sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Därefter kommer, i ordningsföljd, naturvetenskapsprogram- met, ekonomiprogrammet, teknikprogrammet och estetiska pro- grammet. Dessa fem största program samlar av samtliga elever på nationella program, eller av samtliga elever i gymnasieskolan (dvs. nationella program och introduktionsprogram). På de högskoleförberedande programmen som grupp är av eleverna kvinnor. Storleken på olika yrkesprogram varierar mellan 4 800 elever 1 (el- och energiprogrammet) och 1 100 elever 1 (VVS- och fastighetsprogrammet). De yrkesprogram som har flest elever är el- och energiprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet samt fordons- och transportprogrammet. På dessa tre yrkesprogram är den stora majoriteten av eleverna män, vilket innebär att yrkespro- grammen som helhet har en majoritet manliga elever (). 18Även International Baccalaureate (IB) ingår i diagrammet. IB är dock inte ett nationellt program utan en studieföreberedande internationell utbildning. Utbildningens innehåll och kvalitet garanteras av (), med huvudsäte i . Undervisningsspråket är engelska. 19Introduktionsprogrammen behandlas som nämnt i övrigt i kapitel 20 Introduktions- program. Nationella program – utveckling över tid Inom gruppen yrkesprogram respektive inom gruppen högskole- förberedande program har den relativa storleken på olika program förändrats något . Inom gruppen yrkesprogram har bygg- och anläggningsprogrammet respektive hantverksprogrammet minskat sina andelar av eleverna 1 med motsvarande /12. Övriga yrkesprogram har minskat sina elevandelar mer måttligt eller haft en varierande andel av eleverna på yrkesprogram . Inom gruppen högskoleförberedande program är estetiska programmet det program som minskat sin andel av eleverna mest. 20 : Uppföljning av gymnasieskolan. Nationella program – utveckling över tid Det har minskat . Ekonomiprogrammets andel av alla elever på högskoleförberedande program har ökat och teknikprogrammets elevandel har ökat . För det största programmet, samhällsveten- skapsprogrammet, har elevandelen minskat det senaste läsåret. Inom gruppen högskoleförberedande program har således en ökande andel elever valt ekonomiprogrammet och teknik- programmet, även om samhällsvetenskapsprogrammet och natur- vetenskapsprogrammet är de volymmässigt dominer- ande programmen. Yrkesprogrammen är små, minskande och uppdelade på många olika inriktningar Som framgått är yrkesprogrammen generellt sett mindre i elevantal än de högskoleförberedande programmen. Detta gäller både före och reform.21 Antalet elever har minskat på samtliga tolv yrkesprogram . Även elevkullarna (antalet 16-åringar i befolkningen) har minskat , vilket orsakat en del av minskningen. Men de flesta (nio av tolv) yrkesprogram har minskat mer än elevkullarna. Andelarna av en elevkull som väljer dessa har alltså minskat. Alla yrkesprogram fanns dessutom i färre kommuner 2014 än 2011.22 Den geografiska spridningen av utbudet av dessa utbild- ningar kan därmed sägas ha minskat. Det ska också påpekas att utbudet av gymnasieutbildningar generellt sett har gått mot en regionalisering , där utbildningar i många fall kon- centreras till regionala utbildningscentra.23 Detta kan leda till att en viss utbildning visserligen finns att tillgå i en region, men att avstånden är för stora för att en del elever ska kunna välja dem. Generellt sett tycks yrkesprogrammens geografiska utbredning ha minskat mer än den som gäller de högskoleförberedande program- men. 21Ett undantag är att det högskoleförberedande humanistiska programmet är mycket litet. 22Skolverket: Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet. 23Skolverket: Skolmarknadens geografi. 