sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Ett meddelande till någon kan kommuniceras genom ett forum som är tillgängligt för mycket stort antal användare utan att dessa behöver göra något speciellt (som att registrera sig som användare för en tjänst), eller i ett forum som är tillgängligt för en begränsad krets av användare, eller direkt och exklusivt till mottagaren. Kretsen av personer i slutna forum kan antingen vara bestämd genom att varje användare måste godtas av tillhandahållaren, med eller utan krav på betalning, eller genom att personer på egen hand ansluter sig till forumet eller tjänsten. Efter denna initiala anslutning kan användare antingen kommunicera och ta del av information utan något godkännande eller enbart efter att tillhandahållaren godkänner kommunikationen, inklusive in- formationen som tillhandahålls. I vissa fall sker detta godkän- nande före tillgängliggörande. I andra fall kan meddelanden modereras (tas bort) i efterhand efter att innehållet rapporterats som t.ex. stötande eller att innehållet inte stämmer med målet med existensen för forumet (s.k. ”notice and takedown” proces- ser). Det är möjligt att kommunicera med någon genom olika typer av anonymitet, såväl i meddelanden som skickas direkt och exklusivt till någon som i olika former av forum där flera personer kommunicerar och tar del av varandras meddelanden. Den enskilde mottagaren har i vissa fall begränsade möjligheter Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt att ta reda på vem som finns bakom ett alias och är hänvisad till polisens möjligheter att spåra denne. Möjligheterna till anonymitet gör att bevisläget i en domstols- process ibland är besvärligt. Genom att det som sägs på internet går att dokumentera är dock bevisläget i vissa fall betydligt bättre än vid exempelvis hot och ofredanden som sker munt- ligen och där det endast finns muntlig bevisning. Tillgången till datorer i hemmen, mobiltelefoner och abonne- mang med internetaccess och dylikt gör att de flesta personer kan bli nådda när som helst och var som helst i världen. Det är möjligt att rikta meddelanden och kommunicera in- formation till någon utan att mottagaren har accepterat att ta emot meddelandet eller informationen. Det är möjligt att skicka ett stort antal meddelanden till någon. Detta kan ske utan någon större kostnad för varje extra med- delande som skickas. Det är möjligt att via olika forum ansluta sig till andra personers hot eller kränkande meddelanden om någon genom att själv ut- trycka sig på liknande sätt, skicka vidare meddelandet eller att ”gilla” meddelandet. Detta kan leda till att många personer ut- trycker sig nedsättande om någon, att allt fler tar del av detta och påverkas att göra likadant och att det blir en samlad mobb mot en enskild. Det kan då också vara lätt att gömma sig i mas- san. Genom att kommunikationen sker elektroniskt är det (i vart fall när det gäller textmeddelanden och dylikt) svårare för mot- tagaren att bedöma avsändarens avsikter och sinnesstämning, jämfört med yttranden som sker verbalt i varandras närvaro eller genom telefon. På samma sätt är det svårare för avsändaren att bedöma hur mottagaren uppfattar budskapet (om denne blir rädd, sårad etc.). Det gäller alltid vid ensidig kommunikation, men även vid konversationer över internet genom chatt och dylikt. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt Möjligheterna att söka efter information om någon gör det möj- ligt att kartlägga och få aggregerad information om denne vilket kan användas i trakasserande syfte. De maktförhållanden som finns i det fysiska livet kan ändras i relationer och kontakter via internet. Den som är fysiskt svag kan framstå som stark på nätet. 6Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet Enligt våra direktiv ska vi beakta hur samhällsutvecklingen och den tekniska utvecklingen har förändrat möjligheterna till kommunik- ation och följaktligen möjligheten att begå sådana gärningar som innebär hot och kränkningar. För att belysa dessa frågeställningar har denna forskningsöversikt tagits fram inom ramen för utred- ningsarbetet. Forskningsöversikten redogör för olika typer av nät- kränkningar, deras generella innehåll och frekvens samt beskriv- ningar av personer som är inblandade vid kränkningar på nätet, med utgångspunkt i både svensk och internationell forskning på området. Avslutningsvis presenteras frågor som i olika samman- hang har lyfts gällande problem och åtgärder kring nätkränkningar. Det kan framhållas att översikten till stor del beskriver forskning gällande nätmobbning mot barn och ungdomar. Övervikten i detta avseende beror på att detta är ett område som en mycket stor del av forskningen behandlar. Internets utveckling öppnar för nya möjligheter till informat- ionsspridning. ökar riskerna för att integritetskänsliga uppgifter kan komma i omlopp på internet. Hot och kränkningar på internet har uppmärksammats i allt högre utsträckning och internet har blivit en arena för nya sätt att kränka människor.2 Den bild som media förmedlar beskriver kränkningar 1Detta kapitel har utarbetats av fil. I bilaga 4 finns en särskild käll- förteckning för detta kapitel. 2Brå 2015:6, s. 7, 42; 2014, s. 49; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 9–23; 2009, s. 185; 2014, s. 50. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet på nätet som ett samhällsproblem som drabbar alltifrån minoritets- grupper till enskilda individer.3 Suler beskriver att när vi människor interagerar på internet tenderar vi att vara mer öppna och kommunicera mer ohämmat jämfört med när vi interagerar med personer ansikte mot ansikte. Han beskriver ”The online disinhibition effect”, som handlar om hur vi människor tycks bli mindre begränsade vid kommunikation via dator och internet.4 Olika faktorer bidrar på olika sätt till denna effekt som sedan resulterar i att vi agerar ut mer på internet jämfört med när vi interagerar utanför nätet. Suler poängterar att vi kan se detta som en konstellation av hur vi beter oss och interagerar med andra snarare än att vi är ”vårt sanna jag” på internet. Han menar att det närmast handlar om att man interagerar i olika situationer och miljöer beroende av både personlighet, sinnesstämning och av den rådande omgivningen. Det innebär exempelvis att en och samma person, beroende på sinnesstämning etc. kan uppträda blygt i ett sammanhang på internet och utåtagerande i ett annat sammanhang på internet. Att en person känner sig mindre hämmad på internet och vågar uttrycka sig annorlunda där jämfört med vid kom- munikation ansikte mot ansikte, innebär inte att det är personens ”sanna jag” som kommer fram vid kommunikation på internet.5 Suler beskriver att ”The online disinhibition effect” består av åtminstone sex olika delar som tillsammans utlöser den mer ohäm- made effekten vid kommunikation på internet. Dessa sex delar består av upplevd anonymitet, osynlighet, asynkronitet (att man inte pratar i realtid), ”solipsistic introjection” (att gränserna för jaget ändras), upplevt/bortkopplad fantasi samt minskad/förändrad effekt av status och auktoritet.6 Anonymiteten på internet bidrar till den mer ohämmade inter- aktionen då vi oftast inte ser personen vi kommunicerar med. Vi får inga direkta fysiska responser på det vi säger eller skriver. Den anonymitet som Suler diskuterar innebär inte nödvändigtvis en anonymitet i den bemärkelsen att vi inte vet vem personen som vi 3Arpi 2013; Carp 2013; Fjellman 2015; Haimi 2013a; Haimi 2013b; 2015; 2013; 2012; 2015; TT 2012; TT 2014; Wikén 2015. 4Suler 2004, s. 321. 5Suler 2004, s. 321–325. 6Suler 2004, s. 321–322. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet kommunicerar med är, utan mer en upplevd anonymitet då man inte kommunicerar ansikte mot ansikte. Anonymiteten gör att vi upplever ett avstånd mellan vår personlighet och det vi säger eller skriver, vilket gör oss mindre sårbara och därtill mer ohämmade.7 Det faktum att interaktion via internet gör att vi inte alltid kom- municerar i realtid gör oss också mindre hämmade, då vi slipper den andra personens omedelbara reaktion på det vi säger eller skriver. Det tycks på så sätt vara lättare att kringgå sociala normer på nätet då vi inte blir påverkade av andras reaktioner på vad vi kommunicerar. Suler beskriver även att textbaserad kom- munikation via internet kan ge upphov till att vi litar mer på den vi pratar med jämfört med om vi hade pratat med personen i telefon eller ansikte mot ansikte. Det handlar om att vi läser det som skrivs med vår egen inre röst. Detta ökar sannolikheten för att vi ska lita på det som kommuniceras, då vi inte är lika kritiska till oss själva som till andra.8 Yttre faktorer såsom kroppsspråk, uttal och klädsel symboliserar ofta auktoritet och status och påverkar normalt vår interaktion med andra. Dessa yttre faktorer finns oftast inte närvarande vid inter- aktion på internet. Detta kan göra att, trots att vi kanske pratar med en för oss känd person på internet och vet vilken auktoritet och status denna person har, kan avsaknaden av dessa yttre faktorer påverka hur vi kommunicerar med personen just på internet. På internet finns det däremot andra sätt att få status och auktoritet, till exempel genom att vara en högt rankad spelare i ett online-spel. Det faktum att ens status utanför internet kan vara en helt annan gör också att gränserna för ens personlighet på nätet kan förändras och man kan uppleva internet som en parallell värld.9 7Kowalski, R. M., Giumetti, G. W., , A. N., Lattanner, M. 2014, s. 1107; Kowalski & Limber 2007, s. 22–30; NOU 2015, s. 83–84; Suler 2004, s. 321–325. 8Suler 2004, s. 322–323. 9Suler 2004, s. 323–325. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet 6.2Beteenden på internet som kränker den personliga integriteten problematiserar definitionen av hat och kränkningar på nätet och menar att det kan vara svårt att jämföra svenska studier i ämnet med internationell forskning då begrepp som cyberbullying, cyberstalking och hate speech har olika betydelser och definieras på olika sätt i olika studier. refererar till ett seminarium som hölls av Dunkels vid 2014 där fenomenet kränk- ningar på nätet delades in i två kategorier; politiskt respektive per- sonligt näthat. Det politiska näthatet består främst av kränkningar med motiv som sexism, rasism och homofobi och det är framför allt vuxna personer som utsätts för dessa kränkningar via nätet. Det personliga näthatet ses i stället som en del av mobbningen som sker mellan barn och unga.10 De olika begreppen har gemensamt att de innefattar kränkande beteenden på internet. Trots att många av dessa handlingar upplevs som kränkande för den som utsätts är alla dessa handlingar inte kriminaliserade i svensk lag.11 Resultaten från en studie från (Brå) gällande hot och kränkningar på internet visar exempelvis att av de polisanmälda nät- kränkningarna som granskades i studien lades ner med hänvisning till att händelsen som hade polisanmälts inte var en brottslig gär- ning.12 Det finns ingen allmänt vedertagen definition av vad cyberbullying innebär, men övergripande brukar man beskriva det som olika kränkande handlingar som sker mot enskilda personer på internet. Cyberbullying inkluderar bland annat kränkande e-postmed- delanden, sms, publicering av kränkande kommentarer, skällsord och bilder. Kränkningarna sker ofta på olika typer av sociala medier. 10Enarsson 2015, s. 874–893. 11Duffy & Sperry 2012, s. 58; 2015, s. 874–893; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 15. 12Brå 2015:6, s. 12. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet Cyberbullying kan även innebära att någon tar över en annan persons konto på ett socialt nätverk, som exempelvis Facebook, för att sedan publicera saker i dennes namn. Cyberbullying sker, enligt en studie bland grundskoleelever i , främst via direkta meddelanden, i chattrum samt via e-post.13 När det gäller cyberstalking finns det, liksom vid cyberbullying, inte någon allmänt accepterad definition och det finns dessutom en hel del likheter mellan cyberstalking och cyberbullying.14 Cyber- stalking beskrivs ofta som en form av upprepad kränkning, mot en person eller grupp, som sker via internet. Förövaren vid cyber- stalking beskrivs ofta samla information om den utsatte, och inte sällan gör sig gärningspersonen på olika sätt påmind genom att skicka flertalet meddelanden till den utsatte. Vid cyberstalking kan den som utsätts uppleva att dennes personliga integritet kränks då förövaren upplevs förfölja den utsatte genom att bevaka vad denne gör på internet. Forskare beskriver även att identitetsstölder kan vara en del av cyberstalking, och att händelser där gärningsper- sonen beställer varor på internet i den utsattes namn också kan vara en del i kränkningen vid cyberstalking.15 Internationell forskning har visat att det vid cyberstalking tenderar att vara främst män som kränker kvinnor medan män som utsätts för cyberstalking angrips i lika stor utsträckning av andra män som av kvinnor.16 I en studie med över 6 000 undersöknings- deltagare i visade resultaten att av deltagarna hade utsatts för cyberstalking. Studien visade att majoriteten av de drabbade personerna var kvinnor och att det oftast var en manlig före detta partner som var gärningsperson.17 Cyberstalking tycks vara något som främst vuxna utsätter andra vuxna för, medan cyberbullying förefaller vara ett fenomen som främst sker mellan barn och ungdomar.18 Både cyberbullying och cyberstalking be- 13Brå 2015:6, s. 41; 2012, s. 58; Kowalski & Limber 2007, s. 22; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 15. 14Brå 2015:6, s. 41. 15Brå 2015:6, s. 41–42; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 17–19. 16McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 22, 42–46. 17Dreßing, Bailer, , 2014, s. 61. 18McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 22, 42–46. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet skrivs i forskningen kunna leda till att den som utsätts upplever rädsla, mentalt lidande och psykisk ohälsa.19 6.2.3Hate speech och hatkampanjer Hate speech på internet består bland annat av olika typer av hatiska yttranden, mot grupper och enskilda individer, och innefattar allt- ifrån enstaka rasistiska, nedsättande eller diskriminerande kom- mentarer till hemsidor vars huvudsakliga syfte är att sprida hatiska meddelanden och åsikter.20 En typ av hatkampanj är den företeelse som Brå har belyst i sin studie om hot och kränkningar på nätet, där en gärningsperson skapar ett användarkonto som handlar om den utsatta personen och där kontot ofta döpts till exempelvis ”alla vi som hatar (den utsattes namn)”. I Brå:s studie av anmälda nät- kränkningar fanns exempel där både flickor, pojkar och kvinnor hade drabbats av den här typen av handlingar.21 Media har rapporterat allt oftare om olika former av hatkampanjer på internet och i samhällsdebatten benämns ofta fenomenet under samlingsbegreppet näthat.22 Uttrycket näthat har också använts som en sammanfattning på brottsliga kränk- ningar i rättsliga framställningar.23 Media har bland annat upp- märksammat att kvinnor utsätts för hot och kränkningar på nätet. Hoten anspelar ofta på den utsatta kvinnans kön eller sexualitet.24 Ett uppmärksammat exempel är det s.k. Gamergate, en debatt om misogyni och sexism i spelvärlden.25 Flera forskare på området menar att många hatkampanjer på internet har en tydlig könsaspekt där kvinnor utsätts för sexualiserade kränkningar i avsevärt större utsträckning än män. Forskarna menar att ett av problemen med dessa typer av kränkningar är att de riskerar att reducera kvinnors möjligheter att uttrycka sina åsikter på nätet. Det kan i förläng- 19Berne 2014; Juvonen & Gross 2008, s. 496; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 75–78; Mishna, , Gadalla, Daciuk & 2010, s. 362; Raskauskas & Stoltz 2007, s. 564; Ybarra & 2004a, s. 1308; Ybarra, , Wolak & Finkelhor 2006, s. 1169. 20Banks 2010, s.233; Brå 2015:6, s. 42. 21Brå 2015:6, s. 11, 62–63. 