sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — presenterade ett förslag till ny för- ordning om krav för utsläppsgränser och typgodkännande för för- bränningsmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att använ- das för transporter på väg, den så kallade arbetsmaskinförord- ningen. Förordningen är ännu inte färdigförhandlad15. Tanken är att den ska leda till ett förenklat regelverk och att regelverket an- passas till framför allt de krav som gäller i . Förslaget innehål- ler bland annat nya emissionskrav i linje med den tekniska ut- vecklingen och med EU:s övriga luftkvalitetspolicyer. Tre viktiga förändringar föreslås (1) tidigare oreglerade motorer för arbets- maskiner inkluderas, (2) gränsvärden för antal partiklar införs (partikelmassa har funnits ), samt (3) krav på prov- ning i verklig drift. Detta innebär positiva effekter för luftkvali- teten. Gränsvärde för partikelantal och krav på provning i verklig drift gäller inte för de små motorerna eller för de riktigt stora. En brist med förslaget är att det saknar krav för minskade utsläpp av koldioxid. Ekodesigndirektivet, som trädde 2005, sätter minimikrav på energiprestanda hos produkter och förbjuder de mest energi- och resurskrävande produkterna på EU-marknaden. Kraven införs som produktspecifika EU-förordningar som är direkt gällande i medlemsländerna. Kraven kan också införas som frivilliga avtal. Syftet med ekodesignarbetet är att minska energianvändningen genom att ställa krav på produkterna. Tanken är att ekodesign- direktivet ska förbättra produkternas miljöprestanda under hela livscykeln. Kraven fungerar som ett golv för att förbjuda och ta bort de allra sämsta produkterna på marknaden, sett ur ett energi- perspektiv. publicerades en genomförandeförordning under eko- designdirektivet om krav för fastbränslepannor (ved, pellets, kol etc.) och rumsvärmare i Europeiska unionens officiella tidning. Krav ställs på såväl energiprestanda som rökgasutsläpp. De luftför- oreningar som regleras är partiklar, gasformiga organiska ämnen (OGC), kolmonoxid och kväveoxider. Förordningen träder 2020 för fastbränslepannor och 2022 för rumsvärmare. Utsläppskrav för lätta och tunga fordon Ur luftföroreningsperspektiv finns två grundläggande styrmedel på EU-nivå: utsläppskrav (Euro-klasser) för lätta respektive tunga fordon och kvalitetsstandarder för fordonsbränsle (bränslekvali- tetsdirektivet). Utsläppskrav för lätta fordon har funnits i EU och för tunga fordon och skärpts kontinuerligt . Utsläppskraven omfattar nya fordons utsläpp av kväveoxider, kolväten, kolmonoxid och partiklar och varierar något beroende på bränsletyp och fordonstyp. Den senast antagna förordningen för lätta fordon antogs 2006 (förordning 715/2007) där kravnivåer för Euro 5 (som gäller för alla nya fordon ) och Euro 6 (som gäller ) är specificerade. De senaste utsläppskraven för tunga fordon antogs 2009 (för- ordning 595/2009) och specificerar kravnivå Euro VI16 som gäller för nya fordon . För tunga fordon är kraven baserade på utsläpp i gram jämfört med gram per kilometer för lätta fordon. Utsläppskraven kontrolleras enligt en standardiserad testcykel som är utformad för att simulera verklig körning. 16 Kravnivåerna för lätta fordon anges med arabiska siffror, medan kravnivåerna för tunga fordon anges med romerska siffror. motor kan efter godkänt test i ett EU-land säljas i hela unionen utan krav på ytterligare tester. Lätta fordon testas och godkänns enligt förordning 715/2007 och tunga fordon enligt direktiv /55/EG. Det har varit känt att testcykeln för lätta fordon inte avspeglar utsläppen i verklig körning, särskilt utsläppen av kväveoxider från dieselbilar har visat sig vara mycket högre i verklig körning jämfört med i testcykeln. Därför satte EU- kommissionen 2011 igång ett arbete med att på utveckla test- metoder för lätta fordon som bättre avspeglar verklig körning. Nya tester för typgodkännande tas fram på EU-nivå och kan komma att införas för nya mo- deller