sou · H4B358d2 · 2016-09-15 00:00:00 — För samtidig och oförändrad vidaresändning här i landet av program som avses i 1 kap. 3 § och som kommer från utlandet eller förmedlas hit genom satel- litsändning men inte utgår från , gäller denna grundlag enbart i fråga om –förbud mot förhandsgransk- ning och hindrande åtgärder enligt 1 kap. 11 §, –innehav av tekniska hjälp- medel och anläggande av trådnät enligt 1 kap. 13 §, –förbud mot ingripanden en- ligt 1 kap. 14 §, –det förhållningssätt som en- ligt 1 kap. 15 § ska iakttas vid tillämpningen av grundlagen, –rätt att sända eller tillhan- 3 kap. 1 §, och ning och rättslig prövning enligt 3 kap. 5 och 7 §§. Dessutom ska bestämmelserna om meddelar- och anskaffarfrihet i 7 § tillämpas. Om har godkänt en ning av radioprogram. om program, får sådana före- I 10 kap. 2 § finns föreskrifter skrifter om reklam och annonse- om rätt att meddela och anskaffa ring som avses i 1 kap. 19 § inte hindra vidaresändning av pro- gram om det skulle strida mot i 1–9 och Bestämmelserna i 1–10 och 11 kap. är tillämpliga också på 12 kap. är tillämpliga på sådana tekniska upptagningar som har framställts utomlands och som och som lämnas ut för spridning lämnas ut för spridning i Vad som annars sägs Vad som sägs i denna om den som har låtit framställa grundlag om den som har låtit upptagningen skall därvid i stället framställa upptagningen ska då i gälla den som här i landet lämnar stället gälla den som lämnar ut ut den för spridning. upptagningen för spridning här i I fråga om rätten att meddela och om rätten till anonymitet gäller dock i tillämpliga delar vad som sägs i 13 kap. tredje och fjärde styckena tryck- 2 § denna grundlag, hänvisningen till 3 kap. tryck- 2 kap. 3 § denna grundlag och hänvisningen till 7 kap. 3 § första stycket 2 tryckfrihetsförord- ningen avse 5 kap. 3 § första stycket 2 denna grundlag. Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och underrät- telser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför och tekniska upptagningar som inte lämnas ut för spridning i om meddelandet lämnades eller anskaffandet ägde rum här, oav- sett om upptagningen har fram- ställts här eller i utlandet. I lag får det dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och an- skaffa uppgifter i fråga om radio- program som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 1 kap. 10 § gäller även i fråga om sådana tekniska upptagningar som har framställts utomlands och som lämnas ut för spridning här men som inte huvudsakligen är avsedd att spridas i . Första stycket gäller dock inte 1. meddelandet eller anskaf- fandet innefattar brott mot rikets 2.meddelandet innefattar ett sådant utlämnande eller tillhan- dahållande som avses i 5 kap. 4 § första stycket 2, eller 3.meddelandet utgör ett upp- såtligt åsidosättande av tystnads- plikt. Det som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 3 § tillämpas för en teknisk upptagning som inte har getts ut i , om uppgiften meddelats eller anskaf- fats här. Meddelaren har i fall som av- ses i 3 och 4 §§ rätt till anonymi- tet enligt 2 kap. Bestämmelsen om undantag från tystnadsplikt i 2 kap. 4 § 3 ska även omfatta brotten –trolöshet vid förhandling med främmande makt, –egenmäktighet vid förhand- ling med främmande makt, –obehörig befattning med hemlig uppgift, –vårdslöshet med hemlig upp- –olovlig underrättelseverk- samhet mot , –olovlig underrättelseverk- samhet mot främmande makt, –olovlig underrättelseverk- samhet mot person, – olovlig värvning, – tagande av utländskt under- stöd, – försök, förberedelse eller stämpling till trolöshet vid för- handling med främmande makt eller olovlig underrättelseverk- samhet mot främmande makt eller olovlig underrättelseverk- samhet mot person, eller – försök eller förberedelse till obehörig befattning med hemlig uppgift. Om ett meddelande eller an- skaffande enligt 3 eller 4 § är straffbart, gäller vad som anges i denna grundlag om