sou · H4B372d2 · 2016-10-17 00:00:00 — I första stycket av 20 § b finns en regel som gör det möjligt för gäldenären att vid fortlöpande eller delbara prestationer kräva full- följd avseende eller viss mängd av återstoden. Gäldenären får fritt bestämma för vilken tid eller mängd fullföljd ska ske, men sedan gäldenären meddelat motparten sitt krav får den förstnämnde inte ändra detta. Vad som avses med skälig tid beror på förhållan- dena i det enskilda fallet. Faktorer som bör beaktas är bl.a. avtalets omfattning och den typ av vara eller tjänst som avtalet avser.2 Den ovan nämnda regeln om partiell fullföljd är dock begränsad, vilket framkommer i andra stycket. Om en begränsning av den framtida fullföljden skulle medföra betydande olägenheter för motparten kan gäldenären inte kräva partiell framtida fullföljd. Vid bedömningen av när en uppdelning kan medföra betydande olä- genhet för motparten kan ledning hämtas från bestämmelserna i bl.a. 43 och 44 §§ köplagen. Avtal om kreditköp med återtagande- förbehåll och finansiell leasing anses varken som fortlöpande eller delbara i detta hänseende. Har motparten sakrättsligt skydd till gäldenärens framtida prestationer har gäldenären inte rätt att kräva partiell fullföljd. I fråga om motivering, se SOU 2001:80 s. 165– 168, s. 187–190 samt SOU 2010:2 Del 1 s. 410, s. 425 och Del 2 s. 18, s. 52 samt s. 121–123. 2 Se prop. 1995/96:5 s. 198. Paragrafen är ny, men motsvarar vad som gäller enligt 2 kap. 20 § tredje stycket i nu gällande LFR. Bestämmelsen har dock justerats så den omfattar de nya bestämmelserna i 2 kap. 20 § och 20 a–b §§. Paragrafen är ny och motsvaras delvis vad som gäller enligt 2 kap. 20 § 4 stycket i nu gällande LFR. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.9. I första stycket erinras om motpartens aktiva stoppningsrätt. Be- stämmelsen motsvarar 63 § 4 st. Köplagen och nuvarande 2 kap. 20 § 4 st. LFR. I andra stycket införs en ny bestämmelse som behandlar rätts- följden av att gäldenären under företagsrekonstruktionen förfogar över eller utnyttjar en prestation så att den inte kan återlämnas väsentligen oförändrad eller oförminskad. Bestämmelsen motsvarar 63 § femte stycket köplagen. Enligt tredje stycket kan ett förfogande eller utnyttjande dock inte anses föreligga förrän rekonstruktören fått eller borde ha fått kännedom om att en prestation har mottagits eller om det avtal som prestationen avser. I fråga om motivering, se SOU 2001:80 s. 151-155, s. 198–200 samt SOU 2010:2 Del 1 s. 412, s. 426 f., och Del 2 s. 19, s. 52 samt s. 125 f. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.12. I paragrafen anges en regel som innebär att gäldenären har rätt att överlåta ett avtal under förutsättning att 1.gäldenären förklarat att avtalet ska fullföljas, 2.att tredje man har förmåga att fullgöra avtalet och 3. motparten inte väsentligt missgynnas av överlåtelsen och det i övrigt inte finns något rättsligt hinder mot överlåtelsen. Regeln innebär att förvärvaren ska uppfylla gäldenärens återstående avtalsförpliktelser i den mån de omfattas av avtalsöverlåtelsen, me- dan motparten fullgör sin del av avtalet gentemot tredje man. Gäl- denären befrias dock från det datum då överlåtelsen äger rum från eventuella förpliktelser i det överlåtna avtalet. Det ska vara möjligt att överlåta avtalet trots att det finns för- bud mot detta i avtalet, jfr nuvarande 20 kap. 20 § sjätte stycket LFR och föreslagna 2 kap. 20 h § att reglerna är tvingande till gäl- denärens fördel. Frågan är dock om alla avtal ska kunna överlåtas. Det kan diskuteras om gäldenären till exempel ska få överlåta ett avtal som avser en specifik tjänst som gäldenären ska utföra åt motparten. Det kan vara fråga om ett konsultuppdrag eller en lik- nande immateriell tjänst där gäldenärens person kan förmodats ha spelat en viss roll för uppdraget. I den situationen bör inte överlå- telse kunna ske, om motparten inte kan förvänta sig att få tjänsten utförd med samma kvalitet. Bedömningen