och för alla nya fordon. I samband med att en ny testcykel som representerar verklig körning bättre införs justeras utsläppskraven till att tillåta högre utsläpp.17 13.2.3Styrmedel på nationell nivå Enligt de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. ska den som driver en industriverksamhet minska anläggningens påverkan på hälsa och miljö så långt det inte är orimligt. Villkor om utsläpp från en anläggning läggs fast i en tillståndsprövning, de flesta indu- strier behöver tillstånd eller göra en anmälan enligt . I Miljöprövningsförordning (2013:251) anges vilka typer av miljö- farliga verksamheter som är tillståndspliktiga. Förbränningsanläggningar omfattas av en rad generella regler om bland annat konstruktion, högsta tillåtna utsläpp till luft och till vatten samt krav på mätning av dessa utsläpp. Därtill finns en rad regler för förbränning utifrån typ av anläggning och bränsle. Förbränning av avfall har en del egna regler. De verksamheter som har störst miljöpåverkan ska söka till- stånd hos miljödomstol. Påverkar verksamheten miljön något mindre ska tillstånd sökas hos miljöprövningsdelegationen vid . För verksamheter som har mindre påverkan på miljön krävs inte tillstånd, utan då räcker det med en anmälan till miljökontoret eller motsvarande i kommunen. 17 (2016). verksamheter som inte påverkar miljön särskilt mycket, behövs varken tillstånd eller anmälan. De ska ändå följa kraven i Miljö- balken, och kommunens miljökontor eller motsvarande utövar tillsyn. Tillståndspliktiga verksamheter ska göra miljökonsekvens- beskrivningar i samband med ansökan. Det finns också regler om samråd. Verksamheter ska enligt tillämpa bästa möjliga teknik för att minska miljöpåverkan. finns EU-direktiv för olika typer av verksamheter (t.ex. kopplade till IED) om att bästa tillgängliga teknik ska uppfyllas. Miljökvalitetsnormer för vatten, luft och buller har funnits som styrmedel i svensk lagstiftning då föreskrifter om miljökvalitetsnormer skrevs in i andra och femte kapitel. Normerna syftar till att skydda människors hälsa och miljön samt att uppfylla krav som ställs genom vårt medlemskap i . I luftkvalitetsförordningen (2010:477) finns det miljökvali- tetsnormer för kvävedioxid, svaveldioxid, bly, partiklar (PM10 och PM2,5), bensen, kolmonoxid, ozon, arsenik, kadmium, nickel och bens(a)pyren. Normerna baseras huvudsakligen på två EU-direktiv, det s.k. luftkvalitetsdirektivet18 och direktivet om metaller och polycykliska aromatiska kolväten (PAH) i luft.19 Kommunerna ansvarar för att kontrollera att normerna följs. Om normerna inte följs kan åtgärdsprogram komma att behöva tas fram av den be- rörda kommunen eller . I anges att vid planläggning (regionplan, översiktsplan, detaljplan eller områdesbestämmelser) ska miljö- kvalitetsnormerna följas.20 Enligt samma lag ska överpröva och upphäva kommunens planläggning om den antas innebära att en miljökvalitetsnorm inte följs.21 Detta kan innebära att byggande av bostäder och infrastruktur inte kan ske i ett om- råde där miljökvalitetsnormer för luft överskrids. 18Direktiv /50/EG. 19Direktiv /107/EG senast ändrat genom Förordning(EG) 2009/ 219. 20Plan- och bygglag (2010:900) 2 kap. 10 §. 21Plan- och bygglag (2010:900) 11 kap. 10-11 §§. Kväveoxidavgiften infördes för att minska utsläppen av kvä- veoxider från förbränningsanläggningar som producerar energi. Förbränningsanläggningar med pannor som producerar mer än 25 GWh omfattas av avgiften. Syftet med avgiften är att ge en ekonomisk drivkraft för verksamhetsutövarna att minska utsläp- pen. Systemet fungerar så att företagen betalar in en avgift som beror på hur mycket kväveoxider de släpper ut . Intäk- terna från avgiften återbetalas sedan i förhållande till hur mycket energi som de producerat . På så sätt gynnas de anlägg- ningar som producerar energi med låga utsläpp ekonomiskt. har sitt regeringsuppdrag Redovisning av uppdrag att utarbeta en finansiell modell, vilket överlämnades till Regeringen , sett