sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — I en studie har följt upp vad de elever som gått yrkesprogram i den reformerade gymnasieskolan gjorde efter utbildningen.22 I studien framkommer att av de ungdomar som studerat på yrkesprogram hade arbete som huvudsaklig sysselsättning under en mätvecka som inföll omkring efter att utbildningens tredje år var slut. Bland dem som hade en yrkesexamen hade arbete som huvudsaklig sysselsättning. Av dem som arbetade hade heltidsarbete under mätveckan. Heltidsarbete var avsevärt vanligare för män än för kvinnor. När det gäller skillnader mellan olika yrkesprogram visar SCB:s studie att de som gick på hotell- och turismprogrammet arbetar i högre grad än genomsnittet. För de övriga yrkespro- grammen är skillnaderna i sysselsättningsgrad gentemot genom- snittet på inte tillräckligt stora för att betraktas som statistiskt säkerställda.23 21Skolverket: Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en registerstudie. 22Resultaten i SCB:s studie grundas på uppgifter från ett urval av personer som gått år tre på yrkesprogram /14. 23Statistiska centralbyrån: Yrkesutbildningen i backspegeln. Arbetsmarknadens utveckling och ungdomars etablering Övergång till högskolestudier och arbete efter högskoleförberedande program Inte överaskande är det betydligt vanligare att elever som har gått studieförberedande program studerar på högskola jämfört med dem som har gått yrkesförberedande program. I studie var skillnaden mellan olika kullar stor, men mellan av ungdomarna som hade gått studieförberedande program studerade på högskola efter gymnasieskolan. Variationen mellan programmen var också stor. Till exempel studerade betydligt mer än en dubbelt så stor andel av de ungdomar som gått ut med grund- läggande behörighet från naturvetenskapligt program 2010/11 på högskola , jämfört med dem från estetiska programmet - jämfört . Bland ungdomar som läst studieförberedande program förekom inte så stora skillnader mellan könen vad gäller etablering på arbets- marknaden . För de studieförberedande programmen var andelen med etablerad ställning efter gymnasieskolan störst för ungdomar som hade läst samhällsvetenskapsprogrammet. Kvinnor hade dock i något högre utsträckning än män en svag ställning på arbetsmarknaden. Etableringsålder definieras av () som den ålder när av befolkningen i den aktuella årskullen förvärvsarbetar. Etableringsåldern 1990 var för män och för kvinnor, vilket är betydligt lägre än . Detta hänger ihop med att en betydligt lägre andel då gick vidare till eftergymnasiala utbildningar. Därefter har etableringsåldern har den pendlat för män och för kvinnor.25 Etableringsåldern skiljer sig åt mellan olika regioner. Exempelvis varierade den mellan i mycket avlägset belägna lands- bygdsregioner och i täta regioner nära en stad. 24Skolverket: Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en registerstudie. 25Statistiska centralbyrån: Sysselsättningen 2030 – kan dagens försörjningsbörda bibehållas? Arbetsmarknadens utveckling och ungdomars etablering statistik kan illustrera hur mycket det skiljer mellan olika delar av landet. Om man jämför statistiken för s.k. funktionella analysregioner (FA-regioner)26 kan man se att etableringsåldern i några av dessa regioner, t.ex. , och , var så låg som medan den i och var 32 år.27 Skillnaderna är även här stora och beroende på utbildningsnivå. Men längre utbildning leder inte till senare inträde på arbetsmark- naden och högre etableringsålder, snarare tvärtom. Etableringsåldern för personer med eftergymnasial utbildning låg 2011 och för personer med gymnasial utbildning på 25–. Etableringsåldern för personer med förgymnasial utbildning är betydligt högre och närmar sig 50-årsåldern, efter att ha stigit kraftigt under 2000-talet.28 Utbildningsnivån i har ökat . Andelen av befolk- ningen med enbart grundskoleutbildning är medan gymnasieutbildning är den vanligaste utbildningsnivån i befolk- ningen. Den nivån gäller för av befolkningen i åldersgruppen 16–. Andelen med högskoleutbildning har ökat , särskild bland kvinnor. Kvinnor och män har som grupper till stora delar olika arbets- marknader. De vanligaste branscherna att arbeta i bland kvinnor är vård och omsorg, följt av utbildning. För män är byggverksamhet den vanligaste branschen, följt av transport. Enligt SCB:s långsiktiga prognoser över den framtida match- ningen mellan kompetensbehov och utbildade väntas både tillgång och efterfrågan öka vad gäller eftergymnasialt utbildade och ett överskott kan uppstå på personer som har en ofullständig hög- skoleutbildning. Vad gäller arbetskraft med gymnasial utbildning väntas ett underskott 2035. I fråga om arbetskraft med folk- eller grundskola som högsta utbildningsnivå beräknas dagens överskott 26FA-regioner är en indelning av landet som myndigheten har gjort. har delats in i 60 olika regioner (72 regioner ) utifrån pendlingsmönster, dvs. många människor både bor och arbetar inom en och samma . : Regionernas tillstånd 2008: En rapport om tillväxtens förutsättningar i svenska regioner. 