meddelar- och anskaffarbrott. Mål om ansvar eller skade- stånd på grund av ett sådant brott handläggs enligt bestämmelserna om yttrandefrihetsmål, om inte annat följer av 10 kap. 1 § i denna grundlag och 12 kap. 1 § andra stycket tryckfrihetsförord- ningen. Om ett program sänds från en sändare utanför , gäller 3– 6 §§ i fråga om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och att vara anonym, om uppgifterna har meddelats eller anskaffats här. I fråga om program som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver får det dock i lag före- skrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter. Vad som sägs i 14 kap. 1–3 §§ tryckfrihetsförordningen om resning, högre rätts prövning av tryckfrihetsmål och skyndsam behandling av mål skall gälla också i fråga om motsvarande mål enligt denna grundlag. I alla hänseenden som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i lag som har beslutats med stöd av den gäller vad som är föreskrivet i lag eller annan för- fattning. Utlänningar är i fråga om yttrandefriheten enligt denna grundlag likställda med svenska medborgare, om inte något annat följer av lag. Vad som föreskrivs i 14 kap. 1–3 §§ tryckfrihetsförordningen om resning, högre rätts prövning av tryckfrihetsmål och skyndsam behandling av mål gäller också i fråga om motsvarande mål enligt denna grundlag. I fråga om internationellt rättsligt bistånd gäller vad som föreskrivs i lag. Sådant bistånd får inte lämnas i strid med svenska allmänna rättsprinciper på det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området. Andra än svenska medborgare För andra än svenska med- borgare får särskilda begräns- ningar göras genom lag i fråga om yttrandefriheten enligt denna grundlag. Frågor som inte regleras i grundlagen I frågor som inte har reglerats särskilt i denna grundlag eller i en särskild lag som har meddelats med stöd av grundlagen, gäller vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 7 kap. 5 § tillämpas även på information i en databas som började tillhandahållas innan denna lag träder i kraft. 3.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i yttrandefrihetsgrundlagen idess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundla- gens områden dels att 2 kap., 3 kap. 29 § och 4 kap. 3 § ska upphöra att gälla, dels att 6 kap. 1 § samt rubriken närmast före 6 kap. 1 § ska ha dels att det ska införas ett nytt kapitel, 2 kap., två nya paragrafer, 6 kap. 3 § och 11 kap. 5 §, och närmast före 6 kap. 3 § en ny rubrik, av följande lydelse, dels att det ska införas en ny ikraftträdandebestämmelse av föl- jande lydelse. 2 kap. Om ägare och utgivare av periodiska skrifter m.m. 1 § Frågor om utgivningsbevis prövas av Patent- och registrerings- verket. Verket tar också emot anmälningar om utgivare och ställ- företrädare för utgivare. Verket ska föra register över periodiska skrifter. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla uppgifter om skriftens titel, utgivningsort, utgiv- ningsplan, ägare, utgivare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren, tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivnings- bevis samt förfall eller återkallelse av utgivningsbevis. 2 § Om en ansökan om utgivningsbevis eller en anmälan om utgi- vare eller ställföreträdande utgivare inte uppfyller föreskrivna krav, ska den som har gjort ansökan eller anmälan föreläggas att avhjälpa bristen. Avhjälps inte bristen, får ansökningen eller anmälan avvisas. 3 § Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter för ansök- ningar och anmälningar i ärenden enligt 5 kap. tryckfrihetsförord- ningen och om avgifter för utdrag ur register över periodiska skrifter. Utgivningsbevis för periodiska skrifter 4 § Om utgivningsorten eller utgivningsplanen ändras, ska ägaren genast anmäla detta till den myndighet som anges i 1 §. 