över hur man på bästa sätt kan bidra till att minska miljöpåverkan från sjöfarten till och från svenska hamnar. föreslår bland annat att anlöpsavgiften till hamnar ska differentieras utifrån fartygens miljöpåverkan. Tanken är att fartygens totala miljöpåverkan ska mätas genom ett miljöindex och att det sedan ska ligga till grund för storleken på farledsavgiften. har tyngdpunkten legat på utsläppen av kväveoxider, i det nya förslaget kommer hänsyn att tas till fartygens totala miljöpå- verkan, med fokus att minska utsläppen av kväveoxider, koldioxid och partiklar. Fartygen kommer att delas in i fyra avgiftsklasser där de mest miljövänliga fartygen (klass 1) betalar av an- löpsavgiften, klass 2 betalar , klass 3 betalar och de med sämst miljöprestanda (klass 4) betalar full avgift. I för- slaget redovisas inga kvantifierade bedömningar av storleken på utsläppsminskningarna. Däremot gör en bedömning att fler fartyg kommer att få en avsevärt högre avgift jämfört med dagens nivåer, vilket ger ekonomiska incitament att vidta fler miljöförbättrande åtgärder. Sammantaget antas sjöfartens miljöpå- verkan att minska. Förslaget som är på remiss22 planeras att införas från och med 1 januari 2017.23 Miljözon för tunga fordon Kommuner kan i sina lokala trafikföreskrifter besluta om att för- bjuda trafik med tunga fordon (lastbilar och bussar) med höga ut- släpp från stadskärnor och andra särskilt miljökänsliga områden genom att införa en miljözon. Syftet med miljözoner är att för- bättra luftkvaliteten och kriterierna som anger vilka fordon som får och inte får köra inom miljözonen baseras på fordonets Euro-klass. Bestämmelserna om miljözoner regleras i trafikförordningen (1998:1276). Miljözoner finns i , , , , och . Styrmedel som indirekt begränsar luftföroreningar Då utsläpp av luftföroreningar och växthusgaser ofta härstammar från samma källor finns det en rad styrmedel vars främsta syfte är att reducera utsläppen av växthusgaser som indirekt bidrar till att minska utsläppen av luftföroreningar. Exempel på detta är koldi- oxidskatten, förmånsbeskattning av personbilar och EU:s system för handel med utsläppsrätter. Energiskatten vars främsta syfte är fiskalt, bidrar även till en minskad energianvändning och därmed minskade utsläpp av luftföroreningar. Även systemet med elcerti- fikat vars syften är att stödja den förnybara elproduktionen och minska utsläppen av växthusgaser bidrar indirekt till att minska utsläpp av luftföroreningar. 23Sjöfartsverket (2015). I detta kapitel sammanfattas den problemanalys som beredningen haft i uppdrag att redovisa som grund för förslag på etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå de luftrelaterade miljömålen. Ansatsen i problemanalysen har varit att identifiera de huvud- sakliga återstående problemområdena utifrån tillgänglig vetenskap. I denna sammanfattning beskrivs först de huvudsakliga problem- områdena kortfattat. Sedan följer en något mer utvecklad samman- fattning av hur tillståndet i miljön ur luftsynpunkt förhåller sig till luftrelaterade miljömål. beskrivs utmaningar kopplade till dålig luftkvalitet på lokal nivå respektive den internationella luftvårdspolitiken. I problemanalysen har de utsläppskällor som bidrar mest till att uppsatta miljökvalitetsmål och internationella åtaganden inte upp- nås identifierats. En betydande del av de luftföroreningshalter vi har i beror på intransport av luftföroreningar från andra länder (se avsnitt 14.5.1). Till detta kommer utsläpp på lokal nivå som gör att några av haltpreciseringarna i miljömålet luft överskrids och i vissa fall även miljökvalitetsnormer för vissa ämnen. I tabell 14.1 nedan sammanfattas de viktigaste utmaning- arna (och utsläppskällor kopplade till dessa) för att nå luft- relaterade miljömål och internationella åtaganden. Som framgår av tabellen är de mest prioriterade åtgärderna för att uppnå miljömålspreciseringar att (i) minska intransporten av luft- föroreningar från andra länder, minska utsläpp