjänsteplattform som början på ett digitaliseringsäventyr där ingen vet hur det kommer att sluta. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande I detta kapitel beskrivs ett scenario för hur utbildningslandskapet skulle kunna se ut om . Scenariot beskriver ett skede där stat, kommun, näringsliv och civilsamhälle fattat beslut och vidtagit åtgärder i sina verksamheter och ledningar som handlar om att dra nytta av digitaliseringens möjligheter, som de beaktar problematiska aspekter av digitaliseringen. Kapitlet avslutas med ett antal förslag och rekommendationer vilka utgör förutsättningar för att gå i den riktning scenariot pekar mot. För att sätta scenariot i en kontext inleds kapitlet med en kortfattad återkoppling till dagens tillstånd för digitaliseringen av utbildningslandskapet. Utbildningslandskapet, från förskola till vuxenutbildning och högre utbildning, har digitaliserats . Mer under vissa peri- oder än andra. Det gäller vidareutbildning, uppdragsutbildning och kursverksamhet såväl i näringslivet som i det civila samhället. Stora delar av denna resa beskrivs i del- betänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). Digitaliseringen är som bekant en bred förändringsprocess och kan inbegripa väldigt många olika saker. Som pedagogikprofessor påpekar kan digitaliseringen i någon mån liknas 1 , (kommer att publiceras i tryck 2016). Lärarens återkomst – från förvirring till upprättelse. Natur & Kultur. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande Självklart har elektrifieringen påverkat precis allt det vi företar oss, elektricitet är en förutsättning för i princip allt vi gör . för vi inte en diskussion om vikten av elektri- citet, utan vi tar den för given. Den är en självklarhet i ett modernt, hållbart samhälle. Ingen skulle drömma om att föreslå någon form av verksamhet utan att den försörjs med elektricitet. Skola utan elektricitet? Frågan låter absurd. Men var den tvärt om rimlig. Skälet var givetvis att samhället då genomgick en transformation från upplyst av gas, fotogen och stearin, till av glödlampor, neon och sedermera LED. Från lokalt producerad vattenkraft till natio- nella, och internationella, elnät. På samma sätt kan vi tänka om digitaliseringen. Vi står mitt uppe i en kraftig digitalisering av samhället och därigenom också av utbildningslandskapet, och då är det självklart att föra en debatt och diskussion om den. Initialt tog sig debatten om utbildningens digitalisering mest formen av varför-frågor. Varför ska vi digitali- sera utbildning? Varför är det meningsfullt? Gradvis, och i takt med att allt fler verksamheter med högre fart genomgår en bred digitali- sering, tas den allt mer för givet, och frågornas karaktär har kom- mit att ändras till förmån för hur-frågor. Hur ska vi bäst göra? Hur undviker vi misstag? Hur lär vi av varandra? Och så vidare. Digitaliseringen är många olika saker Diskussionen om digitaliseringen av utbildningslandskapet riskerar att föras på en allt för generell nivå. It beskrivs som verktyg för att uppnå skolans mål och digitaliseringen diskuteras som en trans- formerande kraft för att förändra undervisning och lärande i grun- den. Dessa beskrivningar konkretiseras dock alltför sällan vilket gör det svårt att få fixpunkter för konkret förändringsarbete. För att undvika detta är det därför rimligt att bryta ner digitaliseringen i mindre, mer hanterbara och meningsfulla, beståndsdelar och per- spektiv. Ett sätt att göra detta på är att skilja på: digitaliseringen av processer för att organisera utbildning digitaliseringen av undervisning och lärprocesser samt digitaliseringen av den enskilda elevens eller studentens egen miljö. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande Genom att bryta ner frågan om utbildningslandskapets digitalisering i dessa perspektiv blir det lättare att förhålla sig till såväl dess möj- ligheter som utmaningar, vilket också ger bättre förutsättningar för att beskriva innebörden av digitaliseringens effekter. Dessa perspek- tiv kommer också att återfinnas i scenariobeskrivningen. Som övrig offentlig verksamhet har grund- och gymnasieskolan grad- vis utvecklat sin organisation genom olika former av digitalisering. Där det visar sig finnas utrymme för effektivisering av skolans orga- nisation har digitaliseringen varit som tydligast, och pågått . Bland tjänster som tidigt digitaliserades i utbildningssektorn var olika former av administrativa system för elevhantering och eko- nomi. Skolan var också relativt tidigt ute avseende digitala