2011; : Det svåra valet. Elevernas val av utbildning på olika gymnasiemarknader. Nationella program – utveckling över tid Mot bakgrund av att yrkesprogrammen som grupp har ett relativt begränsat elevantal och att dessa program är indelade i ett stort antal inriktningar blir elevantalet på vissa inriktningar mycket litet. Antalet elever som är registrerade på en viss inriktning 3 på respektive gymnasieutbildning varierar kraftigt; mellan 7 elever (inriktningen godshantering inom fordons- och transportprogram- met) och 2 670 elever (inriktningen husbyggnad inom bygg- och anläggningsprogrammet)/16. Några ytterligare exempel på inriktningar som är mycket små: –godshantering (fordons- och transportprogrammet) –trädgård (naturbruksprogrammet) –färskvaror, delikatesser och catering (restaurang- och livs- medelsprogrammet) –finsnickeri (hantverksprogrammet) –energiteknik (el- och energiprogrammet) –plåtslageri (bygg- och anläggningsprogrammet) –processteknik (industritekniska programmet) –ventilationsteknik (VVS- och fastighetsprogrammet). Även inriktningarna administrativ service inom handels- och admi- nistrationsprogrammet och socialt arbete inom barn- och fritids- programmet är mycket små i relation till övriga inriktningar inom respektive program. Andelen lärlingselever varierar mellan olika yrkesprogram Andelen elever på yrkesprogram som går sin utbildning i form av en lärlingsutbildning har ökat från //16. Andelen lärlingar varierar mellan de olika yrkesprogrammen; från av eleverna på naturbruks- programmet till av eleverna på VVS- och fastighets- programmet samt bygg- och anläggningsprogrammet. Andelen lärlingar är högre i årskurs 2 och 3 än i årskurs 1. Nationella program – utveckling över tid Antalet skolhuvudmän som erbjuder lärlingsutbildning har ökat . erbjöds denna utbildningsform inom gymnasieskolan i 125 av landets 290 kommuner.24 14.3.3Ökad sortering utifrån studiemeriter Många lärare och rektorer vittnar om att yrkesprogrammen har tappat elever med goda studieresultat från . Det kan till viss del utläsas av elevers absoluta meritvärden från , men eftersom betygsskalan förändrades i efter Gy11 kan det vara mer relevant att titta på föränd- ringar när det gäller elevernas meritvärden med hjälp av standar- diserade mått. Genom att tilldela alla elever 1 ett genomsnittligt percentilrankat meritvärde25 utifrån deras meritvärde från grund- skolan kan man jämföra program och programtypers elevsamman- sättning utifrån gruppens genomsnittliga rankning. I denna statistik tilldelas varje elev ett värde mellan 0 och 100, vilket gör att en elev med exempelvis percentilrankning 80 hade ett högre merit- värde än av kullen. Elevsammansättningen på olika programtyper och program kan sedan jämföras utifrån gruppens genomsnittliga rankning. Tabellerna nedan visar den genomsnittliga percentilrankningen för de två typerna av nationella program. Den genomsnittliga rankningen för alla elever i en kull är 50.26 24Skolverket: Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet. 2015; Skol- verket: Uppföljning av gymnasieskolan. 25För att beskriva elevfördelningen per program och programtyp efter elevernas grund- skoleresultat används ett genomsnittligt percentilrankat meritvärde. Detta betyder att alla elever i åk 1 i gymnasieskolan rangordnas utifrån sitt meritvärde från . Syftet med att använda måttet är att skapa högre jämförbarhet mellan åren. Skälet är främst att betygssystemet i har förändrats mitt . I och med att standardisering tillämpas mäter inte måtten som används i denna analys elevernas faktiska meritvärden utan deras relativa position jämfört med andra elever i samma kull. 26Det bör påpekas att i tabellens uppgifter om högskoleförberedande program ingår även International Baccalaureate (IB). Denna utbildning är inte en del av gymnasieskolan. Nationella program – utveckling över tid Av tabell 14.3 och tabell 14.4 framgår att andelen elever på yrkes- program med höga meritvärden från har minskat. Även på högskoleförberedande program har andelen med höga meritvärden minskat, men inte lika kraftigt.29 Både sammansätt- 27Med ”MP = YFP” avses att medieprogrammet är klassificerat som ett yrkesförberedande