sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — 1Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. 2Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. 2015/16:1, utgiftområde 16. s. 188. 4Förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning. Utredningen föreslår att statsbidraget för yrkesvux villkoras med att kommuner ansöker gemensamt och planerar utbildningen i samråd med aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen. Ökat statligt åtagande för yrkesutbildning på gymnasial nivå Utredningens förslag om behörighetsgivande förutbildningar inom kommer att innebära ett något ökat statligt åtagan- de och potentiellt ett något minskat åtagande för kommunerna. De behörighetsgivande förutbildningar som utredningen före- slår är avsedda att kompensera för bristande behörighet, antingen i form av att den studerande har läst ”fel” gymnasieprogram eller ”fel” inriktning eller att den studerande saknar yrkeserfarenhet. Förutbildningen kan utgöras av hela eller delar av kurser inom gym- nasieskolan. Detta är utbildning som annars skulle kunna ha varit en del av den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Förslaget innebär alltså att delar av utbildning som ingår i gym- nasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens utbud för ett begränsat antal individer kommer att bekostas med statliga medel. Staten bekostar också stor andel av den yrkesutbildning som ges inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen genom statsbidrag för yrkesvux. I budgetpropositionen aviserade regeringen att det ska införas en rättighet att, inom den kommunala vuxenutbildningen, läsa in behörighet till olika eftergymnasiala utbildningsformer.5 Regeringen har aviserat att kommunerna kommer att kompenseras för ett sådant utökat åtagande. Utredningen har inte kunnat be- döma i vilken utsträckning en sådan rättighet kommer att omfatta kurser i yrkesämnen, men anser det vara rimligt att anta att rättig- heten huvudsakligen kommer att omfatta kurser som inte är yrkes- ämnen. Utredningens förslag om att behörighetsgivande förutbild- ningar inom i huvudsak ska avse kurser i yrkes- ämnen medför att staten i mindre utsträckning kommer att bekosta samma typer av utbildning inom både och den kommunala vuxenutbildningen. 2015/16:1, utgiftområde 16, s. 192. 10.1.3Ekonomiska konsekvenser för kommuner Utredningen föreslår att alla elever i och i specialsko- lan ska ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao). Förslaget innebär ett ökat åtagande för huvudmännen, även om de flesta huvudmän i grund- skolan tillämpar prao i någon form. Utredningen före- slår att kommunerna ska kompenseras för ökade kostnader som en följd av förslaget (se avsnitt 3.5). Utredningen föreslår att branschorganisationer med svag regional organisation ska kunna ansöka om statsbidrag för att utveckla regio- nala stödfunktioner. Stödfunktionerna ska samordna och stödja den lokala arbetsmarknadens samverkan med närliggande gymnasie- skolor. Utvecklad lokal samverkan kan underlätta för huvudmän att hitta och minska den tid och de resurser som huvud- männen lägger på det arbetet. Utredningens förslag om branschskolor innebär att en elev inte behöver flytta från sin hemkommun för att få tillgång till kvalifi- cerad yrkesutbildning. Detta ökar chansen för att eleven även efter avslutad gymnasieutbildning bor kvar i hemkommunen, vilket i sin tur ökar kommunens skatteunderlag. Att ta emot elever för under- visning på en branschskola innebär att branschskolans huvudman mer effektivt kan utnyttja befintliga resurser, t.ex. personal, lokaler och utrustning. Utredningens bedömer att utgifterna för elevens gymnasieskola inte kommer att minska nämnvärt som eleven är på en branschskola. För gymnasieskolans huvudman kan det även inne- bära vissa schematekniska problem att skicka en elev till en bransch- skola, vilket i viss utsträckning kan medföra ökade kostnader för personal och administration. Utredningens förslag om ändrade villkor för statsbidrag för yrkesvux kan för vissa kommuner, framför allt inledningsvis, med- föra ökade kostnader för administration. De kommuner som inte samverkar med andra kommuner om yrkesvux måste inleda sådan samverkan för att få statsbidrag för yrkesvux. Utredningens förslag om behörighetsgivande förutbildningar inom kan leda till en minskad efterfrågan på mot- svarande utbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen och potentiellt ett något minskat åtagande för kommunerna. 