sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Av tabell 3.1 framgår antalet obligatoriska nationella prov, antalet delprov, provämnen och den totala tidsåtgången för genomföran- det av proven. Uppgifterna avser /16.24 De nationella proven i NO-ämnen respektive SO-ämnen redovisas i tabell 3.1 som ett prov, eftersom eleverna enbart genomför prov i ett NO-ämne och ett SO-ämne. I NO konstrueras dock tre prov: ett i biologi, ett i fysik och ett i kemi. I SO konstrueras fyra prov: ett i geografi, ett i historia, ett i religionskunskap och ett i samhälls- kunskap. Det är som beslutar vilket av NO- och SO- proven varje skola ska genomföra. före provtillfället får skolan reda på vilket NO- respektive SO-prov den tilldelats. För en elev i årskurs 9 ser ut som i figur 3.1 nedan. De delprov som redovisas är de obligatoriska och tids- bundna.25 Till det kommer ett laborativt delprov i ett av NO-ämnena 24Uppgifterna som ligger till grund för tabellen är hämtade från /bedomning/nationella-prov/provdatum 25Uppgifterna som ligger till grund för tabellen är hämtade från /bedomning/nationella-prov/provdatum Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan samt muntliga delprov i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. De muntliga delproven genomförs på höstterminen fr.o.m. /16. 3.3.2Antalet prov i gymnasieskolan I gymnasieskolan avgörs vilka prov som är obligatoriska av en elevs val av program och inriktning. Genomförandet av proven kan ske under höst- eller vårterminen och olika läsår beroende på hur skolan har förlagt kursen . Av tabell 3.2 framgår antalet obliga- Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan toriska nationella prov, antalet delprov, kurser där prov genomförs och den totala tidsåtgången för genomförandet av proven. Upp- gifterna gäller dels ett yrkesprogram där eleverna läser en kurs i vartdera ämnet engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk, dels ett högskoleförberedande program där eleverna läser två kurser i vart och ett av dessa ämnen. Det läsår som avses är 2015/16.26 3.3.3Antalet nationella prov har ökat, framför allt i Vid övergången till det mål- och kunskapsrelaterade betygssyste- met infördes ett nytt nationellt provsystem. I provsystemet för ingick då ämnesprov som var obligatoriska för lärarna att använda27 i svenska, engelska och matematik i årskurs 9.28 Proven genomfördes . Utöver de obligatoriska ämnesproven i årskurs 9 fanns prov i svenska, engelska och matematik som kunde användas frivilligt i årskurs 5. 26Uppgifterna som ligger till grund för tabellen är hämtade från /bedomning/nationella-prov/provdatum 27Däremot fanns inga bestämmelser om att ämnesproven var obligatoriska för eleverna. 287 kap. 10 § grundskoleförordningen (1994:1194). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan infördes ämnesprov som var obligatoriska för lärarna att använda i årskurs 3 i matematik, svenska och svenska som andraspråk. Proven gjordes som en utpröv- ningsomgång för att få underlag för förbättringar innan de genom- fördes som stöd för bedömningen fr.o.m. . Vid samma tillfälle, , blev ämnesproven i årskurs 5 obligatoriska för lärarna att använda. Dessutom infördes likaledes obligatoriska prov i NO-ämnen, dvs. biologi, fysik eller kemi, i årskurs 9.30 Även för dessa gjordes en utprövningsomgång vår- terminen 2009 och därefter genomfördes proven som stöd för betygssättningen fr.o.m. . I den nuvarande skolförordningen31, som med vissa undantag ska tillämpas på utbildning fr.o.m. , infördes de bestäm- melser som till stor del gäller för ämnesprov. Innan den tidigare grundskoleförordningen upphävdes hade den ändrats så att ämnes- proven i årskurs 5 i stället skulle genomföras i årskurs 6. Genom skolförordningen tillkom nationella ämnesprov som var obligatoriska för lärarna att använda i SO-ämnen, dvs. geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap, i årskurs 6 och 9.32 Proven i SO-ämnena genomfördes som