28Ratio: Företagens kompetensförsörjning och ungas etablering på arbetsmarknaden. Rapport nr 1. Arbetsmarknadens utveckling och ungdomars etablering Yrkesområden med risk för brist på arbetskraft är, enligt SCB:s och Arbetsförmedlingens prognoser, bl.a. hälso- och sjuk- vård, social omsorg, läraryrken, teknik och tillverkning, it, bygg och anläggning, kvalificerade yrken inom industrin samt vissa yrken inom tjänster och service. Av den första kull elever som gått yrkesprogram i den reformerade gymnasieskolan hade arbete som huvudsaklig sysselsättning omkring efter att utbildningens tredje år var slut. Av dem som gick ut något av den tidigare gymnasieskolans studieförberedande program 2010/11, och fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet, återfanns i hög- skolestudier efter. Av dem som gick ut något yrkesför- beredande program 2010/11 var andelen som fanns i högskolan efter . Att gymnasieutbildning har en avgörande betydelse för chans- erna på arbetsmarknaden framgår tydligt av statistiken över arbets- löshet i grupper med olika utbildningsnivåer. Arbetslösheten är långt högre bland dem med högst grundskoleutbildning än bland dem som har en gymnasial eller en eftergymnasial utbildning. Ju man har gått i gymnasieskolan, desto svårare är det att etablera sig på arbetsmarknaden. Andelen ungdomar som befinner sig utanför både arbete och studier är större ju en person hade har gått i gymnasieskolan. En avgörande faktor för ungdomars etablering på arbetsmarknaden är om de har gått 3 i gymnasieskolan eller inte. 7Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval Varje generation formas av sin tid och omgivning. Dagens unga är födda och en bit in . De är alla uppvuxna i spåren av 1990-talets finanskris men också i av globalisering och individualism där valfriheten har varit ett mål i sig. Ungdomar ställs inför många val, t.ex. vad man vill utbilda sig till och var, var man vill bo och med vem och om man vill skaffa barn. Dessa val har naturligtvis tidigare generationer också tagit ställning till men alternativen har kanske aldrig varit så många som , vilket gör att valen kan uppfattas som svårare. Till bilden hör också en mer flexibel arbetsmarknad, en förlängd utbildningstid och bostadsbrist, liksom ett senare inträde på arbetsmarknaden och i den ekonomiska tryggheten.1 Det bidrar till att valen är av stor betydelse för den unga. Det bör betonas att ungdomar är en heterogen grupp och att de har olika förutsättningar att göra de val de ställs inför. Frågan om när en ung person egentligen är mogen att välja yrkesbana har länge diskuterats.2 För att kunna ta ställning krävs medvetna val vilket bygger på välinformerade individer. På så sätt kan individer göra ”rationella val”, som det brukar heta i forskningen. Därför utgör studie- och yrkesvägledningen inom skolväsendet ett viktigt verk- tyg. Men som unga förväntas fatta alltmer komplicerade beslut finns det i vissa fall brister inom studie- och yrkesvägled- 1Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 2Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval ningen.3 Forskning tyder på en s.k. strukturerad individualisering hos dagens unga, där vägval och karriär är tydligt kopplade till kön samt social och kulturell bakgrund.4 Informationssamhället och digitaliseringen, i kombination med fler och mer utvecklade medier, gör att ungdomar har lätt att ta reda på det de söker efter själva. har nästan alla ungdomar en mobiltelefon och är ständigt uppkopplade på internet.5 Inför t.ex. gymnasievalet tycks det dock inte vara brist på information utan snarare brist på förmåga att hantera informationen som skapar svårigheter.6 Unga tvingas att sortera i de informationsflöden de möts av . I en sådan tillgänglig värld är det intressant att försöka förstå vad som är viktigt för den unga människan . Förhållandevis lite kunskap finns tillgänglig om hur unga ser på utbildning och utbildningsval och området är ännu inte något stort forskningsfält. Utifrån ett axplock av rapporter från myndigheter, organisationer och lärosäten kan vi dock få en antydan om hur ungdomar tänker om val och hur de ser på sin tillvaro. 