huruvida avtalet får överlåtas eller inte får avgöras med beaktande av vilken typ av avtal det är fråga om och hur gäldenärens plikter har utformats i det en- skilda avtalet. Det viktigaste är dock att motparten skyddas mot att tredje man på grund av bristande ekonomisk förmåga eller av annat skäl inte kommer att fullgöra sin del av avtalet. Gäldenären måste kunna försäkra motparten om att tredje man är solvent och kom- mer att kunna fullgöra framtida prestationer enligt avtalet. Vid en bedömning huruvida ett avtal får överlåtas ska de affärsmässiga riskerna som denna överlåtelse medför för borgenären beaktas men även det värde som det innebär för gäldenären att kunna överlåta avtalet. Paragrafen är ny och har utformats efter förebild av 12 kap. 31 § JB. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.10. Bestämmelsen anger att fortsätter en hyresvärd att tillhandahålla en lokal enligt ett hyresavtal med gäldenären, ska hyresvärdens fordran på hyra för nyttjandet som sker senare än efter rekonstruktionsbeslutet anses ha uppkommit under rekonstrukt- ionen, såvida inte gäldenären erlägger kontant betalning för hyror som uppkommit efter rekonstruktionsbeslutet eller ställer säkerhet därför. Det innebär således att obetalda hyror som löper efter rekonstruktionsbeslutet och som gäldenären försummar att betala, kommer att vara likställda med nya fordringar, vilket med- för att de får allmän förmånsrätt enligt 10 § 4 FRL i en efterföl- jande konkurs. I fråga om motivering, jfr SOU 2001:80 s. 230 f., se prop. 2002/03:49 s. 83–86, och s. 155 ff., samt SOU 2010:2 Del 1 s. 430–433, och Del 2 s. 19, s. 52 samt s. 126. Paragrafen är ny och har utformats efter förebild av 5 kap. 18 § konkurslagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.11. Bestämmelsen anger att om en arbetstagare fortsätter att full- göra sina åtaganden enligt ett anställningsavtal med gäldenären, ska arbetstagarens fordran på lön eller annan ersättning för arbete som utförts senare än efter rekonstruktionsbeslutet anses ha uppkommit under rekonstruktionen. Bestämmelsen kan särskilt bli aktuell vid ett s.k. separat ackord eftersom vid ett sådant förfarande utgår inte lönegaranti till arbetstagaren. I fråga om motivering, jfr SOU 2001:80 s. 230 f., se prop. 2002/03:49 s. 102–105, samt SOU 2010:2 Del 1 s. 427–430, och Del 2 s. 19, s. 52 samt s. 127. Paragrafen är ny men motsvarar nuvarande 20 kap. 20 § 6 st. LFR. De nya bestämmelserna i 20–§§ är tvingande till gäldenärens förmån men omfattar dock inte anställningsavtal. Bestämmelserna gäller inte heller för en borgenär som innehar finansiella instru- ment, valuta eller sådana fordringar som avses i 8 kap. 10 § andra stycket konkurslagen (1987:672) som säkerhet. Beträffande sådana avtal är det inte avsett att göra någon förändring i förhållande till vad som gäller . Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.1. Av bestämmelsen framgår att rätten kan i ett ärende om före- tagsrekonstruktion på begäran av gäldenären eller en borgenär be- sluta om förhandling om utvidgat ackord. En förhandling om ett utvidgat ackord kan ingå som ett element i en företagsrekonstrukt- ion såsom ett offentligt ackord. För att ett utvidgat ackord ska komma till stånd fordras dock att gäldenären eller en borgenär be- gär det i det pågående ärendet om företagsrekonstruktion. En fri- stående ansökan om utvidgat ackord kan däremot inte ges in. Det finns inget hinder att gäldenären i en och samma ansökan begär att såväl företagsrekonstruktion som ackordsförhandling om ett ut- vidgat ackord inleds. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.2. Av bestämmelsen framgår att ett utvidgat ackord får avse att be- rörda fordringar mot gäldenären får sättas ner eller betalas på när- mare angivet sätt. De fordringar som avses är de som tillkommer borgenärer vilka får delta i förhandlingen. Vilka dessa är anges i 3 §. Innehållet i det utvidgade ackordsförslaget bestäms av parterna och kan innehålla allehanda villkor hur en uppgörelse mellan gäldenären och borgenärerna kan uppnås. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.3. Paragrafen motsvarar 3 kap. 3 § LFR med vissa undantag. I en ackordsförhandling deltar samtliga borgenärer vilkas fordringar har uppkommit före ansökan om företagsrekonstruktion. Fordringar som uppkommit under förfarandet omfattas således inte av ack- ordsuppgörelsen. Fordringar som uppkommer under företagsre- konstruktionen ska betalas löpande vart efter de förfaller till betal- ning. Eftersom det utvidgade ackordet emellertid förändrar villkoren i fordringsförhållandet mellan gäldenären och borgenä- rerna finns det dock anledning att överväga om inte sådana ford- ringar borde inkluderas eftersom s.k. superförmånsrätt enligt detta förslag begränsas. Däremot ska fordringar som är förenade med särskild och all- män förmånsrätt eller där borgenären kan åberopa separationsrätt delta i ackordet. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning deltar inte i förhandlingen. Inte heller deltar en borgenär som vid konkurs skulle ha rätt till betalning först efter övriga borgenärer, om inte övriga borgenärer som deltar i för- handlingen medger det. Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt, deltar denna i förhandlingen i motsvarande mån. Kan en borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvitt- ning deltar denna med återstående del av fordringen. En borgenär får delta i förhandlingen, även om fordringen inte är förfallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.5. Paragrafen reglerar frågan om erforderlig borgenärsmajoritet vid ett utvidgat ackord. För att ackordsförslaget ska kunna fastställas och slutligen bli bindande för borgenärerna fordras, att en viss kva- lificerad majoritet av dessa borgenärer på borgenärssammanträdet antagit ackordsförslaget. Rekonstruktionen av gäldenärens verk- samhet ska inte kunna förhindras där en majoritet av borgenärerna visar att de är villiga att acceptera att gäldenären fortsätter sin verk- samhet. Denna majoritet av borgenärerna ska därför kunna driva igenom ett ackord mot minoritetens vilja med ett undantag, se 5 §. Majoriteten fastställs utifrån två alternativ. Enligt det första alter- nativet delas de röstberättigade borgenärerna in i olika grupper beroende på vilken säkerhet som är ställd för fordran. Enligt det andra alternativet räcker det med att en viss procentsats av det to- tala borgenärskollektivet accepterar ett antagande av avtalet. Enligt första stycket krävs för borgenärsmajoritet att minst två tredje delar av borgenärerna i varje borgenärsgrupp som anges i andra stycket och som deltagit i omröstningen har godtagit för- slaget och deras fordringar uppgår till minst två tredjedelar av total- beloppet av de fordringar som de röstande borgenärerna i gruppen har mot gäldenären. Borgenärsmajoritet för ackordsförslaget kan också uppnås om av det totala borgenärs- kollektivet som har deltagit i omröstningen har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till minst tre fjärdedelar av de röstbe- rättigade fordringarnas sammanlagda belopp. Som framkommit i den allmänna motiveringen kan borgenärer- na delas in i olika grupper och ska så göras vid en omröstning enligt det först nämnda alternativet för att uppnå borgenärsmajoritet för ackordsförslaget. I andra stycket anges att borgenärerna ska vid en sådan omröstning delas in i följande borgenärsgrupper; 1. borge- närer som kan åberopa separationsrätt, 2. borgenärer vars fordran är förenad med särskild förmånsrätt, 3. borgenärer vars fordran är förenad med allmän förmånsrätt och 4. oprioriterade borgenärer. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.5. I bestämmelsen stadgas att även om kraven i 4 § första alterna- tivt andra stycket är uppfyllda ska ackordsförslaget inte anses anta- get om en borgenär som röstat mot ett godkännande av det utvid- gade ackordet visar att en betalning som enligt förslaget ska tillfalla borgenären till sitt värde är mindre än vad vederbörande skulle få i gäldenärens konkurs. Det utvidgade ackordet syftar till att skapa en förmånligare ställning för borgenärerna än konkurs, varför det inte ska vara möjligt att rösta igenom ett förslag där en borgenär kan visa att han/hon får större utdelning om gäldenärens verksam- het avvecklas och tillgångarna delas ut direkt till borgenärerna. Det torde vara tillräckligt att borgenären kan ge en ungefärlig uppskatt- ning om en sådan utdelning. Paragrafen är ny och motsvarar 3 kap. 5–7 §§ LFR. En förhandling om ett utvidgat ackord kan ingå som ett element i en företagsrekonstruktion. Det utvidgade ackordet kan således ses som en variant till det offentliga ackordet. Med anledning härav gäller 3 kap. 5–7 §§ i LFR på motsvarande sätt för ett utvidgat ack- ord. 1995/96:5 s. 206 f. Paragrafen är ny och motsvarar i huvudsak 3 kap. 8 § LFR. Paragra- fen behandlas i avsnitt 8.3.6. Enligt första stycket är de borgenärer som enligt 3 § har rätt att delta i förhandlingen om utvidgat ackord bundna av ackordet. Det gäller även en borgenär som inte vid tiden var känd. Motsvarande bestämmelse finns för det offentliga ackordet i 3 kap. 8 § första stycket LFR. I andra stycket finns en bestämmelse om s.k. efterställda ford- ringar. Den har också sin motsvarighet i 3 kap. 8 § andra stycket. Trots att en efterställd fordringsägare kan sakna rösträtt enligt 3 § är dock ackordet bindande gentemot denne. Efterställda borgenä- rer är ofta någon till gäldenären närstående som lämnat kredit till gäldenären på sådana villkor. För att en sådan borgenär inte ska kunna motsätta sig en uppgörelse som är till gagn för huvudelen av de andra borgenärerna saknar en sådan rösträtt. Avsaknaden av rösträtt följer samma mönster som för efterställda fordringar i ett offentligt ackord, se 3 kap. 3 § och 3 kap. 8 § LFR. Eftersom borgenärer som har säkerhet i form av ett äganderätts- förbehåll deltar i ackordet har inget särskilt tillägg gjorts beträffade sådana borgenärer, vilket i så fall hade motsvarat 3 kap. 8 § tredje stycket LFR. Paragrafen är ny men motsvarar 3 kap. 9 § LFR. Paragrafen be- handlas i avsnitt 8.3.6. En borgenär som godkänt det utvidgade ackordsförslaget förlo- rar inte genom godkännandet sin rätt mot borgenmän eller andra som förutom gäldenären svarar för fordringen. Är en borgensman medansvarig för gäldenärens skuld kan det dock vara lämpligt att borgensmannens betalningsskyldighet även tas upp i ackords- förslaget med tanke på eventuell regressrätt. Paragrafen är ny. Paragrafen har behandlats i 8.3.2. I första stycket anges att en begäran om ackordsförhandling ska göras skriftligen. Ansökan görs till rätten som handlägger ärendet om företagsrekonstruktion. En sådan begäran kan läggas fram så fort rekonstruktionsförfarandet har inletts och under hela den tid som förfarandet pågår. Som ovan nämnts finns det inget hinder mot att gäldenären i en och samma ansökan begär att såväl före- tagsrekonstruktion som ackordsförhandling inleds. Begäran ska innehålla ett förslag på hur en uppgörelse med borgenärerna ska uppnås. Ansökan behöver inte ha någon särskild form med undan- tag för kravet i andra stycket i denna paragraf. Innehållet i ackords- förslaget bestäms av parterna. Av andra stycket framgår att den part som begär att ackordsför- handlingar ska inledas ska intyga att borgenärer som till antalet utgör minst två femtedelar av det totala borgenärskollektivet och som omfattas av förslaget förklarat sig anse ackordsförslaget antag- bart. Med borgenärskollektivet avses såväl säkerställda som opriori- terade borgenärer. Regeln syftar till att visa att det finns faktiska utsikter till att borgenärerna och gäldenären kan komma överens innan ackordsförhandlingen inleds. Den part som lägger fram ack- ordsförslaget får på eget ansvar bedöma huruvida antalet borgenä- rer är behörigen företrädda. Lämplig behörighetshandling bör där- för infordras inför det fortsatta förfarandet.3 Av tredje stycket