en utprövningsomgång. var första gången proven skulle användas som stöd för betygssättningen. Dessutom blev nationella ämnesprov i NO-ämnen i årskurs 6 obligatoriska för lärarna att använda. Även dessa utprövades och användes som stöd för betygssättningen från . ändrades skolförordningen och en ny formule- ring kom till som angav att eleverna ska delta i alla delar av de nationella ämnesproven.33 Den nya formuleringen innebär att proven nu är obligatoriska såväl för lärarna att använda som för eleverna att genomföra. Skolförordningen ändrades också den 17 mars 2015.34 Då blev de tidigare obligatoriska proven i NO- och SO-ämnen i årskurs 6 frivilliga för lärarna att använda. 297 kap. 10 § grundskoleförordningen. 30Eleverna genomför dock enbart prov i ett av NO-ämnena. 31Skolförordningen (2011:185). 32Eleverna genomför dock enbart prov i ett av SO-ämnena. 33Förordningen (2014:96) om ändring i skolförordningen (2011:185). 34Förordningen (2015:142) om ändring i skolförordningen (2011:185). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan ändrats igen35 eftersom det fr.o.m. inte längre erbjuds några frivilliga prov utan i stället erbjuds frivilliga bedöm- ningsstöd i NO- och SO-ämnen i årskurs 6. Från och med /16 genomförs, som tidigare nämnts, de muntliga delproven i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 6 och 9 på hösten.36 I figur 3.2 nedan illustreras hur antalet obligatoriska nationella prov har förändrats i . När det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes gjorde regeringen bedömningen att centralt utarbetade kursprov skulle finnas för vissa ämneskurser i gymnasieskolan. Inledningsvis var proven frivilliga att använda, men blev de obliga- toriska för lärarna att använda.37 Nationellt fastställda prov skulle, enligt dåvarande gymnasieförordning38, användas inför betygssätt- 35Förordningen (2016:9) om ändring i skolförordningen (2011:185). 36www.skolverket.se/bedomning/nationella-prov/provdatum 37Propositionen Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). 387 kap. 4 § gymnasieförordningen (1992:394). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan ningen i kärnämnena39 svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den avslutande gemensamma karaktärs- ämneskursen40 i engelska och matematik. Utöver obligatoriet före- skrevs att lärarna även i övrigt borde använda nationellt fastställda prov som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna skulle bli så enhetliga som möjligt över landet. Det gällde de prov i matematik som varken var kärnämnesprov eller avslutande karaktärsämnes- prov. Förutom de nationella proven fanns frivilliga prov i fysik, kemi, franska, spanska och tyska att tillgå i en provbank. I den nuvarande gymnasieförordningen41, som ska tillämpas på utbildningar som påbörjats efter , infördes de bestämmelser som till stor del gäller för nationella kursprov i gymnasieskolan. Proven ska i princip genomföras i samma ämnen och kurser som tidigare, med undantag för ämnena svenska och svenska som andraspråk. Där ska prov göras i två kurser (svenska eller svenska som andraspråk 1 och 3) till skillnad från tidigare då prov skulle genomföras i en kurs (svenska eller svenska som andraspråk B). Liksom för ändrades gymnasieförordningen så att eleverna blev skyldiga att delta i alla delar av de nationella prov som lärarna ska använda sig av.42 Det innebär att även gymnasieskolans prov är obligatoriska att genomföra för den enskilda eleven. är nationella prov obligatoriska för lärarna att använda inom vuxenutbildning på gymnasial nivå.43 Proven blev obligatoriska för eleverna att genomföra i denna skolform den 1 april 2014.44 39Kärnämnen var kurser som samtliga elever på alla program läste. Dessa var svenska eller svenska som andraspråk A och B, engelska A, matematik A, samhällskunskap A, religions- kunskap A, naturkunskap A, estetisk verksamhet samt idrott och hälsa A. 40Karaktärsämnen var de ämnen genom vilka ett program fick sin karaktär. Dessa varierade för olika program. 