sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — Accepterar vi att vi får en högre försäkrings- premie om våra livsmedelsinköpsmönster överensstämmer med en profil för risk för sjukdomar? Att vi inte bli kallade på anställnings- 25 Här räcker inte godkännande av allmänna användaravtal då konsumenten inte kan för- väntas läsa sådana (än mindre ta till sig innehållet i dem). Forskare har beräknat att om vi skulle läsa alla de användaravtal eller integritetspolicies vi presenterades och som vi godkände skulle vi behöva använda enbart åt att läsa avtal på nätet (McDonald & Cranor, 2008). Forskare har även funnit att självreglering baserad på användaravtal inte fun- gerar som lösning på problemet (Cranor, Hoke, , & Au, 2014). Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna SOU 2016:85 intervju på ett jobb vi sökt för att datorn funnit att vår profil indikerar förhöjd risk för sjukfrånvaro?26 Det är ett perspektiv som nästan helt kommit bort, framför allt inom områden som affärsstrategi och konsumentbeteende. Genom att gå tillbaka till dessa mer abstrakta resonemang – som i högre grad än uppfattningar om tekniken som sådan kan antas vara giltiga – kan man få en klarare bild hur man bör förhålla sig till digitaliseringens samhällspåverkan. Det abstrakta perspektivet förde också med sig att man inte kom att landa i att man skulle ha en nivå av konsument- eller anställningsskydd i datorrelaterade sammanhang och en annan nivå i andra, utan att samma generella principer skulle gälla överallt. På vilket sätt ska man från samhällets sida verka för att skydda data och konsumentintressen? I har det inom politiken skett en glidning från ett synsätt där den enskilde antas ha rätt och möjlighet att utöva kontroll över sina data till ett syn- sätt där detta inte anses möjligt. Som följd av detta har man i stället infört en missbruksregel (SOU 2004:6 och /06:173), dvs. regleringen koncentrerar sig på det som ses som missbruk, men han- teringen som sådan kan ses som fri. Den tidiga datalagstiftningen byggde på att man ville reglera procedurer: vilken data som fick samlas in och till vilket syfte, hur den fick lagras och vilka samkörningar som fick göras. En del av dessa regler gäller än , men inte alla. Den ursprungliga synen har dock stöd inom forskningen där man ser betydelsen av att den enskilde kan utveckla sin identitet och sina preferenser utan otillbörlig påverkan utifrån (dvs. ett skydd mot profilering, se exempelvis (2010) och Gürses (2010). Gürses beskriver i sin avhandling hur dessa paradigm utvecklats. baserades regleringen på utgångspunkten att den 26 Dwork och Mulligan (2013) varnar också för att datorer kan komma att sortera människor (kunder eller anställda) på ett sätt som om det gjordes av en människa skulle räknas som diskriminering. Vidare tar de upp att profilering skulle kunna innebära att den som (antas) befinna sig på en plats utan konkurrens av en fysisk butik får högre pris av en e-handlare. Schneier (2015) pekar även på att en dator indirekt kan registrera sådant som annars skulle vara otillåtet, exempelvis sexuell läggning. Den, skriver Schneier, vars vänner i sociala media till är självidentifierade homosexuella kan exempelvis antas vara det själv. Diskri- mineringsfrågan vid profilering och vid användning av datoriserat beslutfattande tas även upp av (Gandy Jr, 2010). Som diskrimineringslagstiftningen är utformad är det inte säkert att detta omfattas. Zuiderveen Borgesius (2015) menar att dataskyddsåtgärder inte räcker för att stoppa diskriminering genom profilering, utan att man där bör överväga uttryckliga förbud mot vissa typer av profilering. För beslut baserade på algoritmer se också och (2016). Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna enskilde kan utöva kontroll över sina data även om de gjorts till- gängliga för andra. I stället för att förlora kontrollen kan man få möjlighet till rättelse, insyn och en möjlighet att säga nej till fortsatt behandling. Detta har senare kommit att ändras. För att ett skyddssystem baserat på missbruksregler ska fungera krävs emellertid att det finns effektiva möjligheter att hävda sin rätt. Det krävs också att kostnaden för företagen att göra fel är tillräck- ligt hög för att verka avskräckande. Ur rättsekonomiskt perspektiv krävs för att en reglering ska vara begränsande att kostnaden för att bryta mot den är högre än vinsten att göra det. Kostnaden kan i sin tur beräknas som sanno- likheten för att agerandet upptäcks multiplicerad med sannolik- heten att domstol finner agerandet felaktigt gånger kostnaden för en dom som går en emot. Detta gäller oavsett om kostnaden är ett straff enligt eller utdömt skadestånd. När det gäller skadeståndsmål krävs också att den som drabbats finner det värt besväret att driva målet. I den amerikanska rättsordningen har detta balanserats genom att skadestånden som döms ut kan vara mycket höga. Det innebär att kostnaden för ett företag som chansar kan bli betydande, även om den faktiska skadan för varje enskild som drabbas kan vara be- gränsad. En annan institutionell faktor som gör att den amerikanska skadeståndsrätten fungerar återhållande är att advokatbyråer och intresseorganisationer har möjlighet att stämma på uppdrag av en- skilda (och få en del av skadeståndet som ersättning). I där normalt endast direkt ekonomisk skada ersätts är kostnaden för företag att chansa låg. Att stämma i domstol innebär också i det svenska rättssystemet att den enskilde löper risk att behöva betala motpartens rättegångs- kostnader. Motparten i dataskyddsmål är i allmänhet ett företag eller en offentlig institution, exempelvis en kommun eller myndig- het, vilket innebär mycket ojämna ekonomiska styrkeförhållanden, vilket kan verka hämmande på enskildas möjlighet att få rätt.27 27 Bevisbördan ligger här på konsumenten som måste visa att det förekommit felaktig be- handling och att denna skadat eller kränkt honom eller henne (se SOU 2016:41 s. 170). Här har företag och myndigheter i ett informationsövertag. Det kan därför i praktiken vara svårt för konsumenter att visa att felaktig behandling skett eftersom algoritmer, datasystem och datorer kan omfattas av skydd för företagshemligheter eller andra åtkomstbegränsningar. Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna En reglering baserad på skadeståndsrätt har inom den nuvarande svenska rättsordningen få möjligheter att verka begränsande för företag, utan leder till att konsumenterna, åtminstone på kort sikt, behöver förlita sig på företagens goda vilja när det gäller oönskad insamling och vidarespridning av data. Många i skulle sannolikt anse att en övergång till ett amerikanskt skadeståndssystem inte är önskvärd, även om den sanno- likt är nödvändig om man inte inför andra möjligheter att skydda enskildas data. Detta talar för att reglering av data inte bör baseras på amerikanska rättsprinciper. Utifrån ett konsumentperspektiv, men inte nödvändigtvis ur före- tagsperspektiv, skulle sannolikt en återgång till en procedurbaserad ordning vara att föredra. EU:s dataskyddsförordning innebär ett sådant steg, och överträdelser av regler kan där bestraffas med känn- bara böter. Det finns utöver vad som nämnts ovan – krav på incident- och sårbarhetsrapportering – ett antal åtgärder som skulle kunna vidtas för att stärka konsumenternas ställning i den digitala världen. Kun- der skulle också tjäna på att företag blev tvungna att radera upp- gifter om personer med vilka de inte längre hade någon kundrelation (en konsument kan inte normalt antas har tidsmässig möjlighet att bevaka alla de företag som den en gång varit kund hos och deras hantering av data). Ett införande av en sådan ordning underlättas av stadgandena om dataportabilitet i EU:s dataskyddsförordning efter- som den förutsätter att företagen kan identifiera alla data som hör till en individ. Det kan även vara ändamålsenligt med åtgärder som bidrar till att stärka konsumenternas rättigheter när det gäller data som hanteras av tredje man och vid konkurser. När man diskuterar digitaliseringen är det viktigt att inte enbart fokusera på vilka nya varor och tjänster som den kan föra med sig utan också vad den för med sig för risker, vilka krav den ställer på företag och på samhället. Här är det sannolikt en fördel att angripa frågan från ett mer generellt perspektiv – såsom man gjorde när datorerna först blev en politisk fråga . Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna Arnbak, A. (2015). Securing private communications: Protecting private communications security in EU law: fundamental rights, functional value chains and market incentives. Instituut voor Informatierecht (IViR), (2013). Principles of : preparing, sharing, and analyzing complex information: Newnes. Cranor, L. F., Hoke, C., , P. G., & Au, A. (2014). Are they worth reading? an in-depth analysis of online advertising companies’ privacy policies. Paper presented at the 2014 TPRC Conference Paper. Dwork, C., & Mulligan, D. (2013). It's not privacy, and it's not fair. Online, 66, 35. Gandy Jr, O. H. (2010). Engaging rational discrimination: exploring reasons for placing regulatory constraints on decision support systems. Ethics and , 12(1), 29–42. Gürses, S. (2010). Multilateral privacy requirements analysis in online social network services. : Katholieke –. , J., & , O. (2016). Algoritmer i samhället. Kansliet för strategi- och samtidsfrågor, . (2008). Profiling and the identity of citizen i , M., & Gutwirth, S. (2008). Profiling citizen (pp. 17–45). , J., & Hamm, S. (2013). Smart : and the Era of Cognitive Computing: . McDonald, A. M., & Cranor, L. F. (2008). Cost of reading privacy policies, the. ISJLP, 4, 543. Naarttijärvi, M. (2013). För din och andras säkerhet: Konstitutio- nella proportionalitetskrav och Säkerhetspolisens preventiva tvångsmedel. Diss, , Skrifter från vid , Iustus förlag, 2013. Nissenbaum, H. (2009). Privacy in context: , policy, and the integrity of social life: . (2006). Strategi för ett säkrare internet i PTS-ER 2006:12. Digitaliseringen, förtroendet, företagen och konsumenterna Schneier, B. (2015). Data and : The hidden battles to collect your data and control your world: . , C., & , . (2013). Information rules: a strategic guide to the network economy: . (1973). Data och näringspolitik: Lägesrapport avgiven av dataindustriutredningen: . (1976). Anonymitet och tvångsmedel betänkande. : /Allmänna förlaget. (1979). ADB och samhällets sårbarhet: överväganden och förslag: betänkande. : /Allmänna förlaget. (1981). Industrins datorisering: effekter på sysselsättning och arbetsmiljö betänkande. : /Allmänna förlaget. (2004). Översyn av personuppgiftslagen betänkande. : offentliga publikationer. (2015). Informations- och cybersäkerhet i strategi och åtgärder för säker information i staten betänkande. (2016). Hur står det till med den personliga inte- griteten? : en kartläggning av : delbetänkande. Turow, J., Hennessy, M., & Draper, N. (2015). The tradeoff fallacy: How marketers are misrepresenting American consumers and opening them up to exploitation. , R., Lakomaa, E., Dellham, D., & , D. (2016). Anseenderisker och dataskydd. In R. (Ed. ), Risker och riskhantering i näringsliv och samhälle (s. 95–134). Zuiderveen Borgesius, F. J. Behavioural Sciences and the Regulation of Privacy on the Internet. I Alemanno, A., & Sibony, A. (Eds.). (2015). Nudge and the : A European Perspective. , och många länders, makroekonomiska utveckling avviker från vad som kan förklaras med beprövade modeller. En del kända nationalekonomer, t.ex. , har därför återuppväckt tidigare dödförklarade hypoteser, som sekulär stagnation, men osäker- heten är stor. Till det nya mönstret hör en, med hänsyn till konjunkturläget, ovanlig låg prisökningstakt, lägre investeringar, låga räntor och åter- kommande risker för tillgångsbubblor. Mest bekymmersamt är en uppmätt låg produktivitetsökningstakt i många länder. Det finns sannolikt flera förklaringar till denna, men