program på denna rad. 28Med ”MP = HFP” avses att medieprogrammet är klassificerat som ett högskole- förberedande program på denna rad. 29Att andelen kan minska i båda programtyperna hänger ihop med att fördelningen av elever mellan de två programtyperna har förändrats. Andelen elever som går på yrkesprogram har minskat. Nationella program – utveckling över tid ningen av elever utifrån meritvärden och dess förändring varierar mellan olika program.30 Flera nationella programråd och branschföreträdare är bekym- rade över att det program de är engagerade i sedan reformen dels fått färre elever, dels fått en större andel elever med relativt låga meritvärden från . Även i utredningens referens- grupper och fokusgrupper har denna utveckling framhållits som bekymmersam. 14.3.4Vad är känt om orsaker till ändrade elevströmmar? Det finns ingen heltäckande kunskap om orsakerna till att andelen som väljer yrkesprogram minskar. Trenden, som återfinns i flera länder, hänger dock sannolikt samman med långsiktiga samhälls- rörelser såsom senarelagt vuxeninträde och senarelagd etablering. Som framgår av bilaga 7 Utbildning motsvarande gymnasieskolan i sex länder innebär de övergripande utvecklingstrenderna i arbetslivet att breda utbildningar generellt sett värderas högt och efterfrågas mer av både arbetsgivare och unga, än mer specialiserade och smalare yrkesutbildningar. Det ska dock påpekas att detta avser generella tendenser och att det finns tendenser i motsatt riktning. För anställning inom vissa yrken och branscher ställs krav på mycket specifika kompetenser från gymnasieutbildningen. Enligt en undersökning om attityder till yrkesutbildning som gjordes av 2011 ansåg många, i både och EU som helhet, att den allmänna bilden av yrkesutbildning är positiv i det egna landet (i , i EU) och att yrkesutbildningen motsvarar arbetsgivares behov (i , i EU). Andelen som hade uppfattningen att man efter en yrkesutbildning kan fortsätta med universitetsstudier var dock lägre i än i EU som helhet (instämde i detta i EU, i ).31 I intervjustudier ges exempel på att vissa ungdomar har negativa attityder till yrkesprogram och att frågan om högskolebehörighet 30Tabeller på programnivå finns i bilaga 6 Tabeller avseende behörighetsfrågor samt tabeller avseende meritvärden från . 31EU-kommissionen: Attitudes towards vocational education and training. Nationella program – utveckling över tid har påverkat vissa elevers val samt att föräldrar och studie- och yrkesvägledare har poängterat detta.32 och Elevkårer genomförde 2015 en enkätstudie bland 1 000 gymnasieelever som gick tredje året i den reformerade gymnasieskolan. Eleverna fick svara på vad som var avgörande för dem när de valde gymnasieprogram. I enkäten uppgav att de valde högskoleförberedande program direkt och att de valde yrkesprogram direkt. Därtill svarade av eleverna att de hade övervägt yrkesprogram men avstått därför att dessa inte säkert gav grundläggande högskole- behörighet, och att de hade övervägt yrkes- program men avstått därför att andra skäl lett till att de valde hög- skoleförberedande program. Uttryckt på ett annat sätt visade resultatet att av dem som valde ett högskoleförberedande program hade övervägt att välja ett yrkesprogram. Av dem som hade övervägt att välja ett yrkesprogram angav att de sedan valde ett högskoleförberedande program för att yrkesprogrammen inte per automatik ger grundläggande högskolebehörighet.33 Företrädare för vissa branscher anser att detta beror på brister i informationen snarare än på programmens innehåll, eftersom det ska vara möjligt på samtliga yrkesprogram att läsa de kurser som behövs för grundläggande behörighet inom ramen för programmets ordinarie omfattning, och eftersom elever på yrkes- program har rätt till utökat program för de kurser som ger grund- läggande behörighet. Det förekommer dock fortfarande svårigheter i praktiken, på grund av schemakrockar med mera, för elever på vissa program och skolor som önskar uppnå grundläggande högskole- behörighet. Denna fråga behandlas vidare i kapitel 15 Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram. En relaterad faktor är de differentierade behörighetskraven till gymnasieskolans nationella program, där det krävs godkända betyg i fler av ämnen för att vara behörig till ett högskole- förberedande program än till ett yrkesprogram. 