41Gymnasieförordningen (2010:2039). 42Förordningen (2014:97) om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039). 43Förordningen (2013:700) om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 44Förordningen (2014:98) om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan 3.3.4De nationella provens omfattning Utöver att tala om antalet nationella prov kan man också titta på omfattningen av proven, dvs. hur stora delar av kurs- eller ämnes- planerna som täcks in av proven. Utgångspunkten är att de nationella proven ska täcka så stora delar av kurs- eller ämnes- planerna som möjligt. Av praktiska och tidsmässiga skäl kan proven dock inte göras så omfattande att alla delar finns med i varje års prov. är någon eller några förmågor eller någon eller några delar av kunskapskraven uteslutna ur proven, men över är ambitionen att största delen av kurs- och ämnesplanerna ska täckas av proven. I vissa ämnen finns det förmågor som är svåra att pröva i ett nationellt prov, t.ex. förmågan att söka information från olika källor och värdera dessa i ämnet svenska. Av det skälet kan någon eller några förmågor eller någon eller några delar av kunskaps- kraven också vara uteslutna ur proven. På samma sätt finns det vissa delar i det centrala innehållet som inte prövas i de nationella proven. , sedan de nya styrdokumenten infördes , finns dock inga nämnvärda skillnader mellan terminerna eller åren i vilka förmågor och kunskapskrav proven prövar. I dagens svenska provsystem gäller alltså, som tidigare, att de enskilda nationella proven inte prövar hela kurs- eller ämnes- planerna och att proven inte är slutprov eller examensprov. Kurs- och ämnesplanestrukturen i relation till de nationella provens omfattning De nuvarande kurs- och ämnesplanerna är uppbyggda av en syftes- text, ett centralt innehåll och kunskapskrav. Av syftestexten fram- går ämnets syfte och vilka förmågor eleverna ska ges möjlighet att utveckla genom undervisningen. Det centrala innehållet anger vad som ska ingå i undervisningen. I kunskapskraven beskrivs vilka kunskaper eleven ska kunna visa för bedömning av en godtagbar nivå och för betygsstegen E, C och A. Det här är en komplex struktur på så sätt att förmågorna och det centrala innehållet ska sättas i relation till varandra. I de nation- ella proven är det inte möjligt eller rimligt att pröva varje förmåga kopplat till varje centralt innehåll. Som exempel skulle man i så fall behöva pröva problemlösningsförmåga i ämnet matematik i relation Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan till varje punkt i det centrala innehållet. Detsamma skulle gälla för de andra förmågorna, som också var och en skulle kopplas till respektive innehållspunkt. Ett sådant prov skulle bli extremt om- fattande. När man säger att de flesta förmågorna och stora delar av det centrala innehållet prövas i ett nationellt prov avses alltså att det åtminstone finns någon uppgift som berör förmågan och inne- hållet men inte att förmågan kommer till uttryck i relation till allt centralt innehåll eller att ett visst innehåll prövas mot alla för- mågor. 3.4Distribution, hantering och genomförande av nationella prov Inför genomförandet av de nationella proven skickar ett beställningsbrev till de skolenheter som ska genomföra proven. Med brevet följer information om hur rektorn beställer proven. Det är, enligt föreskrifter om hantering och genom- förande av nationella prov45, rektorns ansvar att beställa prov till de elever som ska genomföra dem. Beställningen ska ske före ett sista beställningsdatum och göras elektroniskt. rekommen- derar att skolorna beställer prov till alla elever som ska göra provet, inklusive elever som kan tillkomma senare under läsåret. Provmaterialet skickas i tryckt form till skolenheterna, som enligt föreskrifterna ska ha rutiner för att ta emot en leverans av ett prov på ett sådant sätt