sou · H4B335 · 2016-04-18 00:00:00 — De utländska utbildningarna har i dessa examensordningar kunnat tillgodoräknas och tas tillvara till stor del. Det är examensordning som gäller . Som nämns ovan är examensordning fast reglerad vad gäller innehåll. examensordning är valbarheten mycket begränsad. Därmed kan det uppkomma svårigheter att ta tillvara utbildning som inhämtats utomlands. Det gäller särskilt för de grupper som kompletterar mot förskolan eller årskurser F–3 eller 4–6. Ungefär två tredjedelar av de personer som antas till utbildningen kompletterar sin tidigare utbildning mot förskolan eller årskurser F–3 eller 4–6. Personer med utländsk avslutad lärar- eller förskollärarutbildning, där innehåll och omfång skiljer sig mot en svensk lärar- eller förskollärarexamen, kan som regel inte komplettera till en förskollärar- eller grundlärarexamen enligt examensordning inom 120 högskolepoäng. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning Den nationella samordningen för kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarexamen14 pekar på att de allra flesta studerande har ett examensarbete inom ramen för tidigare avslutad utländsk utbildning. Enligt samordningens uppfattning ska den student som redan har ett examensarbete i sin utländska utbildning inte behöva komplettera med ett nytt inom ramen för en svensk lärar- eller förskollärarexamen. Om studenten behöver komplettera med ett nytt examensarbete riskerar utbildningen att förlängas och upptar utrymme som skulle kunna ges för komplettering av annat ämnesinnehåll. Den kompletterande utbildningen blir i regel då längre än vad den annars kunde ha varit. 5.2.5Möjlighet att kombinera arbete och kompletterande utbildning Det har framkommit att det finns svårigheter att kombinera arbete och studier inom utbildningen. Det finns ett värde i att kombinera arbete och studier för studenten som det är viktigt att tillvarata kunskap och kompetens från de utländska lärarna i skolan och förskolan. Enligt utredningen handlar det mycket om att utbildningen på lärosätena måste planeras på ett sådant sätt så att en kombination av arbete och studier möjliggörs. 5.3Kunskaper och kompetenser som inte kan kompletteras inom KPU och Samordningen för kompletterande utbildning för personer med utländsk lärar- eller förskollärarexamen har uppgett att en av flera avslagsorsaker till är att sökande inte har en lärarexamen. Många av de sökande har en ämnesexamen. Vanligast förekommande är ämnesexamen i matematik, naturvetenskapliga ämnen eller språk. Det finns även sökande som har utbildning med inriktning mot t.ex. 14 Representanter som samordnar kompletterande utbildning för personer med utländsk avslutad lärar- eller förskollärarexamen från , , , , och . Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning pedagogik, specialpedagogik, skolledning, studievägledning eller IT eller som har ingenjörsutbildning. Många av de sökande med utländsk högskoleutbildning där en lärar- eller förskollärarutbildning saknas har i vissa fall längre eller kortare yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare från ett annat land. Regeringen har beslutat att en kommitté i form av en nationell delegation ska följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen ska också lämna förslag på en nationell strategi för validering som präglas av effektivitet, långsiktighet och överblickbarhet och som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. Validering syftar till att individen ska kunna få en kvalifikation, dvs. ett formellt intyg på att kompetensen motsvarar fastställda och erkända kriterier inom utbildning eller arbetsliv. Validering lyfts inom både EU och av fram som ett viktigt verktyg för det livslånga lärandet, för ökad anställningsbarhet och för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Validering av reell kompetens kan ge enskilda individer behörighet till utbildning, bidra till att effektivare utbildningsinsatser kan erbjudas och leda till en snabbare etablering och omställning på arbetsmarknaden. Ur ett tillväxtperspektiv bör validering ingå i strategier för kompetensförsörjning och kompetensutveckling. Det är alltså motiverat av flera skäl att personer med behov av och förutsättningar för validering har tillgång till sådan. Väl fungerande system för validering inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet bedöms kunna bidra till betydande samhällsekonomiska vinster. Europeiska unionens råd beslutade mot bakgrund av sådana överväganden en rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). tillstyrkte rekommendationen vilken förväntas vara införd . Regeringen har vidare aviserat att ett sammanhållet, nationellt 15 En samordnad utveckling av validering, dir. 2015:120. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning och permanent system för validering ska införas16 och påtalat att valideringsprocesserna behöver bli effektivare17. 5.5Ökade möjligheter att komplettera en utländsk utbildning Utredningens förslag: Det ska i förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning läggas till en upplysning om bestämmelserna om tillgodoräknande i högskoleförordningen. Omfattningen av utbildningen utökas till att omfatta högst 150 högskolepoäng i stället för nuvarande 120 högskolepoäng. Om studentens utländska utbildning omfattar ett examensarbete, ska antalet högskolepoäng för ett examensarbete som krävs för en svensk examen få understigas. En student ska kunna komplettera sin avslutade utländska utbildning mot en svensk yrkesexamen även om den utländska utbildningen inte motsvarar en högskoleutbildning som kan leda till en sådan examen, om studenten har arbetslivserfarenhet av yrket. Det innebär att omskolning ska vara tillåten till ett sådant yrke som studenten har arbetslivserfarenhet av. Ett tillägg i bestämmelserna som reglerar behörigheten ska göras. För behörighet till utbildning som ska leda till en yrkesexamen ska sökanden ha arbetslivserfarenhet i yrket. Ett förtydligande ska göras om att för behörighet till utbildning ska sökanden ha förutsättningar att komplettera utbildningen inom den högsta omfattningen om 150 högskolepoäng. Lärosätena ska lägga upp och planera utbildningen så att den möjliggör att studenten kan kombinera utbildningen med arbete. 16Budgetpropositionen , prop. 2014/15:1, s. 178. ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100, s. 66. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning Utredningen konstaterar att det kan finnas svårigheter att examinera studenter med en utländsk utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen enligt examensordning eftersom den har ett fast ämnesinnehåll. examensordning tillåter mycket liten flexibilitet vilket kan motverka syftet med förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Syftet är att ta tillvara utländska lärares och förskollärares utbildning och arbetslivserfarenhet för att de ska kunna avlägga en motsvarande svensk examen eller få behörighet i yrket. Till att börja med vill utredningen betona vikten av en noggrann validering av tidigare kunskaper och yrkeserfarenheter. Det är mycket viktigt att den utländska kompetensen och erfarenheten tas tillvara och att lärosätena använder valideringen fullt ut genom att följa bestämmelserna om tillgodoräknande i högskoleförordningen. Den utländska utbildningen behöver inte vara identisk med den svenska. För att tydliggöra vad som gäller föreslår utredningen att det i förordningen ska läggas in en upplysning om bestämmelserna om tillgodoräknande i 6 kap. 6–8 §§ högskoleförordningen (1993:100). Regeringen har, som tidigare nämnts, beslutat att en kommitté i form av en nationell delegation ska se över frågor om validering. Regeringen betonar att validering av reell kompetens kan ge enskilda individer behörighet till utbildning, bidra till att effektivare utbildningsinsatser kan erbjudas och leda till en snabbare etablering och omställning på arbetsmarknaden. Den som kompletterar sin utländska lärarutbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen enligt förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning kan tillgodoräkna sin avslutade utländska utbildning. Utredningen kan konstatera att det finns vissa delar i verksamhetsförlagd utbildning, utbildningsvetenskaplig kärna, ämne samt ämnesdidaktik som bör finnas med i examen, men att omfattningen inte exakt behöver motsvara den som anges i examensbeskrivningen. Kraven bör i vissa delar kunna anses uppfyllda genom den utländska utbildning som studenten har. Om studenten inte har möjlighet att tillgodoräkna sig sin utländska lärarutbildning kan denne i de flesta 18 En samordnad utveckling av validering, dir. 2015:120. Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning fall inte komplettera till en lärarexamen enligt förordningen eftersom det skulle innebära att studenten skulle behöva läsa mer än dagens högsta tillåtna 120 högskolepoäng. Utredningen föreslår vidare att för att bredda utbildningen och för att fler ska kunna komplettera sin utländska utbildning mot en svensk examen bör omfattningen av utbildningen ändras till att motsvara högst 150 högskolepoäng. Det har framkommit att det i vissa fall finns svårigheter att komplettera den utländska utbildningen mot en svensk examen inom 120 högskolepoäng. Enligt utredningens uppfattning bör en utökning av omfattningen av utbildningen till högst 150 högskolepoäng i kombination med ett noggrant tillgodoräknande av tidigare utbildning och erfarenhet möjliggöra att fler personer kan komplettera sin utbildning enligt förordningen. Utredningen kan konstatera att i de flesta avslutade utländska utbildningarna finns ett examensarbete. För att ta tillvara studenternas utländska examensarbete anser utredningen att avvikelser från examensordningen bör få göras. Antalet högskolepoäng för ett examensarbete som krävs för en svensk examen ska inte behöva uppfyllas fullt ut i det fall ett examensarbete finns i den utländska utbildningen. Studenterna ska inte behöva göra ytterligare ett examensarbete inom ramen för en svensk lärarexamen. Utredningen föreslår därför att antalet högskolepoäng för ett självständigt arbete (examensarbete) som krävs enligt examensordningen ska få understigas vid utbildning enligt förordningen om studentens utländska utbildning omfattar ett examensarbete. Utredningen föreslår vidare att syftet med förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning vidgas på så sätt att även viss omskolning tillåts. Det ska endast vara tillåtet med en omskolning till ett sådant yrke där arbetslivserfarenhet finns. Den som t.ex. har en avslutad utländsk högskoleutbildning som inte är en lärarutbildning ska kunna komplettera sin utbildning mot en svensk lärarexamen om personen har yrkeserfarenhet av läraryrket. Dessa har arbetslivserfarenhet, men deras kompetens och erfarenheter kan inte tas tillvara inom förordningen som bestämmelserna ser ut . Utredningen anser att även dessa kompetenser bör tas tillvara inom skolväsendet. Utredningen föreslår därför att den som har en avslutad utländsk utbildning som inte är en lärarutbildning, men som har arbetslivserfarenhet som lärare eller förskollärare ska kunna Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning komplettera sin utbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen enligt förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Som en följd av att syftet med utbildningen utvidgas enligt ovan föreslår utredningen ett tillägg i bestämmelserna som reglerar behörighet till utbildning enligt förordningen. För behörighet till utbildning som ska leda till en yrkesexamen ska sökanden ha arbetslivserfarenhet i yrket. Utredningen föreslår också att det bör göras ett förtydligande av det som redan gäller att för att uppnå syftet med utbildningen ska den utländska utbildningen vara möjlig att komplettera inom ramen för utbildningen. Om den utländska utbildningen måste kompletteras med mer än 150 högskolepoäng för att uppnå syftet med utbildningen är personen inte behörig. Det är nödvändigt att bestämmelserna som reglerar behörighet är tydliga. Ett beslut om att en sökande inte uppfyller kraven på behörighet kan överklagas till (12 kap. 2 § högskoleförordningen [1993:100]). Härutöver föreslår utredningen att lärosätena ska lägga upp och planera utbildningen så att den möjliggör att studenten kan kombinera utbildningen med arbete i förskola och skola. Detta för att kunna ta tillvara studentens kunskap och kompetenser i skola och förskola. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det, enligt utredningen, billigare för samhället att ge kompletterande utbildning till en person som redan har en utländsk utbildning än att utbilda någon från grunden i det svenska skolsystemet. Det är, enligt utredningens uppfattning, även mer kostnadseffektivt om nyanlända kan börja arbeta så snabbt som möjligt. Vidare innebär det även flera fördelar för den enskilde som snabbare integreras i det svenska samhället. Med hänsyn till efterfrågan på lärare och förskollärare i så är personer med utbildning och yrkeserfarenhet från skola eller förskola från andra länder en viktig resurs att ta tillvara. Sammanfattningsvis föreslår utredningen en utökning och breddning av förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning för att ge ökade möjligheter att komplettera en utländsk högskoleutbildning mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen. Den tidigare utbildningen och yrkeserfarenheten måste noggrant valideras och tillgodoräknas i den svenska examen. Utredningen föreslår att omfattningen av utbildningen får vara högst 150 högskolepoäng, att antalet högskolepoäng för examensarbetet får Ökade möjligheter att komplettera en avslutad utländsk utbildning understigas vid kompletteringen och att viss omskolning inom ramen för kompletteringen får göras. Utredningen föreslår som en följd av detta ett tillägg i bestämmelserna som reglerar behörighet till utbildning enligt förordningen. Härutöver bör utbildningen