5 § innan ett utgivningsbevis upphör enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen ska dels till den senast kända ägaren av den periodiska skriften sända en påminnelse om att bevisets giltighet är begränsad till och att beviset upphör, om en ansökan om förnyelse av beviset inte har kommit in till myndigheten före tioårsperiodens utgång, dels kun- göra påminnelsen elektroniskt. Av kungörelsen ska framgå namn och adress för den senast kända ägaren, utgivningsbevisets nummer samt den titel som ut- givningsbeviset avser. 6 § Ett beslut enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen om att ett utgivningsbevis ska anses ha upphört vid tioårsperiodens utgång meddelas av den myndighet som anges i 1 §. En ansökan om förnyelse får göras tidigast före och senast för periodens utgång. För en ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis gäller i övrigt samma bestämmelser som för den första ansökan. Om en ansökan om förnyelse har gjorts i rätt tid, fortsätter dock beviset att gälla till dess att beslutet med anledning av ansökan har fått laga kraft. 7 § Ett beslut enligt 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen om att ett utgivningsbevis ska anses ha upphört ska dels sändas till den senast kända ägaren av den periodiska skriften, dels kungöras elektroniskt. Om det av särskilda skäl kan antas att den senast kända ägaren inte kan nås av en försändelse är det tillräckligt att beslutet kungörs elektroniskt. 627Allmänt åtal för tryckfri- hetsbrott som anges i 7 kap. 5, 10, 12–19 eller 20 § 3 tryckfri- hetsförordningen eller för mot- svarande yttrandefrihetsbrott enligt yttrandefrihetsgrundlagen får väckas endast om regeringen medger det.Om en ansökan om interna- tionellt rättsligt bistånd avser ett brott enligt första stycket, får bi- stånd lämnas endast om reger- ingen medger det. 8 § Ett beslut om återkallelse av utgivningsbevis meddelas av den myndighet som anges i 1 §. I ärenden som avses i 5 kap. 13 § första stycket 2–6 tryckfrihetsförordningen ska ägaren och utgivaren om möjligt få tillfälle att yttra sig. 9 § Ett slutligt beslut av i ett ärende om utgivningsbevis får överklagas till allmän förvaltningsdomstol för beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 10 § Till penningböter döms ägare till en periodisk skrift för vilken ny utgivningsort eller ny utgivningsplan inte anmäls enligt 4 §. Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådana brott som avses i första stycket. Medgivande till åtal och 1 § Allmänt åtal för tryckfri- hetsbrott som anges i 7 kap. 4 § 1–10 eller 5 § 3 tryckfrihetsför- ordningen eller för motsvarande yttrandefrihetsbrott enligt ytt- randefrihetsgrundlagen får väckas endast om regeringen medger det. Underrättelse om information i en databas En underrättelse enligt 7 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen ska innehålla en utförlig redogörelse för de omständigheter som åbero- pas till grund för påståendet att ett yttrandefrihetsbrott kan ha be- gåtts. Ansökan ska även innehålla tydliga uppgifter om vilken in- formation i databasen som underrättelsen avser. Det åligger den som framställer underrättelsen att visa att utgiv- aren har tagit emot denna. Innan internationellt rättsligt bistånd lämnas i en fråga som rör ansvar för brott ska Justitiekans- lern ges tillfälle att yttra sig över ansökan. Denna lag träder i kraft . 1 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Vi har gjort en översyn av tryckfrihetsförordningen (TF) i språk- ligt och strukturellt hänseende i syfte att göra grundlagen så tydlig och lättillämpad som möjligt. Denna del av uppdraget berörs närmare i avsnitt 7.1.2. Förslaget innefattar en allmän översyn av de nuvarande kapitel- rubrikerna. Dessutom har det i flera av kapitlen införts rubriker på två nivåer. Språket har genomgående moderniserats. Vidare har omfattande redaktionella ändringar gjorts, t.ex. har paragrafer flyttats om och delats upp. I 1 kap. (Tryckfriheten) har ordningen på bestämmelserna ändrats så att de paragrafer som avser