besluts- stöd. Ett exempel inom det området gäller antagning till gymnasie- skolan, som varit en till stora merparten digitaliserad verksamhet , då gamla kartotek och mappsystem er- sattes av algoritmer och databaser. har allt fler delar av skolans organisation kommit att digitaliseras. Från individuella utvecklingsplaner till system för att hantera det kommunala infor- mationsansvaret, administrera frånvaro, interkommunala ersättning- ar och så vidare. Denna del av skolans digitalisering diskuteras sällan i samma omfattning som de mer elevnära verksamheterna, men på- verkar skolans förutsättningar att bedriva en god verksamhet. Även om området utvecklats och allt mer verksamhet digitaliserats är det inte alltid helt smärtfritt för många skolhuvudmän. Utmaningar av- seende såväl upphandling av system, systemens användbarhet, löpan- de utveckling, integration mellan system, avsaknad av standarder, och svårigheter i att genomföra lokala anpassningar hör till de van- ligare utmaningarna. Undervisning digitaliserades inte i högre utsträckning förrän kost- naden för tillräckligt bra datorer för elever gått ner så pass att det fanns en ekonomisk rimlighet i att tillhandahålla en dator till varje elev. Med digitalisering av undervisning menas i detta sammanhang Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande graden av, samt vilken sorts verktyg, material och metoder som används för att bedriva undervisning. Man kan i sammanhanget skilja på digitalisering av undervisningens form, från digitaliseringen av undervisningens innehåll. Den största delen av undervisningens digi- talisering har kommit att handla om att förändra skolans form – införandet av digitala metoder och verktyg i undervisningen. I mindre grad har skolan ägnat tid åt innehållet, det vill säga att föra in kun- skaper kopplade till digitalisering, så som programmering, digital sam- hällskunskap eller kunskaper i att skapa med it som material. Detta senare område har dock kommit att få ett allt större utrymme såväl i debatten om skolan, som i förslag på förändringar genom det pågående arbetet med skolans it-strategier. Hos de flesta skolhuvudmän har lärare haft tillgång till digitala verktyg, såväl datorer som mjukvara, än elever. Det är först som elever i högre grad fått mot- svarande tillgång. Skälen till detta är flera, men kan troligtvis till- skrivas en kombination av att kostnader för digitala verktyg har gått ner, som tillgången till digitala pedagogiska material och tillgången till internet har ökat. Vad effekterna av digitalise- ringen av undervisning innebär för elevers och studenters lärande är en pågående diskussion, som inte är entydig (se exempelvis , 2008). Några mer generella mönster har dock framträtt. Bland de viktigare hör exempelvis att införande av teknik, datorer och mjuk- vara i skolan inte bidrar till skolans pedagogiska verksamhet såvida de som använder tekniken inte har haft möjlighet att utveckla kun- skap om dess användning i en pedagogisk kontext. Kontinuerlig fort- bildning är en förutsättning. Ett systematiskt kvalitetsarbete i vilket det generella skolutvecklingsarbetet är integrerat med digitalisering- en är också centralt för utvecklingen av en digitaliserad undervisning i utbildningslandskapet. har digitaliseringen av undervisning, kurser och pro- gram inom högre utbildning kommit att utvecklas och diskuteras än mer, särskilt genom utvecklingen inom området Online Courses – MOOCs. Med bred tillgång till internet och förbättrade internetbaserade plattformar har utvecklingen av kurser för tiotusentals samtida studenter, från världens alla hörn, skapats. Detta i sin tur har lett vidare till en större diskussion runt om i världen just kring frågorna om hur högre utbildnings bäst orga- niseras och bedrivs. Hur ska högre utbildning bedrivas? Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande Vad innebär de nya förutsättningarna och möjligheterna för distansundervisning? Också inom dessa frågor är diskussionen i full gång, ofta med svar som inte på något sätt är entydiga. En del av digitaliseringen av undervisning handlar om tillgäng- liggörandet av digitala läromedel och material. finns det en rik flora av digitala läromedel från förskola till vuxenutbildning. Det finns erbjudanden som omfattar hela skolformer, med ett brett ut- bud av innehåll, till företag och organisationer som specialiserar sig på att tillhandahålla en digital tjänst eller produkt för en mycket specifik tillämpning, så som stöd för enskilda experiment, labora- tioner eller