digitalisering är en möjlig sådan. Episoder av låg tillväxt har förekommit tidigare, även med snabb teknologisk förändring. Fenomenet har ibland kallats Solow-paradoxen. Några nya studier drar slutsatsen att felmätning av den ekono- miska aktivitet som ingår i BNP-måttet inte är en viktig förklaring av senare års lägre produktivitetsökningstakt.1 vid argumenterar för att innovationstakten nu är långsammare än vad många tror, och otillräcklig för att kompen- sera tillväxtdämpande effekter av en ökande andel äldre i befolk- ningen och makroekonomiska obalanser. i hävdade att både BNP och konsumentprisindex underskattades . I denna artikel undersöker vi hypotesen att digitalisering påverkar värdeskapande genom flera kanaler som inte fångas upp i national- 1 Exempelvis Syverson (2016) och et al. (2016). Kan alltså de nya makroekonomiska mönstren i viss mån förklaras av mätfel och förskjutningar av mänsk- lig aktivitet till domäner utanför statistikmyndigheters synfält? Digitaliseringen ger upphov till ganska betydande värden som inte räknas in i BNP med nationalräkenskapernas nuvarande ut- formning, särskilt när man synar det växande konsumentöverskottet. Bland ekonomer förs en ännu ganska begränsad diskussion om om- fattningen av denna dolda välståndsökning. I denna artikel beskrivs den gryende forskningslitteraturen. Slutligen visas med ett antal räkneexempel att det dolda digitala välståndet med tiden mycket väl kan bli så omfattande att såväl BNP som mycket av de sedvanliga makroekonomiska instrumenten tappar betydelse. Våra slutsatser speglas väl i en nyligen genomförd granskning av nationalräkenskaper av (2016), som förordar en mer proaktiv hållning för att mäta den nya digitala ekonomin. Digitaliseringen har transformerat samhället men det syns inte i BNP-statistiken bestod digitaliseringen av stora förbättringar av hårdvara. Snabbare datorer och mobila telefoner fick stor sprid- ning. Fiberkablar drogs och kapaciteten i dem ökade. Allt detta motsvarades av synliga betalningsströmmar och kunde mätas någor- lunda väl med nationalräkenskapernas verktygslåda. Denna vidare- utvecklades dessutom, till exempel genom att ta hänsyn till att it- kostnader inte bara består av löpande kostnader utan även av investe- ringar. Digitaliseringen har ändrat konsumtionsmönster och konsument- drivna innovationer ökar i det utbud som förmedlas via internet.2 E-handeln har vuxit kraftigt . Digitala platt- formar har ersatt traditionella mellanhänder och många etablerade branscher utmanats. En utbudschock av digitala tjänster inleddes med antingen en prismodell karaktäriserad av en fast kostnad (”flat cost”), dvs. prenumerationskostnader som ger fallande marginalpris, eller med kostnadsfria tjänster. Spotify och Netflix är ett par exempel på den förstnämnda prismodellen och Skype, Facebook och Youtube 2 Detta beskrivs väl i Breman and Felländer, 2014. på den andra. Det finns också många nya tjänster som konsumen- ter får använda gratis, ofta i utbyte mot data kring deras online- aktiviteter. Låga fasta kostnader, låga transaktionskostnader, öppna källor och en väldigt låg kostnad för spridning är några av anledningarna till den snabba spridningen. Kollaborativ produktion, dvs. digitala applikationer där konsumenten är med och producerar tjänsten,3 har suddat ut gränsen mellan konsument och producent. Värdet som skapas på nätet fångas sällan väl i nationalräkenskaperna. , chefsekonom på , tror att många innovationer inte kan mätas av BNP, särskilt de som ingår i delningsekonomin.4 Under de kommande decennierna kan digitaliseringen ändra form igen. Självstyrande bilar, virtuella verkligheter, ”internet of things”, självlärande robotar, digitala läkare och lärare kan skapa värden som också till stor del växer vid sidan om BNP-måttet. Det kan då be- hövas helt nya sätt att mäta ekonomisk utveckling. Dessa bredare trender tyder på att även om tidigare vågor av innovativa produkter, speciellt på hårdvaruområdet, fångades upp av