32Skolverket: Det svåra valet. Elevernas val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. 2013; Panican A: Väljer unga fel? - grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. 33Lärarnas och Elevkårer: Vad har gymnasiereformen inneburit för eleverna? 1 000 sistaårs gymnasieelever utvärderar GY2011 reformen. Nationella program – utveckling över tid intervjustudie som genomfört34 finns exempel på att elever har fått det uttryckliga rådet att välja ett högskole- förberedande program just för att de har godkända betyg i många ämnen. Detta har bekräftats i diskussioner inom utredningens sam- råd med olika aktörer. Denna fråga behandlas i kapitel 13 Behörighets- kraven till gymnasieskolans nationella program. Dessa båda faktorer, tillsammans med att yrkesprogram i vissa diskussioner ibland omnämnts som ”ett alternativ för skoltrötta”, har sannolikt lett till att studiemotiverade och högpresterande elever i mindre utsträckning söker sig till yrkesprogrammen . En annan relaterad faktor kan vara att många unga inte vill eller kan göra specialiserade val. Denna iakttagelse har kommit upp i utredningens samråd och i studier om ungas värde- ringar och attityder. Detta innebär att många unga kanske inte upp- fattar utbildningar som innebär tidiga specialiserade yrkesval som attraktiva. De förändringar som gjordes i och med Gy11 avseende dels behörig- hetskraven till nationella program, dels kraven för att få examen innebär att det inte går att fullt ut jämföra genomströmningen före och efter reformen. Som framgått tidigare är ett vedertaget sätt att göra jämförelser att jämföra andelen som i det tidigare systemet fick slutbetyg med andelen som inom Gy11 antingen tagit examen eller fått studiebevis. Mätt på detta sätt har andelen som har slutfört sin gymnasieutbildning inte förändrats nämn- värt sedan införandet av Gy11 utan den har legat kring den senaste tioårsperioden. Genomströmningen varierar mellan olika nationella program (och även mellan olika introduktionsprogram). Av tabell 14.5 nedan framgår andelen som nått examen uppdelat efter vilket program eleven började på. 34 : Det svåra valet. Elevernas val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Nationella program – utveckling över tid Som framgår av tabell 14.5 fick av de elever som började på ett yrkesprogram en yrkesexamen dvs. Motsvarande andel av de elever som började ett yrkesprogram 2012 och som fick examen var 69,9 procent.35 Andelen elever som får en yrkesexamen har alltså ökat mellan Gy11:s första och andra elevkull. Bygg- och anläggningsprogrammet var 2015 det yrkesprogram där störst andel elever, , fick en examen . Även på industritekniska programmet samt hotell- och turismprogrammet hade förhållandevis många elever, respektive 72,2 pro- cent fått examen . Det yrkesprogram där lägst andel 35 : Uppföljning av gymnasieskolan. Nationella program – utveckling över tid elever nådde en examen var fordons- och transport- programmet; . Även andelen elever på barn- och fritids- programmet som fick examen var förhållandevis låg; . I jämförelse med föregående år (2014) hade andelen elever som fick examen ökat på samtliga yrkesprogram utom på VVS- och fastighetsprogrammet där andelen hade minskat. Av de elever som började ett högskoleförberedande program 2011 genomförde sina gymnasiestudier och fick examen . Av de elever som började året därpå genomförde utbildningen . Andelen elever som fick examen hade därmed ökat mellan Gy11:s första och andra årskull. var naturvetenskapsprogrammet det program där störst andel