planeras så att den möjliggör en kombination av arbete och studier. Avslutningsvis vill utredningen tillägga att de bestämmelser som finns i förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning inte gäller specifikt utbildning till någon svensk lärar- eller förskollärarexamen. Utredningen har därför valt att göra generella ändringar i förordningen, vilket innebär att förslagen gäller alla utbildningar och examina. Alternativet skulle vara att antingen i förordningen införa bestämmelser som endast gäller komplettering mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen eller en ny förordning. Utredningen har dock valt att föreslå generella bestämmelser som är rambestämmelser och som bör kunna omfatta även komplettering till andra examina. 6Vägen in till det svenska skolväsendet I kapitlet redogörs för utredningens överväganden och förslag på åtgärder för att på ett snabbt och effektivt sätt kunna förbereda och ta tillvara asylsökandes och nyanländas kunskaper och kompetens för att de ska kunna arbeta i det svenska skolväsendet. 6.1Migrationsverkets förberedande insatser för asylsökande Inledningsvis beskriver utredningen vad som planeras i regi . 6.1.1Lång väntetid för beslut om uppehållstillstånd för de asylsökande1 Det är en lång väntan för de asylsökande från ansökan till beslut om uppehållstillstånd. Det har skett en tredubbling av antal öppna asylärenden hos vilket är den huvudsakliga anledningen till att handläggningstiden från ansökan till beslut kommer att fortsätta att öka innan utvecklingen kan vända. Det var över 150 000 personer som väntade på ett beslut ifrån , varav 32 200 är ensamkommande barn. Bedömningen i prognos var att den genomsnittliga handläggningstiden kommer att öka från 9 månader till innan det vänder. 1 Uppgifter från . Vägen in till det svenska skolväsendet läggningstiden för större delen av de ärenden som resulterar i uppehållstillstånd att vara kortare än genomsnittet för totalen. var genomsnittstiden 12 månader för beslut om uppehållstillstånd. 6.1.2Migrationsverkets handlingsplan för organiserad sysselsättning2 Som framgår ovan är den genomsnittliga väntetiden 12 månader för den asylsökande. Fler asylsökande till innebär trots satsningar på nyanställningar allt längre väntetider enligt . Det kommer att kunna leda till en ökad frustration bland de sökande och att får svårt att nå sina mål. har därför utarbetat en handlingsplan för organiserad sysselsättning som ger förutsättningar för en meningsfull väntan.3 Väntetiden bör, enligt handlingsplanen, kunna göras mer meningsfull och användas till att förbereda etableringen eller återvändandet, vilket innebär att de sökande kan fortsätta att ta ansvar för sina liv även . Den meningsfulla väntan består av fem punkter; självhushåll, praktik, svenskundervisning, organiserade mötesplatser och samhällsinformation. Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och dess förarbeten är huvudsyftet att den asylsökande ska erbjudas en meningsfull sysselsättning och inte passiviseras under en lång väntetid i sysslolöshet. Utredningen vill utifrån de fem handlingspunkterna nämna kortfattat följande. Av handlingsplanen framgår att ska ta fram rutiner för att ytterligare involvera näringslivet i praktik för asylsökande och i större utsträckning utgå från de asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund och önskemål om framtida yrke i i arbetet med praktik. 2Migrationsverkets Handlingsprogram för Organiserad sysselsättning, Dnr A-39/2015. 3Härefter benämnd meningsfull väntan. Vägen in till det svenska skolväsendet Av handlingsplanen framgår att de asylsökande ska ges möjlighet till undervisning i svenska språket. Svenskundervisningen ska ske av externa aktörer som har kompetensen. Undervisningen ska hålla samma kvalitet i hela landet. Svenskundervisningen ska ges på olika nivåer och anpassas efter individuella förutsättningar. I första hand är syftet att ge deltagarna möjlighet att klara sig i närsamhället och i vardagen, men om resurser finns kan, enligt handlingsplanen, även fortsättningskurser i svenska erbjudas i syfte att ge bättre förutsättningar för en snabb etablering. Enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare får lämna statsbidrag till avgiftsfria verksamheter som syftar till att stärka svenska språket och om samhället och till för att främja deltagandet i arbets- och samhällslivet för bland annat asylsökande. Det har beslutats om anslag till om för att lämna som statsbidrag under år 2016.4 största asylboende finns på Restad i . Enligt är detta asylboende ett föredöme för alla asylboenden i . Av Restad projektplan framgår ett stort antal skilda verksamheter för de asylsökande. Bland annat har de regelbundna träffar i yrkesgrupper som t.ex. lärargrupper. De har vidare ett stort antal studiecirklar i svenska språket och även omfattande verksamhet med språkcafé. 