av (ii) avgaser och (iii) slitagepartiklar från vägtrafiken och (iv) utsläpp från småskalig vedelning. För att uppnå takdirektivets åtaganden krävs även åtgärder för att (v) minska utsläpp av kväveoxider, där vägtrafik och industri är största källor samt åtgärder för att (vi) minska utsläpp av flyktiga organiska ämnen från framför allt användning av lösningsmedelsbaserade produkter. Förutom utmaningarna kopplade till miljömålspreciseringar och internationella åtaganden har ett drygt tiotal kommuner svårigheter att klara miljökvalitetsnormer för luft. Många av de åtgärdsprogram som antagits för att åtgärda problemen brister i utformning, genom- förande och uppföljning. Utöver att överskridande av normerna innebär att lagstadgat skydd för människors hälsa och naturmiljön inte följs utgör det också ett hinder för bostadsbyggandet. Det beror på att miljökvalitetsnormer enligt måste följas vid all planläggning. Med rätt genomförda åtgärder kan bättre luftkvalitet generera stora besparingar för samhället som människors hälsa och tillståndet i miljön förbättras. Vissa luftföroreningar har en klimat- påverkande effekt och flera luftföroreningar släpps ut från samma källor som även är de största källorna till växthusgasutsläpp. Det finns därmed goda förutsättningar att samordna åtgärder för att förbättra luftkvaliteten som klimatpåverkan begränsas. 14.2Påverkan på hälsa och miljö Luftföroreningarna har minskat kraftigt i och . Det har bland annat lett till att vi har lyckats bromsa försurningen, att det sker en återhämtning av ekosystemen och att fisken kommer tillbaka i sjöar där den tidigare var närmast utdöd. Den förväntade livslängden i har även ökat med unge- fär till följd av minskade utsläpp av luftföroreningar. Trots detta och trots att har förhållandevis god luftkvalitet jämfört med andra länder både utanför och inom EU orsakar exponering för luftföroreningar fortfarande betydande skador på människors hälsa och naturen. Luftföroreningar kan orsaka svåra hälsoproblem som luft- vägssjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar och cancer. Det finns en koppling mellan fosterdödlighet och halterna av ozon i luften och av fina partiklar. Detta resulterar förutom lidande i betydande sam- hällskostnader i form av förtida dödsfall, ökat antal sjukdomsfall och bortfall av arbete.1 Baserat halter beräknas luftföroreningar ha orsakat cirka 5 500 förtida dödsfall i , varav ca 3 000 av dessa främst orsakas av föroreningar som trans- porterats in via luften från andra länder och övriga cirka 2 500 främst från lokala källor inom landet (cirka 1 300 från trafikavgaser, cirka 1 000 från vedeldningsrök och cirka 200 från vägslitage- partiklar). Förutom det mänskliga lidandet beräknas exponering för luftföroreningar i orsaka årliga samhällsekonomiska kostnader på ca 30–, vilket uppskattats mot- svara runt en procent av BNP.2 En försämrad luftkvalitet påverkar även tillståndet i miljön, t.ex. genom försurning och övergödning av mark och vatten vilket i sin tur försämrar förutsättningarna för ekosystemtjänster. Höga halter av kväve från ammoniak leder till miljöskador. Grödor som på- verkas av luftföroreningar ger minskad avkastning av skördar inom skogs-och jordbruksnäringen.3 Kostnaderna för marknära ozons negativa inverkan på jordbruksgrödor och skog i har beräknats till per år.4 Vissa luftföroreningar5 har också en klimatpåverkande effekt på regional nivå. Dessa luftföroreningar brukar med ett samlingsnamn benämnas kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar eller SLCP6 och beskrivs närmare under avsnitt 14.3.4 nedan. 14.3Utmaningar för att nå luftrelaterade miljömål Miljömålet luft är definierat som att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Målet har tio preciseringar som beskriver haltnivåer för den luft- kvalitet som ska uppnås och vara vägledande i det nationella och internationella arbetet för att förbättra luftkvaliteten. Utgångs- punkten är att halterna av luftföroreningar inte ska överskrida låg- 1World (2013); m.fl. (2014). 