elever, , fick en examen . Även från ekonomiprogrammet fick en hög andel av eleverna, , examen . De nationella högskoleförberedande program där minst andel elever fick en examen var humanistiska programmet och estetiska programmet där 71,8 respektive 71,9 pro- cent fick examen.36 För helhetsbildens skull är introduktionsprogrammen inklu- derade i tabellen och de är medräknade i måttet ”andel elever med examen i gymnasieskolan totalt” (tabellens översta rad). Mer utförliga redogörelser för fullföljande på introduktionsprogram finns i kapitel 4 Påbörja och fullfölja studier i gymnasieskolan samt i kapitel 20 Introduktionsprogram. 14.5Matchning mot arbetsmarknadens behov 14.5.1Gymnasieskolan syftar inte enbart till matchning Som tidigare betonats syftar gymnasieskolan inte enbart till att producera efterfrågad kompetens till arbetsmarknaden. Hur situationen ser ut vad gäller matchning mot arbetsmarknadens 36 I tabellen ingår även uppgifter om International Baccalaureate (IB). Av de elever som började IB fick av eleverna examen inom loppet av . IB har egna examens- krav. Dessa krav kan inte likställas med dem på nationella program och utbildningen är inte en del av gymnasieskolan. Nationella program – utveckling över tid behov är emellertid en viktig aspekt (bland flera) att beskriva, inte minst vad gäller yrkesprogram som ska kunna leda direkt till arbete, men även i viss mån vad gäller högskoleförberedande pro- gram. En analys av hur väl gymnasieskolan stämmer överens med arbetsmarknadens behov kan avse såväl den antalsmässiga som den innehållsmässiga överensstämmelsen. Den antalsmässiga fördel- ningen av elever på olika program styrs i hög grad av elevernas intresse. Enligt skollagen ska vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål.37 Detta är en grundläggande princip i svensk utbildningspolitik och en viktig skillnad mellan gymnasie- skolan å ena sidan och utbildningar inom universitet och hög- skolor, , yrkesvux och arbetsmarknadsutbildningar å andra sidan. Dessa andra utbildningsformer är ofta dimension- erade utifrån bedömda arbetsmarknadsbehov och andra faktorer, inte främst utifrån elevers/studenters intresse. Det är värt att under- stryka att gymnasieskolan är en allmän ungdomsutbildning och där- med har en annan karaktär än övriga utbildningsformer. En viktig skillnad jämfört med högskoleutbildning är att gymnasieutbildning inte är begränsad till ett urval av de unga, utan är avsedd att erbjudas alla ungdomar. En viktig skillnad i jämförelse med yrkesvux, yrkes- högskolan och arbetsmarknadsutbildningar är att gymnasieskolan har breda syften och inte enbart syftar till att ge de kunskaper individen saknar för ett visst arbete. De nationella programmens innehållsmässiga överensstämmelse med avnämares behov var ett prioriterat område i Gy11. Kontak- terna mellan arbetsliv och skola vad gäller yrkesprogrammen har stärkts i och med nationella och lokala programråd samt i och med ett ökat fokus på arbetsplatsförlagt lärande. Detta har betydelse för kvaliteten i dessa utbildningar. Frågan är i praktiken inte alltid helt skild från den om antalsmässig överensstämmelse. 37 15 kap. 30 skollagen. Nationella program – utveckling över tid Innehållsmässig överensstämmelse mellan yrkesprogrammen och arbetslivet Nedan ges en kort beskrivning av elevers respektive arbetslivs- företrädares uppfattningar om yrkesprogrammens innehållsmässiga överensstämmelse med efterföljande arbete. Elevers upplevelse av utbildningens relevans för arbetet varierar mellan olika yrkesprogram I en studie har () följt upp i vilken grad elever som gått yrkesprogram i den reformerade gym- nasieskolan hade övergått till arbete och hur de upplevde utbild- ningens relevans i arbetet. Uppfattningen om hur relevant utbild- ningen var för arbetslivet skiljde sig åt mellan elever från olika yrkesprogram. Bland dem som hade gått vård- och omsorgs- programmet ansåg att deras arbetsuppgifter till stor del