sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Utredningen har i uppdrag att se till att offentliga medel huvud- sakligen används för den verksamhet den är avsedd för. Utred- ningen har ovan föreslagit införandet av krav på att verksamhet inom skola, vård och omsorg bara får överlämnas till juridiska per- soner som fått tillstånd om rätt att motta offentliga medel. Frågan är då om ett liknande system bör införas vad gäller upphandling av tillfälliga asylboenden. Det kan konstateras att vissa aktörer har haft stora vinstmargina- ler och det finns risk att nuvarande ordning leder till att oseriösa aktörer etablerar sig. Detta talar för att det finns ett behov av att in- föra en reglering även på detta område. Det finns dock skäl som talar emot införandet av ett tillståndsystem liknande det utredningen föreslår inom utbildning, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Behoven av att upphandla boenden har ökat enormt kraftigt på grund av den stora ökningen av antalet asylsökande . prognos13 visar att antalet förväntas minska un- der 2016 till någonstans mellan 30 000 och 50 000. Planeringsantag- andet är att 34 500 personer varav 3 000 ensamkommande barn söker asyl 2016. Även om detta är en minskning och det råder en stor osäkerhet i bedömningen kan konstateras att det sannolikt inom överskådlig framtid kommer finnas behov av kompletterande aktörer för att ska kunna lösa sitt uppdrag. Eftersom flykting- strömmarna hastigt kan öka behöver antalet platser snabbt kunna ökas. Vad gäller möjligheten att införa någon form av vinstbegräns- ning i verksamheten är detta därför betydligt svårare. Ett grund- läggande problem är att om en vinstbegränsning införs finns risk att aktörer lämnar marknaden eftersom det till skillnad från andra välfärdsområden finns en mer omfattande alternativmarknad för leverantörerna. Vill leverantören inte hyra ut till kan denna exempelvis välja att göra en ordinär camping av boendet. Ett boende måste dock kunna ordnas för asylsökanden. Att detta på marginalen kan behöva upphandlas till höga kostnader är sanno- likt ofrånkomligt om man inte ska bygga upp en mycket dyrare över- skottskapacitet i egen regi. 13 Verksamhets- och utgiftsprognos . Rent principiellt skiljer sig också detta område från välfärdsom- rådena i övrigt som utredningen rör. Att upphandla rätt kvalitet är svårt på välfärdsområdet, men upphandlingar rör lokaler och enklare servicetjänster som är lättare att fastställa tydliga krav för i en upphandling. Behovet av reglering är därför ett annat. Sammanfattningsvis menar utredningen därför att nackdelarna med en reglering överväger fördelarna varför något krav inte bör införas. kan förbättra sin kostnadseffektivitet Även om ett tillståndssystem inte införs finns det andra åtgärder som kan vidtas för att förhindra att pengar avsedda för asylboenden delas ut som vinst. Vinstnivåerna är bl.a. beroende av konkurrensen på marknaden och hur väljer att upphandla verksam- heten. Om ökar andelen boenden i egen regi mins- kar behovet av externa leverantörer. Behovet av tillfälliga boende- platser minskar då, varvid styckpriserna kan minskas. konstaterar i en granskning att om Migrations- verket hade lyckats ersätta 100 av sina platser i ABT med eget anläggningsboende skulle boendekostnaderna ha varit ungefär sju respektive lägre. pekar vid- are på att hade kunnat förbättra sin tipshantering om tänkbara boenden. har inte skapat tillräckliga incita- ment för fastighetsägare att välja hyresboenden framför helpensions- lösningar vilket skulle ha varit billigare för Migrationsverket.14 Både Statskontoret, Lagrådet och har varit kritiska mot hur genomför sina upphandlingar. På grund av olika överklaganden har verket fått genomföra ett stort antal direkt- upphandlingar med kort avtalstid. Detta har medfört ökade kostna- der för tillfälliga asylboenden. Även om problemen kan minska genom att regelverket kring interimistiska beslut i samband med överklagande av upphandlingar ändras så kan också förbättra sin upphandlingsprocess. Därigenom bör det finnas förut- sättningar att teckna avtal med längre löptid så att kostnaderna kan minskas. Utredningen föreslår nedan avsnitt 17 också nya regler om upphandling av sociala tjänster vilket kan bidra till att så blir fallet. 