att provets innehåll inte blir känt. Ett prov som är förslutet får öppnas tidigast dagen före ordinarie prov- datum. skickar också ut ett informationsbrev kopplat till varje prov, och skolenheten ansvarar för att brevet delas ut till berörda elever och när det är aktuellt även till deras vårdnadshavare. Med varje prov följer dessutom en lärarinformation som rektorn ska dela ut till berörda lärare. Det är lärarens ansvar att vidta de för- beredelser inför ett prov som anges i lärarinformationen. Rektorn beslutar om ett prov ska anpassas för en elev med funktions- nedsättning, t.ex. genom att förlänga provtiden, dela upp provet eller delprovet på flera tillfällen samt att få texter upplästa. 45 föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan När det gäller ett nationellt provs genomförande anges i före- skrifterna att skolenheten ska ha rutiner så att eleverna genomför provet på ett likvärdigt sätt och att provet kan användas för att bedöma elevernas kunskaper i ämnet eller kursen. Av föreskrifterna framgår att ett nationellt prov inte får överföras till digitalt format. Däremot kan eleverna i vissa ämnen eller kurser få använda dator för att själva skriva, t.ex. i de delprov som innehåller uppsatsskriv- ning. I vissa av delproven får eleverna dessutom använda andra tek- niska hjälpmedel, exempelvis miniräknare. 3.5Bedömning av nationella prov finns det ingen reglering av vem som ska bedöma de nation- ella proven. Frågan om bedömning av proven berörs inte i skol- och gymnasieförordningarna. föreskrifter om hante- ring och genomförande av nationella prov46 behandlar dock bedöm- ningsfrågan. Av föreskrifterna framgår att rektorn ska dela ut bedömningsanvisningarna för ett prov till berörda lärare efter provets genomförande samt att bedömningen ska göras enligt dessa anvisningar. Det finns dock inga angivelser i föreskrifterna om vem som ska utföra bedömningen, annat än berörda lärare. Ofta är det elevernas undervisande lärare som bedömer de nationella proven. Enligt Statens skolinspektion47 sker bedöm- ningen på det sättet i cirka fyra av fem fall. Det finns dock inget krav på att bedömningen ska göras av den undervisande läraren. När en annan lärare gör bedömningen är det oftast en lärare från samma skola. Det är ganska ovanligt att en lärare utanför skolan genomför bedömningen. För att öka likvärdigheten i bedömningen vidtas olika åtgärder på skolorna. Lärare byter prov med varandra, elevlösningar av- identifieras och delar av bedömningen görs gemensamt av flera lärare. 46Skolverkets föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov (SKOLFS 2013:19). 47Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan har tagit fram ett stödmaterial om sambedömning.48 I stödmaterialet definieras sambedömning som att lärare samarbetar om bedömning eller betygssättning, t.ex. genom att bedöma elevers prestationer tillsammans eller genom att diskutera bedömningen av elevprestationerna. Det som myndigheten betonar är hur lärare gemensamt tolkar och värderar elevers prestationer utifrån kurs- och ämnesplanernas förmågor och kunskapskrav. Skolinspektion- ens ombedömning av nationella prov räknas, enligt stödmaterialet, inte som sambedömning. Inte heller räknas samarbete om bedöm- ning tillsammans med elever eller bedömarträning in i definitionen av sambedömning. Det finns ingen reglering att lärare ska bedöma de nationella proven tillsammans med varandra. Trots det genomförs sam- bedömning på många skolor. Skolinspektionen49 uppger att de flesta lärare som ingår i myndighetens ombedömning av nationella prov anger att de diskuterar sina bedömningar med lärarkollegor eller annan pedagogisk personal. Antingen sker diskussionerna som en del av en organiserad process för sambedömning eller genom in- formella samtal. Drygt ett av fyra prov bedöms dock helt utan sam- bedömning. Det finns skillnader mellan grund- och gymnasie- skolan. I är organiserad sambedömning vanligare. Cirka två av tre prov bedöms så i jämfört med ett av tre i gymnasieskolan. Organiserad sambedömning är också betyd- ligt vanligare i kommunala skolor än i fristående. Enligt Skolverket50 är det vanligare att lärare sambedömer de skriftliga delproven än de muntliga. När det gäller muntliga delprov anger de flesta lärare att de antingen bedömer samtliga elev- prestationer själv eller har sambedömning av vissa elevprestationer. 