stämde överens med utbildningen. Bland dem som hade gått handels- och administrationsprogrammet, industritekniska program- met, fordons- och transportprogrammet, barn- och fritidsprogram- met, bygg- och anläggningsprogrammet, restaurang- och livsmedels- programmet och naturbruksprogrammet ansåg mer än hälften (drygt 50 till ) att arbetsuppgifterna till stor del stämde överens med programmets inriktning. För hotell- och turism- programmet, hantverksprogrammet, el- och energiprogrammet och vvs- och fastighetsprogrammet, däremot, rådde ett omvänt för- hållande; här ansåg mindre än hälften att deras arbetsuppgifter till stor del stämde överens med utbildningen. Se figur 14.3 nedan.38 38 : Yrkesutbildningen i backspegeln – arbete och studier efter gymnasieskolan. Nationella program – utveckling över tid Källa: SCB, temarapport 2015:3. Behovet av specifika yrkeskunskaper varierar mellan branscher har genomfört en studie som bl.a. bygger på en enkät- undersökning bland arbetsledare inom fyra branscher: byggverk- samhet, handel, restaurang samt vård och omsorg. Enkäten hand- lade bl.a. om arbetsledarnas syn på vilken betydelse ungdomarnas gymnasiebakgrund har för deras anställningar. Enligt studien finns tydliga skillnader mellan olika branscher när det gäller vilken betyd- else arbetsledarna tillmäter de unga anställdas gymnasiebakgrund. Inom byggbranschen samt inom vård- och omsorgsbranschen svarade åtta respektive nio av tio arbetsledare att det är ganska eller mycket viktigt att ha gått ett visst program i gymnasieskolan för att få anställning. Inom handelsbranschen och restaurangbranschen svarade däremot enbart en respektive två av tio arbetsledare att det är viktigt att ha gått ett visst program.39 39 : Arbetslivet efter skolan. Arbetsledares bedömning av unga medarbetares kompetens och inom vilka branscher unga arbetar. Nationella program – utveckling över tid Branscher är generellt nöjda med programmens innehåll och sammansättning Arbetslivsföreträdare inom olika branscher fick stort inflytande över yrkesprogrammens utformning i Gy11. Deras påverkan kom till uttryck främst via de nationella programråden och de ger generellt uttryck för att ha upplevt en stor delaktighet i besluten om de olika yrkesprogrammens utformning. Vid utredningens samråd med programråden har ofta framförts att programmens sammansättning och utformning i stort överensstämmer med arbets- marknadens behov av kompetens och med de aktuella yrkenas innehåll.40 Antalsmässig överensstämmelse mellan yrkesprogrammen och arbetslivet – elevernas val i relation till arbetsmarknadens behov Enligt skollagen ska, som nämnts, utbildningsutbudet påverkas av elevernas intresse.41 I skollagen anges också att gymnasiekolan ska bidra till den nationella kompetensförsörjningen.42 Mellan dessa mål kan det givetvis uppstå konflikter. Flera branscher känner oro för svagt elevintresse och förändrade sökmönster som många arbetslivsföreträdare är nöjda med yrkes- programmens innehåll och sammansättning är de i många fall mycket bekymrade över att elevantalet på yrkesprogram sjunker och över vilka konsekvenser det kan få för arbetsmarknadens kom- petensförsörjning.43 Antalet utbildade inom olika utbildnings- områden stämmer inte alltid överens med arbetslivets behov. Enligt SCB:s prognoser kommer det framöver att råda brist på inte minst 40Skolverket: Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet. 41Enligt skollagen ska vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. (15 kap. 30 § skollagen). 42Enligt skollagen ska utbildningen i gymnasieskolan utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskole- sektorn. (15 kap. 3 § skollagen). 43Skolverket: Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet. Nationella program – utveckling över tid arbetskraft med vård- och omsorgsutbildning samt industri- eller fordonsutbildning.44 finns utbildningar som väljs av fler elever än vad arbetsmarknaden efterfrågar.