7.2Ungdomars attityder till gymnasievalet Vid slutet av ställs de flesta ungdomar i inför val av gymnasieprogram och därmed i någon mån inför valet av inriktning på deras framtida yrkesbana. I det följande redogörs för faktorer som kan ha betydelse för den unga vid ett sådant val. 7.2.1Det egna intresset är viktigare än framtida etablering En undersökning som Ungdomsbarometern genomförde till- sammans med Worldskills 2016 visar att eleverna i första hand vill välja gymnasieprogram efter det egna intresset för ämnesinrikt- ningen. I andra hand handlar det om att programmet ska ge många valmöjligheter efter examen och i tredje hand handlar det om att man tror att utbildningen ger de kunskaper man behöver i fram- 3Skolinspektionen: i , rapport 2013:5. 4Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 5Läs mer i bl.a. SOU 2015:96: Delaktighet och jämlikt inflytande. Delbetänkande av demokratiutredning. 6Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval I fjärde hand nämns behörighet till en viss högskole- utbildning som skäl och i femte hand, slutligen, anges goda chanser att få jobb direkt efter gymnasieskolan.7 Resultatet bekräftas i en undersökning av där eleverna fått frågan efter sitt val av program.8 Forskaren intervjuade grundskoleelever inför gymnasievalet i ett antal större och mindre kommuner i . Även i Panicans studie är kopplingen mellan vald utbildning, efterfrågan på arbetsmarknaden och möjligheterna till jobb av mindre betydelse när ungdomarna ska välja gymnasiepro- gram. I studien framgår att det viktiga är att det är ett ”roligt” program, och med det åsyftas såväl ämnena som ingår i utbild- ningen som lärare och klasskamrater. Panicans studie visar också att en del elever visar negativa attityder till yrkesprogrammen.9 7.2.2Begränsad kunskap om framtida yrken Inte några av eleverna i Panicans studie resonerar inför gymnasie- valet i termer av ett särskilt yrke. Resultatet är inte förvånande, eftersom en mer flexibel arbetsmarknad också innebär att starka yrkesidentiteter försvinner mer och mer. För de yrkesinriktade eleverna handlar det snarare om att man önskar att arbeta på en särskild arbetsplats, ett särskilt företag eller där föräldrarna arbetar. Eleverna saknar dock ofta kunskap om vilka färdigheter som krävs för ett sådant yrke. Eleverna som planerar att välja ett högskole- förberedande program visar i högre grad än de elever som planerar att välja ett yrkesprogram brist på kunskap om arbetsmarknaden. Många planerar att välja ett högskoleförberedande program för att senare kunna välja en inriktning på högskolan och först då välja ett yrke. De elever som redan har bestämt sig för ett yrke pratar om yrket i mycket abstrakta termer.10 Enligt en studie av uppger av eleverna som befinner sig i gymnasieskolan att de känner till vilka 7Ungdomsbarometern och Worldskills : Attityder till yrkesprogram. 8Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers val och etablering. 9Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport 10Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval yrken som det kommer behövas mer eller mindre av . Detta gäller i något högre utsträckning yrkesprogrammen, men variationen mellan samtliga program är stor. Mest medvetna uppger eleverna på VVS- och fastighetsprogrammet att de är.11 Uppgifter finns också om att av de unga mellan inte tycker att de fått tillräcklig information om arbetsmarknaden och olika yrkesmöjligheter. När de får uppge hur de skulle vilja ha mer information är mer praktik det mest förekommande svaret. Behovet av att ha en att diskutera med tenderar dock att öka med åldern.12 7.2.3Elevernas bakgrund påverkar valet Föräldrar har stor påverkan Majoriteten av de elever i Panicans studie som planerar att välja ett högskoleförberedande program har föräldrar med högskoleutbild- ning.13 Det kan nämnas att en förändring när det gäller elevsam- mansättningen i gymnasieskolan är att andelen elever som har föräldrar med eftergymnasial utbildning har ökat.14 Även elever som planerar att välja ett yrkesprogram följer ofta sina föräldrars yrkesbana. Eleverna framhåller själva att deras föräldrar och framför allt äldre syskon har ett särskilt inflytande över valet.15 Det finns även vissa indikationer på att vissa grupper av föräldrar önskar att deras barn läser ett högskoleförberedande program; sex av tio för- äldrar ser helst att deras barn går ett högskoleförberedande program. En tredjedel av föräldrarna tycker däremot inte att valet av utbildning spelar någon roll och ser helst att barnen läser ett yrkesprogram.16 Många föräldrar känner också en 11Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers val och etablering. och : Jobbiga tankar. 13Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport 14Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 15Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport 16Svenskt Näringsliv: Föräldrar om gymnasieval. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval oro inför att deras barns möjligheter att studera vidare eventuellt ska begränsas.17 Kön spelar också in för hur de unga väljer gymnasieprogram. Vissa program som vård- och omsorgsprogrammet, humanistiska pro- grammet samt hotell- och turismprogrammet är fortfarande tydligt flickdominerade medan bygg- och anläggningsprogrammet, el- och energiprogrammet samt VVS- och fastighetsprogrammet är tydligt pojkdominerade.18 En förklaring till detta bedöms vara de kulturella och sociala förväntningarna på huruvida ett yrke anses lämpligt för flickor respektive pojkar, vilket också innebär att ungdomars val- möjligheter i praktiken kan upplevas som begränsade.19 Elever med utländsk bakgrund väljer oftare högskoleförberedande program Till elever med utländsk bakgrund räknas elever som är födda utomlands och elever som är födda i vars båda föräldrar är födda utomlands. När det gäller nationella program väljer elever med utländsk bakgrund i större utsträckning högskoleförberedande program än yrkesprogram, och de gör det i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Störst andel elever med utländsk bakgrund 1 fanns /16 på naturvetenskapliga pro- grammet, handels- och administrationsprogrammet, samhällsveten- skapsprogrammet, vård- och omsorgsprogrammet samt ekonomi- programmet. Minst andel elever med utländsk bakgrund fanns på naturbruksprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet samt restaurang- och livsmedelsprogrammet.20 En möjlig förklaring till hur elever med utländsk bakgrund väljer kan naturligtvis vara 17Skolverket: Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader, rapport 394. 18www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/skolor- och-elever/skolor-och-elever-i-gymnasieskolan-lasar-2015-16-1.241625 hämtad . Se även : Gymnasieskolan – elevers val och etablering. 19SOU 2009:64: Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 20www.skolverket.se/statistik-och-utvardering/statistik-i-tabeller/gymnasieskola/skolor- och-elever/skolor-och-elever-i-gymnasieskolan-lasar-2015-16-1.241625 hämtad . Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval Enligt uppgifter från Universi- tets- och högskolerådet har t.ex. en liten andel av dem som kommer från gymnasial yrkesutbildning från hemlandet, vid de bedömningar av utländsk utbildning som myndigheten hanterar.21 När det gäller attityder till utbildningsval finns det vissa skillna- der mellan elever med svenskfödda respektive icke svenskfödda föräldrar, där den senare gruppen i högre utsträckning lyfter föräld- rarnas styrande roll i gymnasievalet.22 I tidigare studier har man identifierat högre utbildningsambitioner hos elever med utländsk bakgrund jämfört med elever med svensk bakgrund.23 En möjlig förklaring är att föräldrar som migrerat haft egna ambitioner för framtiden med migrationen som sedan överförts till barnen. En ytterligare möjlig förklaring är att migrationen innebär en avsaknad av alternativ för att skapa sociala nätverk, och därmed utgör utbild- ning en viktig kanal för att skapa sådana nätverk.24 Valmöjligheterna inom gymnasieskolan för de unga som anlän- der till i gymnasieåldern kan dock se annorlunda ut. I en studie av ensamkommande barn och unga framgår att unga som anländer vid t.ex. och som har kort skolbakgrund i stor utsträckning också måste överväga hur mycket tid och kraft som behövs för att satsa på ett visst yrke och om det är en realistisk väg att gå.25 Vänner och skola har viss betydelse Vänner uppges ha viss betydelse vid gymnasievalet, och eleverna menar att det innebär en trygghet att få studera tillsammans med sina närmaste vänner.26 väljer gymnasieprogram enbart efter hur vännerna väljer program.27 Därför finns det också en viss obenägenhet hos elever att flytta på grund av studier. I Skol- verkets studie Det svåra valet framgår att elever från kommuner där 21Uppgifter från Universitets- och högskolerådet till utredningen, dnr Komm 2016/01287. 22Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 23OECD: Immigrant Students at School. 24Lundqvist C: Möjligheternas horisont – etnicitet, utbildning och arbetet i ungas berättelser om karriärer, . 25Sveriges Kommuner och Landsting: Röster från ensamkommande barn. 26Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport 27Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers val och etablering. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval det krävs att man flyttar från orten för att läsa vissa gymnasie- program sällan flyttar; eleven studerar hellre ett annat program på hemorten. En anledning som nämns är tryggheten i att ha vännerna nära.28 I storstadsregioner, där utbudet av program sällan är ett problem, blir valet i stället en fråga om att välja rätt skola. Eleverna önskar välja en skola som har hög status, och därmed blir valet också en fråga om identitetsskapande.29 I en studie från uppger att de väljer just skola i första hand.30 7.2.4Avgörande eller uppskjutna val Trots föräldrarnas och annan påverkan uppger eleverna att det är de själva som avgör valet av gymnasieutbildning. När det gäller de elever som planerar att välja ett yrkesprogram kan de emellertid uttrycka att det är de själva som väljer att ”gå i pappas fotspår”. När det rör de elever som planerar att välja ett högskoleförberedande program kan det i stället handla om att föräldrarna stöttar eleverna vilket val de än gör – så länge eleverna väljer ett högskoleförbered- ande program. Vidare uttrycker eleverna att de uppskattar möjlig- heten att få välja mellan olika program. Framför allt handlar det om, som ovan nämnts, att man ges möjlighet att välja någonting som man tycker är roligt. De framhåller att de får möjlighet att studera de ämnen de vill, till skillnad från i , vilket i sin tur skapar motivation.31 Men som inledningsvis betonades är ungdomar en heterogen grupp. När och genomförde en studie om gymnasievalet, identifierade de tre grupper av ungdomar: –En första grupp bestod av dem som skjuter upp yrkesvalet genom att välja ett högskoleförberedande program. 28Skolverket: Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader, rapport 394. 29Skolverket: Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader, rapport 394. 30Svenskt Näringsliv: Gymnasieskolan – elevers val och etablering. 31Panican A: Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, Ratio rapport 19.2015; jmf. ): Att bana vägen för framtiden. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval –En andra grupp bestod av dem som har klara framtidsmål och som väljer ett yrkesförberedande program. –En tredje grupp bestod av elever, främst flickor, som var mer osäkra och oroliga . Dessa valde program som estetiska programmet, vård- och omsorgsprogrammet eller barn- och fritidsprogrammet.32 Gymnasievalet ses således av vissa elever som ett avgörande val medan det för andra handlar om att skjuta valet . De positiva attityder som eleverna beskriver till gymnasievalet skulle därmed kunna ge uttryck för både en glädje över att få välja och en tillfredställelse i att slippa behöva välja. finns det elever som känner en osäkerhet inför valet. Det finns många aspekter för eleverna att ta hänsyn till, t.ex. betyg, vilka behörigheter program- men ger, skola, vänners och familjs preferenser, utbildningsort, ekonomiska möjligheter vid en eventuell flytt samt pendlings- avstånd, men också det egna intresset och den egna identiteten samt framtida arbetsmöjligheter.33 7.3Attityder till studierna i gymnasieskolan Tiden i gymnasieskolan är en händelserik period i livet. Hur upplever unga ? Hur mår de? Och vilken inställning har de till sina studier? Dessa frågeställningar berörs nedan. 7.3.1En majoritet tycker det är roligt att gå till skolan – men inte alla I återkommande studie Attityder till skolan fram- kommer att de yngre eleverna (årskurserna 1–6) i högre utsträck- ning tycker att det är roligt att gå till skolan än vad de äldre eleverna (årskurserna 7–9 och gymnasielever) gör. Sex av tio av de äldre eleverna tycker att det oftast eller alltid är roligt att gå till skolan. Elever med utländsk bakgrund tycker att det är roligt att gå 32Lundahl L (red. ): Att bana vägen för framtiden. 33Se t.ex. : Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasie- marknader, rapport 394. Ungdomars röster om utbildning och utbildningsval till skolan i något högre utsträckning än elever med svensk bakgrund. Nästan var tionde elev uppger dock att det sällan känns meningsfullt att gå till skolan; andelen är oförändrad i samtliga undersökningar sedan 1997.34 En annan studie visar att av eleverna som stod inför gymnasievalet ansåg att de hellre skulle arbeta än att gå i skolan. När eleverna hade påbörjat sin utbildning sjönk andelen till . Detta vittnar om att många av eleverna i gymnasieskolan uppskattar möjligheten att studera.35 Hur eleverna trivs i skolan kan vara beroende av vilka personer som finns i omgivningen. studie visar att nästan nio av tio elever trivs ganska bra eller mycket bra med de andra eleverna. På liknade sätt ser det ut när det gäller den generella trivseln i skolan. När det gäller hur eleverna trivs med lärarna uppger åtta av tio att de trivs ganska eller mycket bra med sina lärare.36 I en internationell jämförelse rankar svenska elever relationen till sina lärare högre än OECD-genomsnittet.37 De flesta känner sig trygga i skolan Hälften av de äldre eleverna anser att de ganska eller mycket lätt kan vända sig till en annan vuxen person i skolan om de får problem som har med skolan att göra. Lättast är det att vända sig till en lärare.