framgår att om ackordsförslaget läggs fram av en borgenär måste gäldenären medge att vederbörande ställer sig bakom förslaget. Borgenären får se till att bevisning om att gälde- nären medgivit ackordsförslaget bibringas ansökan. Om gäldenären inte vill medverka till att följa åtagandena i det föreslagna ackordet eller är negativt inställd till de villkor som uppställs i det, torde möjligheterna att rekonstruera gäldenärens verksamhet vara myck- et begränsade. Det torde vara tämligen omöjligt att hitta en lösning på gäldenärens betalningsproblem genom ett utvidgat ackord som gäldenären inte vill eller kan acceptera. Utan gäldenärens medgi- vande kan inte ett utvidgat ackord läggas fram. Gäldenären har således vetorätt mot att ett förslag om utvidgat ackord läggs fram. 3 Jfr , G. & Gregow, T., Ackordslagen m.m., 1972, s. 71. Om möjligheten att få till stånd ett utvidgat ackord förkastas av gäldenären kan det leda till slutsatsen att företagsrekonstruktionen knappast kan bli lyckosam. Paragrafen är ny och kommenteras i avsnitt 8.3.4. I paragrafen föreskrivs att rätten genast ska meddela beslut om ackordsförhandling, om begäran tas upp till prövning. Rättens be- slut fattas på handlingar och något särskilt sammanträde ska inte vara nödvändigt. som rätten meddelar beslut om ack- ordsförhandling ska rätten bestämma tid för ett borgenärssamman- träde inför rätten. Till sammanträdet ska rätten kalla gäldenären, rekonstruktören och borgenärerna. Kallelsen ska kungöras. Rege- ringen får meddela föreskrifter om kungörandet av beslutet. Be- stämmelsen är utformad efter förebild av 3 kap. 13 § LFR. Paragrafen är ny och kommenteras i avsnitt 8.3.4 I första stycket av paragrafen framgår att borgenärssammanträdet under ackordshandlingen ska hållas tidigast tre och senast efter beslutet om denna. Bestämmelsen är utformad efter 3 kap. 17 § första stycket LFR. Enligt andra stycket ska rekonstruktören och gäldenären närvara vid borgenärssammanträdet. Detsamma gäller den borgenär som framlagt förslaget. Rekonstruktörens och gäldenärens närvaro är således nödvändig. Om gäldenär inte inställer sig personligen eller genom ombud bör det uppfattas som att ackordsförslaget är för- kastat. Detsamma gäller om rekonstruktören eller den borgenär som framlagt förslaget inte inställer sig personligen. Rekonstruktören ska enligt tredje stycket tillhandahålla en för- teckning över de borgenärer som har rätt att delta i omröstningen i ackordsfrågan, med uppgift om de fordringsbelopp för vilka röst- rätt får utövas. Rekonstruktören ska också i denna borgenärsför- teckning lämna uppgift om borgenären är prioriterad i förmåns- rättshänseende, Bestämmelsen motsvarar delvis vad som anges i 3 kap. 17 § tredje stycket LFR. I fjärde stycket erinras om att vad som sägs i 3 kap. 16 § LFR om anmärkningar mot fordran som omfattas av ackordet gäller i tillämpliga delar även för ett utvidgat ackord. Förteckningen som ska tillhandahållas enligt tredje stycket kan således innehålla an- teckningar om anmärkningar som framställts och i så fall mot vilka fordringar. Paragrafen är ny och behandlas i 8.3.4. Paragrafen anger att röst- ning angående ackordsförslaget ska ske vid ett borgenärssamman- träde. Vad som föreskrivs i 3 kap. 20–21 §§ om offentligt ackord är gällande på motsvarande sätt för ett utvidgat ackord. Paragrafen är ny och behandlas i 8.3.7. Ett utvidgat ackord blir inte gällande utan att det fastställs av rätten. Fastställandet av det utvidgade ackordet innebär att gäldenä- rens förpliktelser mot borgenärerna förändras i enlighet med vad som anges i ackordet. Det kan i princip innehålla de villkor som gäldenären och borgenärerna finner lämpliga utifrån omständighet- erna i varje enskilt fall och en exemplifiering är därför svår att ge. De kan röra allt från åtgärder som ackord, betalningstid, och betal- ningssätt till större operativa ingrepp som att en viss division av verksamheten ska säljas eller förändringar på annat sätt m.m. Para- grafen