14 , Asylboenden – arbete med att ordna boende till asyl- sökande, RiR 2016:10 s. 8. av offentliga och privata aktörer (ÄU) föreslog i betänkandet Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7), att det skulle uppställas krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet för tillstånd att bedriva verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) (SoL), Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS), samt för godkännande av enskilda att bedriva ut- bildning inom skolväsendet enligt skollagen (2010:800). Den över- vägande delen av remissinstanserna var positiva till förslaget. Många remissinstanser ansåg dock att förslaget behövde förtydligas. Utredningen ska mot denna bakgrund utveckla ÄU:s förslag. Det finns vissa insatser enligt SoL och LSS som inte är till- ståndspliktiga, t.ex. boendestöd och avlösarservice. Utredningen ska enligt direktiven vidareutveckla de överväganden som gjorts av ÄU genom att utreda behovet av tillståndsplikt för enskilda utförare att driva verksamhet enligt SoL och LSS som enligt nuvarande lagstift- ning inte är tillståndspliktig. Om ett behov konstateras, ska utred- ningen lämna förslag på att införa sådan tillståndsplikt. Utred- ningen ska väga för- och nackdelar med en utökad tillståndsplikt med beaktande av effektivitet, administrativa kostnader och kon- sekvenser av att utvidga Inspektionen för vård och omsorgs () nuvarande uppdrag. Det gäller särskilt konsekvenser för IVO:s övriga verksamhet. Utredningen ska också lämna förslag på och definiera vilka in- satser som ska anses ingå i begreppet hemtjänst och som ska om- fattas av tillståndsplikt. Utredaren ska föreslå de författningsänd- ringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer 13.2Vilka verksamheter kräver tillstånd Som berörs i avsnitt 4.3.4 så är merparten av den verksamhet som bedrivs enligt SoL inte tillståndspliktig, bl.a. hemtjänst. Det finns emellertid viss verksamhet som är tillståndspliktig. Av 7 kap. 1 § SoL framgår att juridiska eller fysiska personer inte utan till- stånd av yrkesmässigt får bedriva verksamhet i form av bl.a. stödboenden och hem för vård och boende (HVB-hem). Tillståndsplikten gäller bara för privata utförare och inte för kommunernas egenregiverksamhet. Från tillståndsplikten undantas sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till enskild att utföra, 7 kap. 1 § SoL. Enligt förarbetena innebär det att det inte krävs något tillstånd för entreprenadverk- samhet.1 Tillstånd får endast beviljas om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet, 7 kap. 2 § SoL. I detta ingår enligt förarbetena bl.a. att den som förestår verksamheten har lämplig ut- bildning, tidigare erfarenhet och vitsordad personlig lämplighet. Det bör även kunna ställas krav på att lokaler och utrustning är ändamålsenliga.2 För privata utförare av LSS-verksamhet krävs det tillstånd för att bedriva yrkesmässig verksamhet med personlig assistans, korttids- vistelse, korttidstillsyn, boende i familjehem eller bostad med sär- skild service för barn, ungdomar eller vuxna, annan särskilt anpassad bostad för vuxna eller daglig verksamhet. Kravet omfattar inte råd- givning och annat personligt stöd, ledsagarservice, biträde av kon- taktperson eller avlösarservice i hemmet. Tillståndskravet omfattar vidare inte assistansberättigade som beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans eller assistans- ersättning enligt socialförsäkringsbalken och som själva är arbets- givare åt sina personliga assistenter, 23 § LSS. 1996/97:124 s. 145 och 185. 1996/97:124 s. 186. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer I LSS finns inte något undantag från tillståndsskyldigheten, till skillnad från undantaget i SoL för verksamhet som kommunen genom avtal överlämnat till en enskild att utföra. Vad gäller prövningens omfattning är regleringen i LSS mer detaljerad än i SoL. Tillstånd får enligt 23 § bara lämnas till den som är lämpad att bedriva verksamheten med hänsyn till sina ekono- miska förhållanden och omständigheterna i övrigt. Det som avses med omständigheter i övrigt är bl.a. kompetens, utbildning och erfarenhet av betydelse för verksamheten, kun- skaper om de krav som ställs på verksamheten enligt gällande före- skrifter samt tillgång till kompetent administrativ och ekonomisk förvaltning. Även fysiska personers personliga lämplighet, såsom eventuell tidigare brottslighet, bör vägas in i bedömningen. Om ett tillstånd för samma sökande, eller någon annan i personkretsen som ska prövas, har återkallats bör det kunna påverka be- dömningen av lämpligheten.3 I 13 a § förordningen (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade ges tillstånd att meddela ytter- ligare föreskrifter om villkor. Detta har också gjort, se SOSFS 2012:6. Prövningen omfattar även VD och styrelse i juridiska personer samt bolagsmän och kommanditdelägare i HB, 23 § LSS. I SoL finns inte motsvarande krav på prövning av styrelse och VD. Av förarbetena till SoL framgår att prövningen endast avser förestånd- aren för verksamheten.4 Enskilda får godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola samt fritidshem, 2 kap. 5 § skollagen. En prövning ska göras av om sök- anden har förutsättningar att följa föreskrifterna för utbildningen. Av förarbetena framgår vidare att en ekonomisk bedömning ska göras av om den fristående skolan har en ekonomisk bärkraftighet. I skollagen anges inte annat än att sökanden ska uppfylla kraven. 2012/13:1 bilaga 9 s. 216. 1996/97:124 s. 186. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer Någon särskild krets hos sökanden som måste uppfylla kraven, t.ex. VD och styrelse, finns alltså inte. ÄU föreslog att det vid Statens skolinspektions (Skolinspektionen), kommunernas och IVO:s prövning ska ställas krav på insikt, erfar- enhet och lämplighet för att den sökande ska beviljas godkännande eller tillstånd att bedriva verksamhet enligt skollagen och SoL. Utredningen föreslog att samma krav ska ställas i den tillstånds- prövning som gör enligt LSS. Om sökanden är en juridisk person ska bedömningen omfatta VD, styrelseledamöter, suppleanter, bolagsmän samt ägare och andra som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Krav på insikt och erfarenhet är viktigt för att en tillståndshavare ska ha en högre beredskap för uppdraget, och därigenom ytterligare säkerställa att sökanden har goda förutsätt- ningar för att erbjuda en verksamhet av god kvalitet. Genom kraven kan aktörer som är olämpliga på grund av exempelvis brottslighet eller andra oegentligheter, uteslutas i ett tidigt skede. Prövningen av om en sökande har tillräcklig erfarenhet och insikt och i övrigt är lämp- lig, ska göras utifrån en samlad bedömning av de uppgifter som framkommer i ansökningsförfarandet. ÄU föreslog härutöver att den som ansöker om godkännande eller tillstånd enligt skollagen, SoL eller LSS ska visa att den har ekonomiska förutsättningar att bedriva en långsiktig verksamhet. Att sökanden kan finansiera den verksamhet som ansökan avser och hantera tillfälliga nedgångar i t.ex. antalet brukare, elever eller barn, är avgörande för en långsiktig och kvalitativ verksamhet. Hur stora de finansiella behoven är varierar enligt ÄU beroende på vilken verksamhet som ska bedrivas. Prövningen måste därför utformas med hänsyn till verksamhetens omfattning och förhållandena inom det aktuella verksamhetsområdet. Utredningen föreslog att respektive Skolinspektionen skulle ges bemyndigande att utfärda närmare föreskrifter om tillstånden. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer 13.4Krav på insikt, erfarenhet och i övrigt lämplig Utredningens förslag: VD eller annan som ett bestämmande inflytande över verksamheten, styrelse och ägare med ett väsent- ligt inflytande över verksamheten ska genom tidigare erfarenhet eller på annat sätt styrka att de har den insikt i de gällande före- skrifter som krävs för att bedriva verksamheten. Vidare krävs att samtliga företrädare för den juridiska personen i övrigt bedöms lämpliga. ÄU föreslog att sökanden skulle ha insikt och erfarenhet. Justitie- ombudsmannen (JO) menar i sitt remissvar att kravet framstod som oklart. Det framgick inte av lagtexten vad detta avser. JO ifråga- satte vidare hur kravet förhåller sig till nuvarande bestämmelser i skollagen. Av 2 kap. 5 § skollagen framgår att den enskilde ska ha förut- sättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Av förarbetena framgår att det med detta avses samtliga bestämmelser i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som gäller för den aktuella skolformen eller fritidshemmet. Detta skulle alltså inne- bära att prövningen primärt skulle vara inriktad på att pröva om sökanden har kunskap om de aktuella skolförfattningarna. Enligt förarbetena är dock prövningen vidare än så. Det anges att i ”detta krav får i enlighet med praxis på området anses ligga att t.ex. bud- get och elevprognoser ger vid handen att verksamheten i praktiken har förutsättningar att följa föreskrifterna.”5 Detta tar sikte på en prövning av de ekonomiska förutsättningarna att bedriva en bär- kraftig verksamhet. Vad gäller den rent sakliga kompetensen upp- fattar utredningen kravet om kunskap om skolförfattningarna som att detta tar sikte på kunskaper på utbildningsområdet, inte någon generell kunskap om exempelvis vilka krav som gäller för den som bedriver företag. Syftet med förslaget om ägar- och ledningsprövning är att detta ska komplettera nuvarande prövning. 2009/10:165 s. 643. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer enligt bestämmelsen främst sikte på kunskaper om aktuella skol- författningar. Det kan dock även finnas behov av att sökanden har kunskap om andra relevanta författningar, exempelvis arbetsrättslig lagstiftning och arbetsmiljöföreskrifter. För att kunna kontrollera att sökanden har relevant insikt kan det vidare finnas ett behov av att kunna verifiera att sökanden har ekonomiska kunskaper. Det kan exempelvis avse att denne har kunskap om de associationsrätts- liga kraven på att upprätta en kontrollbalansräkning eller relevanta krav som följer av årsredovisningslagen. I lagstiftningen bör därför enligt utredningens mening förtydligas att med detta avses kunskap om andra författningar på området. Inom ramen för den prövning som görs av sökande enligt SoL ska prövas att verksamheten uppfyller krav på kvalitet och säkerhet. Enligt LSS ska en prövning göras av att sökanden med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt visat sig lämplig att bedriva verksamheten. Det som avses med omstän- digheter i övrigt är bl.a. kompetens, utbildning och erfarenhet av betydelse för verksamheten, kunskaper om de krav som ställs på verk- samheten enligt gällande föreskrifter samt tillgång till kompetent administrativ och ekonomisk förvaltning.6 Bestämmelserna i och SoL ger möjlighet att pröva olika frågor som rör kunskap och erfarenhet om verksamheten. När det gäller LSS finns också ett stöd i förarbetena för en ägarprövning av att sökanden har tillgång till administrativ och ekonomisk för- valtning. Kraven på ekonomisk och administrativ förvaltning gäller dock inte sökanden själv utan endast att denne har tillgång till detta. Mot bakgrund av att ÄU tar sikte på framför allt en prövning av den ekonomiska lämpligheten bör denna utformas på ett likartat sätt både enligt SoL och LSS. Det bör finnas ett tydligt krav på att sökanden har ekonomiska och administrativa kunskaper. Det ska alltså inte räcka att denne ”har tillgång” till sådana. Prövningen bör omfatta samma moment som ovan anges vad gäller skolsväsendet, dvs. att kretsen berörda har ekonomisk och 2012/13:1 bilaga 9 s. 216. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer administrativ kunskap om relevant lagstiftning vad gäller exempel- vis relevanta krav enligt årsredovisningslagen och arbetsmiljöföre- skrifter. När det gäller nuvarande krav på kunskaper om innehållet i verk- samhet är syftet med förslaget inte att förändra rättsläget utan att nuvarande omfattning av prövningen kvarstår. Kraven på erfarenhet och insikt Enligt ÄU:s förslag skulle ägare och ledning ha ”erfarenhet” och ”insikt”. Förhållandet mellan de två kraven kommenteras inte när- mare av ÄU. Enligt utredningens mening bör det dock förtydligas att tidigare erfarenhet kan vara en väg att visa att sökanden har nödvändig insikt. Om sökanden redan har tillstånd att bedriva exempelvis en fristående skola eller HVB-hem kan prövningen bli mindre omfattande än för en sökande som ansöker om att starta en verksamhet . Bedömningen bör ske samlat för hela den berörda kretsen, dvs. kravet ska i ett aktiebolag vara uppfyllt av styrelsen, VD och ägare tillsammans. Varje ledamot i en styrelse behöver alltså inte ha kun- skapen, men kompetensen måste sammantaget finnas i den berörda kretsen. Vad gäller förändringar i personkretsen, se avsnitt 13.6 Kretsen som ska prövas Nuvarande bestämmelse i skollagen anger endast att den ”enskilde” sökande ska ha kompetensen. Hos vilken krets denna kunskap ska finnas anges inte. I SoL saknas också ett tydligt angivande av vilken krets som ska prövas. Av förarbetena framgår dock att prövningen endast avser föreståndaren för verksamheten.7 23 § LSS innehåller däremot en uppräkning av vilken krets som ska prövas i juridiska personer. 1.den verkställande direktören och annan som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, 1996/97:124 s. 186. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer 2.de styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekonomiska intresse har en väsentlig ge- menskap med den juridiska personen, som är grundad på andels- rätt eller därmed jämförligt ekonomiskt intresse, och 3.bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag. ÄU föreslog en liknande avgränsning som den i LSS. Om sökanden är en juridisk person skulle prövningen omfatta styrelse, VD, bolags- män i kommanditbolag och handelsbolag samt ägare och andra som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Flera remissinstan- ser, bl.a. JO, Myndigheten för vårdanalys, , Skolinspek- tionen och Idéburna skolors riksförbund, ansåg att personkretsen var allt för oprecist angiven. Mot bakgrund av remisskritiken bör förslaget förtydligas. Enligt utredningens mening finns ett behov av att kretsen anges på ett likartat sätt i de olika lagarna. Kraven på ägare och ledning bör vara samma inom välfärden. Vad som avses med VD, styrelse och bolags- män är enligt utredningens mening klart. Däremot framstår det som något oklart vad som menas med begreppet ”ägare och andra som har ett väsentligt inflytande”. Remisskritiken har främst gällt hur ägarkretsen ska bestämmas där ÄU inte precist avgränsade kretsen av vilka ägare som skulle prövas. Utredningen gör bedömningen att det aldrig kan bli aktuellt att pröva alla ägare. Det skulle innebära att alla som t.ex. äger aktier i ett börsbolag skulle kunna bli föremål för prövning. Avgränsningen bör därför ske till ägare med ett väsentligt inflytande över verksamheten. Med ett väsentligt inflyt- ande avses ägare som representerar av det röst- berättigade aktiekapitalet eller har rätt att utse mer än hälften av styrelseledamöterna. Om ägaren är en annan juridisk person ska prövningen kunna omfatta även ledning och ägare med väsentligt inflytande hos denna. Andra med väsentligt inflytande Med ”andra som har väsentligt inflytande” avsåg ÄU personer som p.g.a. viss tjänsteställning kunde ha inflytande över verksamheten men också personer med