22Arpi 2013; Carp 2013; Fjellman 2015; Haimi 2013a; Haimi 2013b; 2015; 2013; 2012; 2015; TT 2012; TT 2014; Wikén 2015. 23Sackemark & 205. 24Arpi 2013; Carp 2013; Haimi 2013a; Haimi 2013b; 2015. 25Bengtsson 2014; 2015. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet ningen leda till en självcensur som i ett större perspektiv skulle kunna ses som ett hot mot jämställdheten och yttrandefriheten.26 6.2.4Spridning av integritetskänsliga uppgifter Det kan upplevas som mycket kränkande då uppgifter om en per- sons privatliv sprids på nätet. Forskning har visat att det som upp- levs som mest integritetskränkande i sammanhanget är då kränk- ande bilder och videoklipp publiceras på internet.27 Forskning har även påvisat att en uppgift om att någon är kriminell också är en sådan integritetskänslig uppgift som kan uppfattas som kränkande då den sprids på nätet. Det har visat sig att var fjärde ung kvinna är orolig för att andra personer ska uppfatta henne på ett negativt sätt på grund av de uppgifter som finns om henne på nätet.28 När integritetskänsliga uppgifter sprids på internet är det en direkt följd att uppgifterna kan vara i omlopp . Även om den som ursprungligen publicerade de integritetskänsliga uppgifterna väljer att ta bort dem från internet kan uppgifterna redan ha spridits vidare till andra forum på nätet.29 Spridning av integritetskänsliga uppgifter kan vara en del i att kränka en person i en hatkampanj alternativt genom så kallad cyberstalking. Forskning har visat att bland vuxna som utsätts för cyberstalking har nära hälften känt sig besvärade och stressade av att inte veta vad förövaren kan komma att göra härnäst. Detta kan innebära stor oro för att förövaren ska publicera exempelvis kränk- ande bilder och videoklipp på internet, något som har visat sig upplevas som mycket integritetskränkande.30 I Brå:s studie om hot och kränkningar på nätet visar resultaten att personuppklaringen generellt är låg för de fall som Brå har granskat. De anmälningar om förtalsbrott som har lett till åtal har rubricerats som grovt förtal och i de allra flesta fall har åtalen avsett nakenbilder alternativt andra bilder som har publicerats ihop med kränkande kommentarer om den utsattes sexuella vanor.31 26Jane 2014, s. 558–570; Keats 2009, s. 373–415. 27Berne 2014, s. 4–108. 28Svensson & 2014, s. 36–37, 91–93. 29McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 75. 30Berne 2014; McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 75–78. 31Brå 2015:6, s. 11, 100–101. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet Det finns exempel på mer planerade tillvägagångssätt för att kränka enskilda individer genom spridning av integritetskänsliga uppgifter på internet. Forskning på området benämner ibland de mer planerade beteendena som ”trolling attacks”, där spridning av privata uppgifter på internet i specifika sammanhang kan skapa stor skada för den enskilde. Ett exempel på detta är då personer har klickat på vad de tror är en annons om sexuella tjänster på internet och sedan skrivit in sina kontaktuppgifter såsom namn, e-post- adress och telefonnummer. Personen bakom den falska annonsen har sedan spridit dessa privata uppgifter, i bland annat sammanhang rörande sexuella tjänster på nätet, i syfte att skada de enskilda individerna.32 Personer som får integritetskänsliga uppgifter spridda på inter- net riskerar att uppleva ökad misstro till andra människor och känna otrygghet över att publicera saker på internet. Det har lyfts fram att detta kan leda till att de drar sig tillbaka från internetmiljön och censurerar sig själva.33 Det har med anledning av detta påpekats att det är angeläget för rättsväsendet att se över problematiken kring olika former av kränkningar på nätet för att främja yttrandefriheten i samhället.34 Ett specifikt fenomen som har uppmärksammats i både svensk och internationell media beträffande spridning av integritetskänsliga uppgifter på internet är fenomenet hämndporr.35 Internationell media samt internationell forskning gällande hämndporr använder ofta begreppet ”revenge porn” och beskriver fenomenet som att någon publicerar nakenbilder och/eller bilder och filmer med sexuellt innehåll på en individ utan dennes samtycke. Publiceringen sker ofta av en person som den utsatta har haft en kärleks- relation med och motivet bakom publiceringen är oftast att skada, förödmjuka eller på annat sätt hämnas på den utsatta personen 32Gaus 2012, s. 354–355. 