48Skolverket (2013). Sambedömning i skolan – exempel och forskning. 49Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. 50Skolverket (2014). Så tycker lärarna om de nationella proven . Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan svenska och engelska används sambedömning framför allt i de del- prov som prövar skriftlig framställning. Där anger tre av fyra lärare att vissa, många eller samtliga elevprestationer har sambedömts. För ämnesproven i NO-ämnen gäller att ungefär en tredjedel av elev- prestationerna, i olika delprov, bedöms av läraren själv. Omkring en tredjedel av de tillfrågade anger att de sambedömer vissa elevprestationer. 3.5.2Skolinspektionens ombedömning av nationella prov Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra viss central bedöm- ning av nationella prov inom och gymnasieskolan. Inledningsvis gavs uppdraget i särskild ordning.51 ges det i Skolinspektionens regleringsbrev.52 Uppdraget har redovisats i fem olika rapporter.53 Resultaten publiceras också i databas med resultatinformation (). Texterna i detta avsnitt grundar sig huvudsakligen på Skolinspektionens rapporter. Hur går ombedömningen till? Skolinspektionen54 gör ombedömningar av ett antal elev- lösningar av de nationella proven som redan har bedömts av den undervisande läraren. genomförs dessa ombedömningar för proven i årskurs 6 och 9 samt i gymnasieskolans inledande kurser (och motsvarande kurser inom gymnasial vuxenutbildning). Urvalet av skolor görs bland de skolor som är aktuella för regelbunden tillsyn. De delprov som väljs ut för ombedömning 51Utbildningsdepartementet (2009). Uppdrag till om viss central rättning av nationella prov. U2009/4877/G; (2011). Uppdrag om nationella prov. U2011/6544/GV. 52Utbildningsdepartementet (2013). Regleringsbrev för avseende . U2013/7499/GV. U2013/7073/GV. 53Skolinspektionen (2010). Kontrollrättning av nationella prov i och gymnasie- skolan. Dnr 2009:2796; Skolinspektionen (2011). Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan. Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2012). Lika för alla? Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan . Dnr 2010:2643; Skolinspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013; Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. 54Skolinspektionen (2016). Analysstöd för Skolinspektionens ombedömning av nationella prov . Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan är de som kan antas ha störst utrymme för subjektivitet i bedöm- ningen, t.ex. uppsatser. Muntliga och laborativa delprov ombedöms dock inte. Det är inte praktiskt möjligt eftersom dessa delprov inte finns dokumenterade. Skolorna ombeds att skicka in kopior av elevlösningar till Skol- inspektionen. Därefter bedöms elevlösningarna på nytt av erfarna lärare som har rekryterats av Skolinspektionen. Ombedömarna bedömer sina prov enskilt, dvs. utan att använda sambedömning. För svenska och engelska finns en särskild kontroll som innebär att om det skiljer mer än två betygssteg mellan bedömning och om- bedömning, alternativt om ursprungsbedömaren ger godkänt betyg (A–E) men inte ombedömaren eller vice versa, så går provet vidare till en andra ombedömare. Om de två ombedömarna är oense blir betyget det som ligger närmast lärarens ursprungsbedömning. När ombedömningen är klar görs sammanställningar av resul- taten. Skolinspektionen redovisar skillnader i hur skolans lärare och ombedömarna har bedömt de inskickade lösningarna. Störst skillnader i uppsatser Skillnaderna mellan