fullmakt att sköta rörelsen eller personer som har ett väsentligt inflytande över verksamheten genom avtal Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer med den juridiska personen. ÄU:s avgränsning överensstämmer i princip med vad regeringen angav i förarbetena till LSS.8 Motivet till att kretsen inte angavs noggrannare uppgav ÄU var att risken för exempelvis bulvanförhållanden då inte skulle kunna prövas. Utredningen instämmer i att det finns en risk för att bulvan- förhållanden kan uppstå om kretsen anges mera precist. Det har också förekommit att ingripit med stöd av nuvarande bestäm- melsen i LSS. I exempelvis ett fall återkallade ett tillstånd för ett bolag där en person dömd för ekonomisk brottslighet ansetts ha ett bestämmande inflytande bl.a. genom att anhöriga hade ledande positioner och var majoritetsägare i bolaget. En nackdel med att inte precisera kretsen tydligare är det blir svårare för den som ansöker om ett tillstånd att veta vilken krets som kommer prövas vid en ägar- och ledningsprövning. Utred- ningen kan dock konstatera att bestämmelsen redan finns i LSS. Motsvarande krav finns även i yrkestrafiklagen (2012:210). Mot bak- grund av att kraven redan finns i lagsstiftningen och behovet av att kunna förhindra att oseriösa aktörer såsom kriminella tar sig in på välfärdsområdet gör utredningen bedömningen att fördelarna med ett krav överväger nackdelar. Även personer som har ett väsentligt inflytande över verksamheten bör därför ingå i den krets som prövas. Kravet bör vara utformat på det sätt som anges i LSS. Den personliga lämpligheten i övrigt För att godkännande ska lämnas ska, enligt ÄU, en vandelprövning göras av företrädarnas. JO efterfrågade att det närmare anges vilka brott som bör kunna utgöra grund för en sådan prövning. Vidare menade JO att frågan om det ska finnas någon form av tidsgräns för hur länge exempelvis tidigare konkurser ska kunna beaktas borde beröras. Skolinspektionen har inte någon rätt att begära ut utdrag ur brottsregistret. I ärenden om tillstånd och tillsyn enligt LSS och SoL har dock befogenhet att begära ut uppgifter ur belast- ningsregistret. I ärenden enligt LSS omfattar rättigheten den som myndigheten överväger att bevilja tillstånd för, samt den person- 2012/13:1 bilaga 9 s. 216. Ägar- och ledningsprövning av offentliga och privata aktörer krets som ska omfattas av lämplighetsprövningen. I ärenden om till- stånd enligt SoL omfattar rättigheten den som myndigheten över- väger att ge tillstånd till, styrelseledamot, verkställande direktör eller firmatecknare, föreståndare för verksamheten samt delägare i det fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som ärendet gäller, 16 b § förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Uppgifter från belastningsregistret som får begära ut om- fattar brott mot liv och hälsa, 3 kap. , brott mot frihet och frid, 4 kap., sexualbrott, 6 kap., stöld, rån och andra tillgrepps- brott, 8 kap., bedrägeri och annan oredlighet, 9 kap., förskingring, annan trolöshet och mutbrott, 10 kap., brott mot borgenärer, 11 kap., allmänfarliga brott, 13 kap., förfalskningsbrott, 14 kap., mened, falskt åtal och annan osann utsaga, 15 kap., brott mot allmän ordning, 16 kap., brott mot allmän verksamhet, 17 kap. och tjänstefel, 20 kap. Uppgifterna ska även omfatta brott mot narkotikastrafflagen, skatte- brottslagen, lagen om förbud mot vissa dopingmedel, lagen om kontroll av narkotika, lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, bidragsbrottslagen och lagen om straff för penningtvättsbrott samt uppgifter om grov vårdslöshet i trafik, grovt rattfylleri, grov olovlig försäljning av alkohol, grov smuggling och narkotikasmuggling. Om påföljden också avser något annat brott utöver de som räknats upp ska även uppgifter om det brottet lämnas ut. Uppgifterna ska lämnas ut under förutsättning att brotten lett till någon annan påföljd än böter, 16 b § förordningen om belastningsregister.