grundlagens tillämpningsom- råde placeras tidigare i kapitlet. Enligt vårt förslag läggs dessa direkt efter den inledande s.k. portalparagrafen. I 5 kap. (Rätten att ge ut periodiska skrifter) har vissa bestäm- melser om utgivare och utgivningsbevis flyttats från grundlagen. Förslaget innebär att dessa i stället placeras i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden (tillämpningslagen). Vidare görs det en större redaktionell förändring i 10 kap. (Sär- skilda tvångsmedel) som innebär att bestämmelserna om beslag respektive tillfälligt utgivningsförbud behandlas i separata delar av kapitlet. Tryckfriheten syftar till att säkerställa ett fritt meningsutbyte, en fri och all- sidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. Tryckfriheten innebär en frihet för var och en att i tryckt skrift uttrycka tankar, åsikter och känslor samt att offentliggöra allmänna handlingar och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. När tryckfriheten utövas ska bestämmelser i denna grundlag som skyddar enskildas rätt och allmän säker- het iakttas. Tryckfriheten innebär också en rätt för var och en att ge ut skrifter utan att en myndighet eller ett annat allmänt organ lägger ut hinder mot detta i förväg. Åtal för en skrifts innehåll får väckas först efter det att den har getts ut och då vid en laglig domstol. Ingen får straffas för en skrifts innehåll i andra fall än om innehållet strider mot tydlig lag som är meddelad för att bevara allmänt lugn men som inte håller tillbaka allmän upplysning. För tryckfriheten får inga andra begränsningar finnas än de som följer av denna grundlag. Bestämmelsen är en portalparagraf som anger tryckfrihetens syfte och grundläggande innebörd. Den motsvarar första och andra styckena i nuvarande 1 kap. 1 §. Bestämmelsen ges en annan upp- byggnad genom att syftet med tryckfriheten behandlas i ett särskilt första stycke. Därefter tas grunderna för tryckfriheten upp, varvid texten flyttas om i vissa delar. Ett mera samtida författningsspråk har använts och relativt långt gående redaktionella förändringar har gjorts utan att de bärande uttryckssätten frångåtts. När det gäller syftesbeskrivningen i första stycket och beskriv- ningen av tryckfrihetens innebörd i andra och tredje styckena har vissa mindre språkliga och sakliga förändringar gjorts. Fjärde stycket om begränsningar av tryckfriheten är nytt. Det har utformats med utgångspunkt i vad som anges i nuvarande 1 kap. 1 § andra stycket andra meningen yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Genom att placeras i första stycket behandlas tryckfrihetens syfte i ett särskilt stycke och kommer därigenom först i grund- lagstexten. Detta är en nyhet jämfört med dagens TF där syftet med tryckfriheten inte är lika tydligt angivet. Tanken med att behandla syftet redan i paragrafens inledning är att öka möjlighet- erna att förstå den reglering som beskrivs i resten av paragrafen och i de följande bestämmelserna. Det gör regleringen tydligare och betonar även den vikt bestämmelsen har för tolkningen av TF:s s.k. sakliga tillämpningsområde. I första stycket anges tryckfrihetens syfte uttryckt i samma ordalag som i det nuvarande andra styckets inledande mening. En redaktionell justering har gjorts genom att ”till säkerställande” har ersatts med ”till att säkerställa”. Två ytterligare justeringar, en redaktionell och en i sak, har gjorts efter förebild av regleringen i den motsvarande bestämmelsen i nuvarande 1 kap. 1 § andra stycket YGL. I enlighet därmed har dels uttrycket ”en allsidig upp- lysning” ändrats till ”en fri och allsidig upplysning”, dels ”ett fritt konstnärligt skapande” lagts till bland de syften som tryckfriheten ska säkerställa. I andra stycket lämnas en beskrivning av den mera övergripande innebörden av tryckfriheten. Det har gjorts vissa språkliga för- ändringar och stycket har delats upp i två meningar. Dessutom har, som framgått ovan, den text som behandlar