ursprungsbedömare och ombedömare är störst i de delprov där eleverna skriver längre texter, främst i ämnena engelska, svenska och svenska som andraspråk. Det är framför allt uppsatserna i dessa ämnen som uppvisar stora skillnader. Svenska och svenska som andraspråk har större skillnader än engelska. Ombedömningen resulterar oftast i lägre betyg Ofta ger ombedömaren ett lägre betyg än ursprungsbedömaren. Skolinspektionens tolkning är att den undervisande läraren hellre friar än fäller vid gränsfall och att hon eller han väger in andra aspekter i bedömningen än prestationen på provet. Av Skolinspekt- ionens senaste rapport55 framgår dock att för prov som har sam- 55 Skolinspektionen (2015). Ombedömning av nationella prov : ”Processerna spelar roll”. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan bedömts eller där en annan lärare än den undervisande läraren har gjort bedömningen finns ingen generell tendens att ursprungs- bedömaren är mer generös än ombedömaren. Sambedömning verkar alltså ha en viss återhållande effekt på bedömningen av de nationella proven. utvärde- ring (IFAU) har också studerat skillnaderna i bedömningen av nationella prov mellan undervisande lärare och en oberoende bedömare.56 I IFAU:s studie samlades ett urval av bedömda prov in. Dessa ombedömdes av en lärare som inte kände till elevernas identitet. Därefter jämfördes resultaten. I likhet med Skolinspekt- ionens slutsatser kom IFAU fram till att den oberoende bedömaren ger lägre betyg än undervisande lärare (). Ombedömarna gör alltså en hårdare bedömning av proven än de ordinarie lärarna. Skillnader med ett betygssteg är vanligast När det finns skillnader mellan ombedömning och ursprungs- bedömning är det vanligast att bedömningarna skiljer sig åt med ett betygssteg. Skillnader i flera steg förekommer dock också i 12 procent57 av fallen. Stora skillnader mellan skolor Skolinspektionen pekar på att det finns stora variationer mellan olika skolor. På vissa skolor är skillnaderna mellan ursprungs- bedömning och ombedömning få medan de på andra skolor är omfattande. Det verkar dessutom finnas flera olika faktorer som bidrar till skillnader mellan skolor. Vissa lärare sätter generellt sett högre betyg än andra lärare för motsvarande elevprestation, och vissa skolor sätter generellt sett högre betyg än andra skolor. 56 Tyrefors Hinnerich, B., , E. & , M. (2010). Diskrimineras pojkar i skolan? 57 Andelen varierar från (för kortsvarsdelen i engelska 5 i gymnasieskolan) till (för uppsatsdelen i svenska/svenska som andraspråk i årskurs 9). Källa: Skol- inspektionen (2013). Olikheterna är för stora. Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013. Nuvarande nationella prov i grund- och gymnasieskolan Kritik gentemot Skolinspektionens slutsatser av ombedömningen Skolinspektionens slutsatser av ombedömningen får kritik, bl.a. i en rapport från SNS Utbildningskommission.58 De resultat som Skolinspektionen publicerar leder, enligt rapporten, till ett brist- ande förtroende för lärares bedömning och dessutom utgår Skol- inspektionen från att den bristande överensstämmelsen mellan ursprungsbedömare och ombedömare till stor del beror på att lärarna gör ofullkomliga bedömningar i enskilda fall. Forskning pekar, enligt rapporten, på att oenighet mellan bedömare i första hand har sin grund i att en uppgift är komplex att bedöma. 3.5.3Överensstämmelse mellan olika bedömare Bedömaröverensstämmelse handlar om hur samstämmiga olika bedömare är. Begreppet interbedömarreliabilitet används också. Det som påverkar bedömaröverensstämmelsen är bl.a. hur lärare tolkar vad som ska prövas i provet och vad som krävs för olika prestationsnivåer. Andra faktorer är t.ex. hur benägna olika lärare är att använda alla steg i betygsskalan och hur mycket lärarens kännedom om elevens kunskaper påverkar bedömningen. Dess- utom är det inte säkert att en och samma lärare som bedömer flera prov gör det på samma sätt för alla elevlösningar.59