lektioner. Det finns material och tjänster som säljs med samma eller liknande affärsmodeller som tidigare läromedel sålts på, och det finns de som funnit helt nya affärsmodeller för sin verk- samhet när digitaliseringen förändrar distribution och relationen till användaren. Det har också uppstått en omfattande mängd öppna utbildningsresurser inom alla former av utbildning (, OER), som genom licensieringsformer som Creative Commons2 med flera tillhandahåller läromedel utan kostnad för an- vändaren. Digitaliseringen av läromedel har också inneburit utveck- ling av läromedel baserat på andra digitala medieuttryck, så som film, interaktiva berättelser och spel. Elevernas egna digitala miljön En tredje aspekt av utbildningslandskapets digitalisering handlar om den digitalisering som de som befinner sig i utbildningssystemet genomgått . har merparten av alla elever tillgång till en dator i fickan, ens mobiltelefon. i skolans historia var teknik något som tillhandahölls. Men i takt med utvecklingen, de minskade kostnaderna och internet, har personlig teknik kommit att spela en allt större roll i utbildnings- landskapet. Sedan en merpart av barn och unga har tillgång till egna mobiltelefoner i grund- och gymnasieskola har diskussionen varit livaktig rörande dess vara eller inte. Debatten kring den egna digitala miljön har varit polariserad och högljudd. Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande en pedagogisk tillgång eller ett distraktionsmoment? Vad innebär den personliga teknologin för våra gemensamma lärmiljöer? Frågan om skolans likvärdighet spelar också en central roll i denna diskus- sion. Hur stödjer skolan lärandet för varje elev i en fragmenterad och personaliserad digital miljö? På andra ställen har den breda tillgången till smarta tele- foner kraftigt förändrat förutsättningarna. Mobiltelefonen har för många kommit att bli den främsta internetuppkopplade enhet man har. Inte sällan är den ett mera effektivt verktyg för att ta del av information, lära sig något, läsa böcker eller lyssna på poddradio, än många andra. Framför allt på grund av att den ständigt är med en. I takt med denna utveckling tycks mobiltelefonen för många ha kom- mit att bli ett viktigt verktyg för kollegialt lärande, lärande i arbets- livet och utbytet av kunskap och information i organisationer. Hur kan det då se ut i en framtida skola där digitaliseringen möjlig- gjorts? Hur skulle i en elevs liv kunna se ut? Scenario – Skoldag i en inte allt för avlägsen framtid vaknar som hon brukar, efter ett par snoozningar på mobil- telefonen. Det är vardag och dags att stiga upp. Det tar att göra sig i ordning och det är mycket att hålla reda på, men får hjälp. Skolappens gröna glada ansikte hälsar henne välkommen och berättar vad som är dagens packlista att ha med sig till skolan. berättar skolappen hur det är kvar till dess ska vara i skolan, och hur det tar att ta sig dit. Olika alternativ syns. Gå, cykla eller att ta en auto. fun- derar över att gå till skolan eller inte. Frågan är bara om det går att hinna med alla morgonbestyr innan. Kanske skulle hon ändå beställa en auto… Då skulle hon få tid till att hinna testa sina övnings- uppgifter i programmering ytterligare en gång. I ämnet idrott och hälsa utforskar klassen hur mycket de rör på sig och vad det innebär, så väljer mellan att gå och fylla på med fler steg, eller åka auto och läsa in sig på lite mer stoff. väljer auton och med dagens schema framför sig känner hon att dagen ser ut att innehålla många bra saker. Hon konstaterar att det är skönt att faktiskt åka till skolan och vara där. Hon har varit borta från skolan i över på grund av sjukdom för inte så länge Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande sedan, men har ändå kunnat delta aktivt med hjälp av skolans VR- och visualiseringssystem. har med hjälp av en telerobot kunna vara med både på lektioner och på raster. Till och med kunnat hänga med på studiebesöket på sjukhuset som hon sett fram emot. Hon har själv kunnat röra sig, se, höra och förnimma samma saker som de som var på plats. tänker att det trots att det går att vara med och lära sig på distans är skönt att också vara där, i rummet. Först ut är det inlagt ett kortare avstämningsmöte med . Därefter är förmiddagen planerad att innehålla ett lärpass om att programmera och att co-op skapa fanfiktion tillsammans med sin nätvän i , en vän som hon parats ihop med genom ett internationaliseringsprojekt. Skolan har tillsammans med sin arbetspartner inom näringslivet fått möjlighet