som motsvarar 3 kap. 23 § LFR innebär dock att det utvid- gade ackordet inte får fastställas i vissa fall. Enligt första stycket får inte ackordet fastställas när det enligt 3 a kap. 14 § i detta förslag finns anledning att inte fastställa ackor- det. Vidare ska rätten inte fastställa ackordet när det inte kan avgö- ras om förslaget antagits vid borgenärssammanträdet. Rätten ska i de angivna fallen vid en särskild förhandling pröva ackordsfrågan. Enlig andra stycket rätten ska fastställa ackordet direkt om det inte finns något hinder enligt bestämmelserna i första stycket. Enligt tredje stycket ska rätten meddela beslut i ackordsfrågan inom efter förhandlingen, dvs. trädet, om inte är nödvändig på grund av särskilda om- ständigheter. Eftersom 3 a kap. 13 § är utformad efter förebild i 3 kap. 23 § om offentligt ackord kan ledning hämtas därifrån vid nya bestäm- melsens tillämpning. 1995/96:5 s. 213 f. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i 8.3.8. I paragrafen första stycke anges att rätten ex officio ska vägra fastställelse av det utvidgade ackordet i vissa särskilt angivna fall även om parterna är ense om att avtalet ska fastställas. I andra stycket införs tre speciella fall där rätten kan vägra fast- ställelse, såvida en borgenär, en borgensman eller annan medgälde- när har bestritt fastställelse. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 25 § andra stycket. I tredje stycket framgår att om fastställelse vägras enligt första stycket och är inte ackordsförslaget förkastat av borgenärerna eller förfallet, ska rätten på nytt pröva förslaget och ett nytt samman- träde sättas ut för detta. Med tanke på att det kan ha lagts ner bety- dande arbete och ekonomiska resurser på att få fram ackordsförsla- get måste t.ex. ett formellt fel i handläggningen kunna rättas till och rätten sätta ut ett nytt borgenärssammanträde. Bestämmelsen motsvarar med redaktionella anpassningar 3 kap. 25 § första stycket punkterna 1 och 3–4 samt andra och tredje stycket LFR. Paragrafen är ny. Paragrafen behandlas i 8.3.9. Gäldenären kan ställas under tillsyn i fråga om ackordets fullgö- rande. I paragrafen hänvisas därför till vad som sägs i 3 kap. 26 §. Gäldenären kan försumma sina åtaganden enligt det utvidgade ack- ordet, vilket kan resultera i att det utvidgade ackordet förverkas. i paragrafen hänvisas därför också till 3 kap. 27 § LFR där det ges bestämmelser om förverkande av ett offentligt ackord. I likhet med vad som gäller vid ett offentligt ackord ska det utvidgade ackordet förverkas om gäldenären grovt försummat sina åtaganden enligt avtalet. Det sker genom att rätten förklarar den eftergift som har medgetts gäldenären genom ackordet förfallet. Ett förverkande innebär inte att ackordet i sin helhet blir ogiltigt, utan förverkandet träffar den del som gynnar gäldenären. Borgenärerna kan göra avta- let i övrigt gällande mot gäldenären eller eventuella borgensmän. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 8.2.1. En näringsidkare som har betalningssvårigheter ska kunna in- leda ett separat ackordsförfarande utan att lägga fram en rekon- struktionsplan, ett s.k. separat ackord. I paragrafen föreskrivs där- för i första stycket att det är möjligt för gäldenären att ansöka om separat ackord, vilket kan ses som ett parallellt förfarande i förhållande till den sedvanliga företagsrekonstruktionen. Det är endast gäldenären som har rätt att ansöka om separat ackord. An- sökan ska göras skriftligen och vara undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. I ansökan ska sökanden enligt andra stycket styrka de omstän- digheter som gör rätten behörig, om de inte är kända. Jfr 2 kap. 1 § LFR. Jfr även SOU 2010:2 s. Del s. 364 f., Del 2 s. 84 och s. 187 f. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 6.1. En ansökan om separat ackord ska göras till den domstol som är behörig att handlägga ärenden om företagsrekonstruktion. Forum för företagsrekonstruktion bestäms enligt 4 kap. 1 a § LFR.