syftet med tryck- friheten tagits bort och i stället flyttats till det nya första stycket. I fråga om det sakliga innehållet har texten i styckets första mening omarbetats och blivit mer lik motsvarande bestämmelse i nuvar- ande 1 kap. 1 § första stycket YGL. I den första meningen återfinns det andra ledet i det nuvarande andra stycket med vissa justeringar. I stället för ”varje svensk med- borgare” används uttrycket ”var och en”, vilket innebär en för- ändring i sak. Av 14 kap. 5 § följer dock att skyddet för andra än svenska medborgare kan begränsas genom lag. Ordet ”känslor” har lagts till och ordet ”sina” har strukits i formuleringen ”tankar, åsikter och känslor” i enlighet med det motsvarande stadgande som finns i 1 kap. 1 § första stycket YGL. Andra meningen i andra stycket erinrar om de begränsningar i tryckfriheten som TF innehåller. I gällande lydelse är den meningen utformad som en inskjuten bisats. Här formuleras den i en egen mening som en följande begränsningsregel avseende den i den föregående meningen definierade tryckfriheten. ”enskild rätt och allmän säkerhet” har behållits med ändring av ordet ”enskild” till ”enskildas”. Den särskilda begränsningsregeln riktar sig till de som utövar tryckfriheten och fyller därmed en tydlig funktion just på denna plats i lagtexten. ”meddela uppgifter och underrättelser” justerats till ”i övrigt lämna Avsikten är inte att dessa förändringar ska påverka den rättsliga innebörden av stycket. Sedan tryckfriheten i andra stycket definierats och avgränsats till sitt sakliga innehåll följer tredje stycket som kan härledas till- baka till 86 § regeringsform. I stycket uttrycks det grundläggande rättsliga skydd som TF uppställer mot hinder och ingripanden avseende skrifter. Språkliga och redaktionella för- ändringar har gjorts i författningstexten, främst genom att vissa ord har bytts ut mot mer moderna former och att antalet bisatser har minskats. I första meningen har uttrycket ”varje svensk medborgare” även här ersatts med ”var och en”. Av 14 kap. 5 § TF följer att skyddet för andra än svenska medborgare kan begränsas genom vanlig lag. Uttrycket ”myndighet eller annat allmänt organ” i gällande lydelse har behållits. Formuleringen ”i förväg lagda hinder” har bytts mot ”lägger ut hinder (mot detta) i förväg”. Andra meningen gäller åtalsrätt och domstolsforum. Uttrycks- sättet har moderniserats. I tredje meningen har ordet ”annat” ersatts med ”i andra fall” och uttryckssättet i övrigt moderniserats något utan att de bärande uttrycken rubbats. Det kan nämnas att förslag till förändringar här gick något längre. anförde om sitt förslag i denna del: En förändring är att det här anges att den enskilde ska ”kunna straffas för skriftens innehåll enbart om detta strider mot tydlig lag”. Detta innebär en något vidare formulering jämfört med dagens portalpara- graf. Där används nämligen uttrycket ”icke i annat fall kunna straffas därför, än om detta innehåll strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn”. Bedömningen har gjorts att det finns anledning att ta bort uttrycket ”bevara allmänt lugn” eftersom detta kan uppfattas vara oförenligt med vissa av tryckfrihetsbrotten eller på ett oönskat sätt inskränka möjligheterna att införa nya tryckfrihetsbrott, t.ex. i fråga om skydd för privatlivet. Här föreslås i stället att uttryckssättet ”för att bevara allmänt lugn men som inte håller tillbaka allmän upplysning” behålls. Det är vår bedömning att detta på ett värdefullt sätt ger fortsatt uttryck för den viktiga avvägning som ska göras i samband med varje nykriminal- isering på tryckfrihetsrättens område. Ett väl avvägt skydd för enskildas privatliv kan – liksom i enlighet med vad som får anses ha skett – ses som innefattat i syftet att upprätthålla ett all- mänt lugnt tillstånd i samhället. Det bör här påpekas att den grundläggande principen om förut- sättningarna att ingripa med anledning av missbruk av tryckfriheten