33McQuade, Gentry & Fisk 2012, s. 75–78. 34Brå 2015:6, s. 37. 35Brå 2015:6, s. 37, 2014, s. 407–408; 2015. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet efter att kärleksrelationen har upphört.36 Nedan följer ett citat från Buddes rapport om hämndporr. Uttalandet kommer ursprungligen från en person som blivit utsatt för att få integritetskänsliga bilder spridda på internet. [A]s a victim of Revenge Porn, I am not victimized one time. I am victimized every time someone types my name into the computer. The crime scene is right before everyone’s eyes, played out again and again, and, ironically, I am treated as if I am the one who has committed the crime. I am victimized every time someone tells me that it’s my fault because I consented to the taking of the photos.37 Brå:s studie om hot och kränkningar på nätet belyser en del fall som skulle kunna handla om så kallad hämndporr, även om Brå inte hänvisar specifikt till detta begrepp i sin resultatredovisning. Resultatet av Brå:s studie visar att det finns ett antal polisanmäl- ningar där sexuella bilder på den utsatte, i de flesta fall en yngre kvinna, har spridits. Det finns även fall där bilder har manipulerats för att framställa kvinnan som delaktig i vissa påstådda sexuella sammanhang. I de ärenden som Brå har granskat i sin studie var det ibland gärningspersonen som hade tagit bilden eller spelat in filmen. hade den utsatta personen själv skickat bilden eller filmen till gärningspersonen.38 har i sin bok våldtäkt – om unga och sexbilder på nätet intervjuat både personer inom rättsväsendet gällande nätkränk- ningar och också personer som själva har varit utsatta för kränk- ningar på internet. En flicka som har intervjuat berättar att hon skickade sexuella bilder på sig själv till okända vuxna personer på nätet som en del av sitt självskadebeteende.39 har i sin studie lyft fram att flickorna som har publicerat bilder på sig själva på nätet har berättat att de sökte bekräftelse och uppskattning genom att lägga ut bilder på sociala medier.40 Flera av flickorna som har pratat med och som har blivit utsatta för att naken- bilder och/eller bilder med sexuellt innehåll på dem har spridits på nätet, berättar att de inte förstod att bilderna skulle spridas vidare på nätet. En del flickor hade exempelvis endast skickat bilder på sig 36Brå 2015:6, s. 37; 2014, s. 407; Humback 2014, s. 215–218; Stroud 2014, s. 168. 37Budde 2014, s. 408. 38Brå 2015:6, s. 9, 63. 39Engvall 2015, s. 83. 40Berne 2014, s. 4–108. Forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet själva till sina vänner eller partners och förbisåg risken med att bilderna skulle kunna komma i omlopp, exempelvis efter gräl mellan vänner eller efter uppbrott från kärleksrelationer.41 Media har belyst problemet med att sexuella bilder och filmer sprids på internet.42 Ett exempel på hur spridningen av integritetskänsliga uppgifter, såsom sexuella videoklipp och bilder, kan upplevas beskrivs av en kvinna i en tidningsartikel i . Kvinnan berättar att hon blev utsatt för en gruppvåldtäkt och att en av gärningsmännen sedan publicerade videoklipp av händelsen på internet. Rubriken till artikeln är ”Filmerna var nästan värre än våldtäkten”, vilket ger en indikation på att spridning av integritetskänsliga uppgifter på nätet kan förorsaka betydande skada för den utsatte.43 Även skriver om hur unga personer som får bilder av sig själva spridda på nätet kan få sin psykiska hälsa skadad.44 Internationell forskning om hämndporr belyser också effekterna av att integritetskänsliga bilder sprids på nätet.