4 Anslag har i Budgetpropositionen , (prop.2015/16:1, utg.omr. 17, avsnitt 16.4.3, s. 221) lämnats om . Delar av anslaget om som beslutades i Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47, anslag 14.3, s. 18) får användas . Totalt blir det för . Vägen in till det svenska skolväsendet 6.2Förbereda och korta vägen in i skolväsendet för asylsökande 6.2.1Kartläggning och riktad praktik Utredningens förslag: ska inom ramen för den organiserade sysselsättningen i lämplig omfattning kartlägga asylsökandes utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet. Det ska göras för att få fram de asylsökande som har en utländsk utbildning som lärare, förskollärare eller har arbetat som lärare eller förskollärare eller annan pedagogisk personal i skolan eller förskolan. Syftet med kartläggningen är att den ska kunna leda till en riktad praktik mot skolverksamhet. Utredningen kan konstatera att en asylsökande kan få vänta på ett beslut om uppehållstillstånd under . har, som beskrivits ovan, en väl utarbetad handlingsplan med organiserad sysselsättning som ska verkställas . Vad utredningen erfar ska utveckla rutiner för att i större utsträckning utgå från de asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund och önskemål om framtida yrke i i arbetet med att ta fram praktikplatser. Det framgår vidare att det kommer att ske en relativt stor satsning via statsbidrag från avseende svenskundervisning. har dock uppgett att de inte har något aktivt upptagande av sökandes yrkes- eller utbildningsbakgrund i det inledande skedet, däremot tas vanligen dessa uppgifter in vid asylutredningssamtalen längre fram.5 Utredningen anser att det finns behov av insatser i form av en kartläggning av utbildning och arbetslivserfarenhet som leder till en riktad praktik för att de asylsökande ska kunna tas tillvara som resurser i det svenska skolväsendet. Det skulle underlätta för den asylsökande som blir mer förberedd när denne fått uppehållstillstånd 5 Uppgifter från , se avsnitt 4.2.1. Vägen in till det svenska skolväsendet och därefter kan omfattas av etableringsinsatser och inför eventuella studier enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning, vilket även kommer det svenska skolväsendet tillgodo. Det finns ett stort behov av lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal i det svenska skolväsendet.6 Det finns därför anledning att i lämplig omfattning kartlägger de asylsökande för att få fram personer som har en utländsk utbildning som lärare, förskollärare eller har arbetat som lärare eller förskollärare eller annan pedagogisk personal i skolan eller förskolan. Kartläggningen kan sedan användas i valet av praktikplats så att de asylsökandes kunskaper kan tas tillvara i det svenska skolväsendet. Eftersom de asylsökande inledningsvis troligtvis inte behärskar det svenska språket, bedömer utredningen att det är begränsat vad den asylsökande kan göra på sin praktik i skolan eller förskolan. Kombinationen av den svenskundervisning som erbjuder och praktiken inom skola eller förskola förbereder dock den asylsökande inför fortsatt arbete eller etableringsperioden och att därmed kunna utgöra en resurs i skolan eller förskolan. Det finns därför stor anledning till att ta tillvara de asylsökande, som har kompetens för det, i skolväsendet. Kartläggningen, som utredningen föreslår, ska genomföras i lämplig omfattning, dvs. anpassas till den enskildes förutsättningar och vad som är praktiskt möjligt när det gäller omfattning och innehåll. kan uppdra åt annan att utföra kartläggningen. Utredningen föreslår ett tillägg avseende kartläggning i 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Det är för att tydliggöra vikten av en tidig kartläggning av de asylsökandes utbildning och arbetslivserfarenhet. ska lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen i fråga om en nyanländs utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och andra uppgifter av betydelse för den nyanländes etablering på arbetsmarknaden, om det behövs i ett ärende om etableringsinsatser.7 Enligt utredningen är det viktigt att uppgifter 6Se avsnitt 4.1. 79 § förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Vägen in till det svenska skolväsendet som underlättar den fortsatta etableringen kan lämnas vidare från till Arbetsförmedlingen. Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Utredaren ska bland annat utreda och lämna förslag om den organiserade sysselsättningen.