kommer till uttryck i den s.k. exklusivitetsprincipen i 1 kap. 9 §, se nedan. Texten i fjärde stycket är ny och har sin motsvarighet i 1 kap. 1 § andra stycket andra meningen YGL. Här riktar sig grundlag- stiftaren (dvs. som stiftare av grundlag) till lagstiftaren (dvs. som stiftare av vanlig lag), till regeringen samt till rättstillämpande domstolar och myndigheter med ett förbud att begränsa tryckfriheten utan stöd i TF. Bestämmelsen ger uttryck dels för att tryckfriheten inte är total, dels för att varje inskränk- ning i tryckfriheten ska ha stöd i grundlagen. Det tydligaste exemplet på sådan frihetsinskränkande reglering är tryckfrihets- brotten i 7 kap. Formuleringen i det här stycket innebär inte någon förändring i sak utan görs med ett förtydligande syfte och för att öka överensstämmelsen mellan TF och YGL. Det bör slutligen nämnas att 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena TF i gällande lydelse föreslås flyttade till en ny paragraf, 1 kap. 7 §. Olika typer av skrifter Denna grundlag är tillämplig på skrifter som har framställts i tryckpress. Grundlagen ska också tillämpas på skrifter som har mångfaldigats genom fotokopiering eller någon liknande teknik, om 1.utgivningsbevis gäller för skriften, eller 2.skriften är försedd med en beteckning som visar att den är mångfald- igad och i anslutning till beteckningen tydliga uppgifter om vem som har mångfaldigat skriften och om ort och år för detta. Vad som sägs i denna grundlag om skrifter som har framställts i tryckpress och om tryckning gäller, om inte annat anges, även skrifter och mångfald- igande som avses i andra stycket. Även bilder, med eller utan åtföljande text, anses här som skrifter. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 5 §. I andra stycket har ordet ”stencilering” tagits bort. Någon ändring i sak är inte avsedd. De bestämmelser som anger grundlagens tillämpningsområde (föreslagna 3–6 §§) har flyttats fram i kapitlet jämfört med den nuvarande strukturen. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. En skrift anses som en tryckt skrift är utgiven. En skrift anses utgiven när den har lämnats ut till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Detta gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte är tillgängliga för var och en. En skrift ska inte anses utlämnad för spridning i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 6 §. Ändringarna är endast språkliga. Med en periodisk skrift avses en tryckt skrift som enligt utgivningsplanen ska ges ut vid särskilda tider, under en bestämd titel och med minst fyra nummer eller häften . Till skriften hör även löpsedlar och bilagor. Har utgivningsbevis meddelats, anses skriften som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras ha upphört. Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 § första stycket. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Bilagor i form av program eller tekniska upptagningar Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett program som avses i yttrandefrihetsgrund- lagen och som sänds eller som tillhandahålls ur en databas som avses i 1 kap. 4 § i den grundlagen, ska den versionen anses utgöra en bilaga till skriften vid tillämpning av denna grundlag. Det gäller dock endast om – innehållet är särskilt anpassat till personer med funktionsnedsättning, –innehållet återges oförändrat, och –det anges hur innehållet har disponerats. Vad som anges i första stycket gäller även när innehållet sprids i en teknisk upptagning som avses i yttrandefrihetsgrundlagen. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrund- lagen. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 1 kap. 7 § andra stycket. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.2.4, innebär att paragrafen utvidgas till att omfatta även fall när en tryckt tidning distribueras som en taltidning genom tillhandahållande av databasinnehåll (i första hand via internet).