BNP-måttet så gäller det inte nödvändigtvis för den nuvarande formen av digitaliseringen. Det finns tre skäl till detta. För det första att förbättrad tjänstekvalitet, särskilt till samma eller lägre pris, inte syns fullt ut i BNP-statistik. För det andra att den stora mängden affärsmodeller och innovativ mjukvara på marknaden, eller på väg in på marknaden, gör att kvalitetsförbättringen, spridningen och ur- valet blir oerhört stort. För det tredje har BNP traditionellt sett inte mätt mer effektiv fritidsanvändning, t.ex. till följd av innova- tioner som gör det möjligt för människor att spara tid . Nationalekonomer definierar tillväxtens värde som ökningen i alla individers sammanlagda ”nytta” av utvecklingen. Ökad nytta mäts dock inte med BNP. Till exempel ger dricksvattenförsörjningen typiskt ett mindre bidrag till BNP, men nyttan, eller konsument- överskottet, är enorm. Detta är inget mätfel, men illustrerar att även 3Ett exempel är appen Waze där trafikinformation delas. 4Aepel, 2015. digitalisering skulle kunna ge upphov till ökade konsumentöver- skott som inte syns i BNP.5 Därutöver finns det också mätproblem som kan leda till missvisande siffror för BNP-tillväxten. Det så kallade konsumentöverskottet är ett värde av nytta som inte normalt mäts. Ekonomer hänvisar till det som värdet som kon- sumenter tillmäter något de köper utöver priset de faktiskt betalar. En relevant fråga är således om digitalisering ger större tillskott av konsumentöverskott än vad som varit vanligt tidigare. Vi menar att så kan vara fallet. BNP mäts på två sätt. Från produktionssidan mäts summan av alla producenters mervärde. Från konsumtionssidan mäts värdet av all slutlig användning av produktion, såsom konsumtion eller investe- ringar. I båda fallen är värdena för slutlig användning i teorin justerat för kvalitetsförändringar genom att omvandla kvalitetsförbättringar till motsvarande prisfall. Kvalitetsförbättringar för intermediär pro- duktion ska då fångas upp av en motsvarande prisjustering i varans eller tjänstens sista led, det som konsumenten köper. Metoderna för att omräkna kvalitetsförbättringar till motsvarande prisjusteringar innehåller dock många osäkerheter. Det finns ingen anledning att tro att kvalitetsförbättringar systematiskt underskattas när det gäller varor. För tjänster är dock kvalitetsjusteringar mycket bristfälliga p.g.a. digitalisering.6 I många fall antas BNP-bidraget av en tjänst helt enkelt vara summan av lönekostnader och vinster (och skatter) i branschen, helt utan hänsyn till kvalitetsförändringar. I den mån digitalisering förbättrar kvaliteten på sådana tjänster kommer de då inte att fångas i mått som BNP-tillväxt eller reallöne- ökningar. 5Stiglitz, 2009. 6Coyle och Quah, 2002. Hur statistiker har försökt att mäta digitaliseringens effekter på BNP Det har varit svårt att fånga förändringar i tillgång till it med hjälp av statistik. Detta beror till stor del på att det är svårt att mäta digita- lisering. Detta har gett upphov till en rad olika mått. Det första av dem syftar till att kvantifiera faktiska investeringar i internetinfra- struktur och därmed förenade ökningar i internethastighet och till- förlitlighet. Vissa studier har funnit att förbättrad internettillgång skapar arbetstillfällen och ökar produktionen, medan andra finner att teknik inte ökar produktiviteten i den mån man hoppats. Digitaliseringens effekter på mikronivå är väl kända. Digitalise- ringen minskar hindren för marknadstillträde för nya aktörer, vilket innebär mer konkurrens bland återförsäljare av varor och tjänster på nätet7. Internet och digitaliseringen har lett till produktivitets- vinster för enskilda företag då de digitaliserar interna processer och B2B-processer, bl.a. lagerstyrning, transporter, orderhantering, kund- service, relationer till säljare och produktplanering8. Detta resulterar i produktionsvinster på makronivå. Exempelvis fann att en tioprocentig förbättring av hög- hastighetsuppkopplingen i utvecklingsländer