till att uppdatera sitt omoderna VR-labb och har ett riktigt bra Makerspace. finns här inte bara 3D-skrivare och laser- skärare, utan också ett mycket bra utbud av mikrokontroller och sen- sorer. kan elever och lärare programmera, skapa nya former av föremål med hjälp av olika estetiska uttryck samt laga och fixa gamla teknikprylar. Skolans satsning på att utbilda i digitalt återbruk har blivit en riktig succéhistoria och fått många familjer att använda sina prylar längre än de tidigare gjort. Auton plockar upp två klasskamrater på vägen till skolan. Vän- nerna pratar om spelet som de alla deltog i under . Auton stannar vid skolans entré och vännerna går mot klassrummet. lärare sitter redan och väntar, reflekterandes över ett antal grafer på skärmen hon har framför sig. ”Hej , allt bra?” nickar och sätter sig ned bredvid , så att båda kan se den data har framför sig. Dessa muntliga av- stämningar, mellan elev och lärare, är korta men regelbundna och handlar om att gemensamt se var eleven befinner sig i sin kunskaps- utveckling och vad som behöver göras för att förbättra förutsättning- arna för både lärande och undervisning. För innebär det bland annat att bättre förstå och utveckla förutsättningar för att lära sig. Att kunna berätta och visa på vad hon förstår och inte. För del formar elevernas berättelser och tillhörande data feedback som gör det möjligt för att designa lektionerna och förbereda innehåll på ett sätt som skapar så goda förutsättningar som möjligt. De olika data och visualiseringar som och fördjupar sig i är hämtade från olika digitala skolsystem. Dessa system för lärandeanalytik är Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande baserade på artificiell intelligens och hjälper lärarna att identifiera möjligheter, utmaningar och skapa så goda förutsättningar som möjligt för varje elev att lära sig. Data från systemen hämtas från mobil- telefon och andra burna sensorer. och hennes lärare har tillgång till data från kontinuerliga arbetsprocess, det hon producerat från varje lektion, de presentationer hon haft, vad hon tagit del utav i ämnets innehåll, och vad som återstår att arbeta med, de samarbeten hon har deltagit i och från hennes hemuppgifter. De får inte bara veta vad som gjordes eller hur länge något gjordes, utan även när arbetet utfördes och i vilken miljö. Alla dessa olika parametrar och fler därtill sammanställs automatiskt och fortlöpande av skolans system, som i sin tur lär sig vilka individuella förutsättningar som gäller för respektive elev. tittar vant och hastigt igenom all information, som tydligt visualiseras framför henne och . Hon kan tydligt se att förra veckans migränanfall fått effekter på hennes resultat. Hon har haft svårt att fokusera och har därför presterat lite sämre än vanligt. noterar också sambandet och gör en anteckning om det. Därefter tittar de tillsammans vidare på den data som visar att precis har avslutat två kurser med goda omdömen. I samråd mellan och dokumenteras kursernas resultat och innehåll. Informationen om kursen, tillsammans med resultat, signeras av dem båda, så att informationen av den färdigställda kursen kan föras till digitala utbildningsprofil. Gradvis, och i takt med att studerar, kan man se hennes utveckling, intresseområden och kun- skaper växa och utvecklas i profilen, som kan sprida och använda på det sätt hon själv vill. Skolans goda ordning och struktur på datan gjorde det betydligt enklare för att byta skola och kunna ta vid där hon slutade . kan själv lättare se vad som är gjort, och vad som återstår, från det enskilda arbetet under en lektion till den övergripande progressionen i skolan. Användbarhet och design av systemen är uppenbarligen ett centralt fokus, för såväl elever som lärare och administrativ personal upplever att systemen stödjer arbetet och effektiviserar det. Vid de tillfällen något visar sig inte fungera, har skolan tydliga processer för felrapportering och förbättring. funderar ibland över all information som lagras och sparas om henne i skolans system. Hon vet att säkerhetsfrågor är prioriterade och att det väldigt sällan är problem. Men en viss oro känner hon. Hur kan man veta om skolans AI gör rätt analyser? Hur vet man att datan som lagras om varje individ inte används till andra syften? Scenario: Digitaliseringens möjligheter för utbildning och livslångt lärande stiftades det lagar kring demokrati, offentlighetsprincip och data som ökat insyn och öppenhet. Det hade varit en stor grej som lärare och elever pratade om i samhällskunskapen.