2Gustafsson m.fl. (2014); WHO Regional Office for Europe, (2015). 3Naturvårdsverket (2015a). 4IVL (2014). 5Sot, metan, marknära ozon och vissa fluorkolväten. 6Efter engelskans Short Lived Climate Pollutants. risknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. Riktvärdena är satta med hänsyn till känsliga grupper. I tabell 14.2 nedan redo- visas preciseringarna och prognos för mål- uppfyllelse av preciseringarna, som de presenterade i den för- djupade utvärderingen av miljömålen 2015. Källa: (2015). Mål i sikte. Analys och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen i fördjupad utvärdering. Som framgår av tabellen behöver ytterligare åtgärder vidtas för att nå preciseringarna för bens(a)pyren, partiklar (gäller både PM2,5 och PM10), marknära ozon och kvävedioxid. En kortfattad beskrivning av utsläpp, halter och källor för dessa föroreningar följer därför nedan. (a)pyren (a)pyren är cancerframkallande då det kan orsaka lungcancer, hudcancer och cancer i urinblåsan. De totala nationella utsläppen av bens(a)pyren minskade tydligt 2008 då utsläppen från aluminium- produktion upphörde. Vedeldning uppskattas svara för av de svenska utsläppen av bens(a)pyren och är därmed den största källan. Utsläppen av bens(a)pyren från vedeldning har varit på ungefär samma nivå . För att ha möjlighet att klara lufts precisering för bens(a)pyren krävs därför insatser för att begränsa utsläppen från småskalig vedeldning. Källa: (2016). NFR Report, rapporterade utsläpp –2014. Trots att utsläppen har minskat är halterna fortfarande över preciseringen i tätorter med vedeldning. Det sker relativt få mät- ningar av bens(a)pyren, men de mätningar som har skett i gaturum i ett 15-tal tätorter i visar att miljömålets precisering (0,1 ng/m3) har överskridits på de flesta ställena, vilket framgår i figuren 14.2 nedan. I en färsk studie baserad på beräkningar och modelleringar befaras att merparten (273 av 290) av kommunerna i kan ha halt- nivåer högre än preciseringen.7 Dagens styrmedel i byggregler och information om att ”elda rätt” har varit otillräckliga för att nå preciseringen i tät- orter med vedeldning. Partiklar PM2,5 Dygnsmedelhalterna av PM2,5 överskrider miljökvalitetsmålets precisering (/m3, får överskridas maximalt ) i gaturum i ett flertal större städer, där mätningar sker.8 De huvudsakliga in- hemska utsläppen av PM2,5 kommer från förbränning inom industrin samt småskalig vedeldning i hushållen. Även trafikens utsläpp bidrar lokalt till höga halter. Intransporten av partiklar från andra länder gör att bakgrundshalterna av PM2,5 är något högre i 7SMHI (2015). 8Överskridande av dygnsmedelvärdet för PM2,5 överskreds t.ex. 2014 i , , , , , , , , och . jämfört med norra . Det bidrar till att även miljökvalitetsmålet precisering för årsmedelhalterna (/m3) överskrids på vissa platser i Skåne.9 Den dominerande källan till höga halter av PM10 i gatumiljö i svenska tätorter är slitage av vägbeläggning som främst uppstår vid användning av dubbdäck. Vägslitagepartiklarnas bidrag till PM10- halter i gaturum har uppmätts till i genomsnitt cirka 50–och ännu högre.10 Den viktigaste källan att begränsa för att få ner PM10-halter i gaturum är således slitage- partiklarna som dubbdäcken ger upphov till. Trots att halterna har sjunkit förekommer återkommande överskridanden av miljömålet lufts precisering av PM10 (dygnsmedelvärde /m3) i gatumiljö i de flesta större och medelstora städer. Detta sker särskilt , då vägbanorna torkar upp och slitagepartiklar som ansamlats virvlar upp i luften. Även lufts precisering för årsmedelvärde (/m3) överskrids frekvent i de flesta svenska städer (se figur 14.3). 9Naturvårdsverket (2015b). 10Areskoug et al (2004). I ett tiotal städer har även miljökvalitetsnormen för PM10 tillika luftkvalitetsdirektivets gränsvärde överskridits.11 Överskridande av miljökvalitetsnormen har lett till att åtgärdsprogram har inrättats i sju kommuner samt ett län och överskridande av luftkvalitets- direktivets gränsvärde har lett till att kommissionen driver ett överträdelseärende mot med risk för mångmiljonböter vid en fällande dom (se avsnitt 14.4.1 för utförligare beskrivningar). 