resulterade i en ökning av BNP på 1,4 procent9. Man konstaterade också ett samband mellan bredbandstillgång i förhållande dels till arbetsproduktivitetstillväxt, dels till BNP-tillväxt i OECD-länderna10. I en tysk studie fann man att snabbare och mer allmänt tillgängligt bredband gav 0,1 procents ökning av BNP och en ökning med cirka 300 000 sysselsättningstillfällen under en femårsperiod11. I en annan studie fann man att förbättrad internettillgång gav 1,4 procents ökning av BNP i låg- och medelinkomstländer, och en ökning på av BNP i höginkomstländer12. Enligt en studie av öppna data skulle beviljandet av tillträde till data från den offentliga sek- torn i kunna medföra en BNP-ökning på , eller fram . och Koutroumpis (2013) 7Brynjolfsson och , 2000. 8Lancioni, , och , 2000. 9World Bank, 2015. 10Friedrich, Sabbagh och El-Darwiche, okänt datum. 11Katz m.fl., 2010. 12Qiang, 2010. 13Buchholz, och , 2014. har utvecklat ett digitaliseringsindex, med fokus på tillgänglighet, och inkluderat detta i en tillväxtregression. Resultaten tyder på att en ökad digitalisering från nivån i , eller till samma nivå som eller är förknippad högre BNP. Ett annat sätt att mäta internets effekter har varit att betrakta internet som allmänt använd teknik () och studera därpå baserade investeringar i teknik, eller IKT. Enligt en amerikansk studie ökade IKT-intensiva sektorer sin arbetsproduktivitet . Medan arbetsproduktivi- teten i det icke IKT-intensiva jordbruket sjönk , noterade IKT-intensiva tjänstesektorer som finanssektorn en arbetsproduktivitetstillväxt på 2,5 procent14. Enligt en annan amerikansk studie ledde introduktionen av informations- och kommunikationsteknik till en arbetsproduktivitetsökning på mellan 1,2 och 2 procent15. och fann däremot att investeringar i it i lett till en föga imponerande ökning av BNP på 0,1 procent16. En reservation är att detta inte nöd- vändigtvis är ett orsakssamband, och att det kan vara en stor under- skattning på grund av vad BNP-statistiken missar. Nationalekonomer har alltid varit helt på det klara med att BNP- måttet inte fångar förändringar i konsumentöverskottet. Då internet var nytt betonade studier av kopplingen mellan digitaliseringen och produktiviteten att produktivitetsrelaterade vinster för konsumen- terna kan vara asymmetriska, eftersom konsumenter har olika pre- ferenser17. I studier i detta tidiga skede noterades dock även att återförsäljare som bedrev handel på nätet både sålde varorna till lägre pris, var snabbare att justera priset18, samt att det var mer troligt att priset hade betydelse då det rörde sig om en rent digital produkt 14Stiroh, 2002. 15Baily och , 2001. 16Brynjolfsson och Hitt, 2003. 17Keeney, 1999. 18Brynjolfsson, och , 2000. konsumenter ansåg att priset var mindre viktigt då produkten inte var digital)19. De saker som lett till produktionsvinster för producenter har även gett upphov till konsumtionsvinster för konsumenter. Dessa uppkommer särskilt till följd av de sänkta priser och den ökade kon- kurrens som redan beskrivits20, samt till följd av ökad variation21. Dessa vinster fångas dock ofta upp av dagens statistik. De vinster som är svårare att fånga upp faller under två kategorier: 1.Konsumentvinster som uppstår då leverantörer kombinerar tjänst- er, till exempel genom att ta ut fasta avgifter, vilket innebär att marginalkostnaden för ytterligare konsumtionsenheter närmar sig noll.22 2.Konsumentvinster där marginalkostnaden faktiskt är noll, eller i det närmaste noll (på grund av sökkostnader), såsom i samarbets- eller delningsekonomin23. Delningsekonomins frammarsch gör att resurser används mer effektivt och att produktionen av varor därmed dämpas. Några försök att uppskatta konsumentöverskottet för internet har gjorts. Till exempel beräknar Greenstein (2013) ökningen av konsu- mentöverskottet till följd av ökad bredbandstillgäng- lighet till för . som är chefs- ekonom på kom 2013 fram till liknande siffror, dvs. inte särskilt stora summor.