11 med PM10-halt högre än /m3. Marknära ozon är en sekundär förorening som bildas genom kemiska reaktioner mellan kväveoxider och flyktiga organiska ämnen i närvaro av solljus. Marknära ozon orsakar hälsoproblem i form av luftvägsproblem som t.ex. andningsbesvär, astma och sänkt lungfunktion. Även klimatet påverkas av marknära ozon, som räknas som en kortlivad klimatpåverkande luftförorening. Marknära ozon skadar också växtlighet genom att bladens åldrande påskyndas. I bedöms dagens ozonexponering ge skördeförluster i jordbruket och minskad virkesproduktionen i skogen som motsvarar . I miljö- målet luft preciseras riktvärden för halter av marknära ozon vad gäller både hälsa och växtlighet. Halterna av marknära ozon har minskat det men trots det överskrids riktvärdet för hälsa och minskningen bedöms det av inte som tillräckligt för att riktvärdet ska nås till 2020. Vad gäller ozons påverkan på växtlighet överstigs den kritiska belastningen av ozon för granskog i stort sett över hela landet och väsentligen mer i den södra delen av landet.12 De svenska utsläppen av kväveoxider har stadigt minskat och även utsläpp av flyktiga organiska ämnen har en minskande trend, trots att hushållens utsläpp av flyktiga organiska ämnen från användning av lösningsmedel har ökat den senaste tioårsperioden. Ofta transporteras ozon som bildats i förorenade luftmassor över in över framför allt de södra delarna av . Den långväga transporten av marknära ozon från omgivande länder är starkt bidragande till höga bakgrundsnivåer av marknära ozon och har stor betydelse för om miljömålen för marknära ozon kan nås i . Vid förbränningsprocesser i hög temperatur bildas kväveoxider (NOX) i form av främst kvävemonoxid (NO) som sedan oxideras till kvävedioxid (NO2) i luften i närvaro av ozon (O3). 12Naturvårdsverket (2015b). är den största nationella källan till utsläpp av kväveoxider (står för av utsläppen) följt av industri, energiförsörjning och arbetsmaskiner. Trots att utsläppen av kväveoxider i har minskat med överskrids lufts precisering för kvävedioxid fortfarande frekvent i större och medelstora städer, både vad gäller årsmedelvärde (/m3) och timmedelvärde (/m3).14 Även miljökvalitetsnormen för kväve- dioxidhalter har överskridits eller riskerat att överskridas i minst femton svenska städer . Luftkvalitetsdirektivets gränsvärde för kvävedioxid har överskridits i , , , och sedan direktivet trädde i kraft, vilket gör att kommissionen kan komma att inleda ett överträdelseärende mot för dessa överskridanden, på samma sätt som för PM10.15 De höga halterna i tätorter beror främst på vägtrafikens utsläpp, där tunga och lätta dieselfordon står för största delen av utsläppen. 14Naturvårdsverket (2014a). 15Europeiskakommissionen (2015c). Försurningsmålet är uttryckt som att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Den största bidragande faktorn till försurnings- problemet i har varit utsläpp av ammoniak samt svavel- och kvävedioxider, där de sistnämnda föroreningarna huvudsakligen kommer från andra länder och internationell sjöfart. Därför har varit drivande i det internationella luftarbetet såsom och inom EU för att minska utsläpp av dessa försurande luftföroreningar. Nedfallet av försurande ämnen över har successivt minskat i takt med att utsläppen av svavel- dioxid, kväveoxider och ammoniak i har reducerats. De svenska utsläppen står för en mindre del av nedfallet i och utgör för svavel och för kväve. Nedfallet av svavel med nederbörden är störst i sydvästra , men det årliga nedfallet har minskat från ca per hektar under per hektar . I norra är nedfallet lägre, och även här har minskningen varit stor , från per hektar till per hektar och år. För kväve är trenden inte lika tydlig som för svavel.