10.1.4Ekonomiska konsekvenser för företag Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga Många av de yrken som Arbetsförmedlingen listar som brist- yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning är yrken inom branscher med en stor andel små och medelstora företag. Kompe- tensförsörjning listas också som ett av de största tillväxthindren framöver av små och medelstora företag.6 Ett flertal av utredningens förslag syftar till att lösa kompetens- försörjningsproblem inom små yrkesområden. Detta gäller utred- ningens förslag om branschskolor inom gymnasieskolan, förslaget om mer regional samverkan om yrkesvux och förslaget om behörig- hetsgivande förutbildningar inom . Utredningen bedömer att dessa insatser kan väntas leda till bättre konkurrens- förmåga för små företag. Konsekvenser för företag av förslaget om praktisk arbetslivsorientering Utredningen föreslår att alla elever i och i specialsko- lan ska ges möjlighet att genomföra sammanlagt minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao). Att ta emot en elev i grund- skolan för prao medför kostnader för ett företag, exempelvis i form av arbetstid som måste avsättas för handledning och administra- tion. Att ta emot en elev för prao medför också vinster för ett före- tag, exempelvis i form av ökad kännedom om företaget och bran- schen bland framtida arbetstagare samt möjligheten att göra en samhällsinsats. Utredningen har inte kunnat uppskatta hur stor andel elever som praoar på företag respektive på arbetsplatser i offentlig verksamhet. Att en mycket stor andel av huvudmän tillämpar prao i någon form antyder dock att många företag har vilja och förutsättningar att erbjuda prao-platser. Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag. Företagens villkor och verk- lighet. Utredningen uppskattar att cirka 20 000 fler elever kommer att praoa om alla elever i och specialskolan erbjuds prao.7 Utredningen föreslår även att praon ska kunna för- läggas till undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Förslaget är därför inte avhängigt att fler företag än erbjuder prao-platser för att alla elever ska få möjlighet att praoa. 10.1.5Konsekvenser för sysselsättning i olika delar av landet Utredningens förslag om branschskolor för vissa små yrkesområ- den syftar till att smala yrkesutbildningar ska kunna erbjudas på fler platser i landet. På så sätt får fler elever tillgång till kvalitets- säkrad utbildning inom små yrkesområden oavsett hemkommun. Det innebär att en elev slipper flytta från sin hemkommun för att få tillgång till kvalificerad yrkesutbildning. Detta ökar chansen för att eleven även efter avslutad gymnasieutbildning bor kvar i hemkom- munen. Branschskolor kan också bli ett sätt för regioner att profilera sig och göra den egna regionen mer attraktiv för företag, investerare, studerande, arbetskraft och besökare. 10.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen 10.2.1Förslaget om praktisk arbetslivsorientering Utredningens förslag om praktisk arbetslivsorientering (prao) i och specialskolan innebär en skyldighet för skolhuvud- männen att erbjuda eleverna prao. Förslaget utgör därmed ett visst ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utredningen anser att ett sådant ingrepp är motiverat för att säkerställa mer likvärdiga möjlig- heter för alla elever i och specialskolan att, genom prao, skaffa sig praktiska erfarenheter som bidrar till avvägda studie- och yrkesval. 7 av en årskurs med 115 000 elever är 23 000 elever. Utredningen erfar att cirka 80–av huvudmännen tillämpar prao . Uppskattningen bygger på ett anta- gande om att de huvudmän som inte tillämpar prao omfattar ett genomsnittligt antal skolor och elever. 10.2.2Ändrade villkor för statsbidrag för yrkesvux Vuxenutbildning på gymnasial nivå är en angelägenhet.8 Kommunen beslutar själv om och i vilken omfattning yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå ska erbjudas. Utredningens för- slag på ändringar av statsbidragsförordningen för yrkesvux9 innebär att kommuner, för att få statsbidrag, ska samverka med minst två andra kommuner och ansöka gemensamt med dessa. De ska också planera utbildningen i samråd med aktören med regionalt utveck- lingsansvar i länen (dvs. regionen, samverkansorganet eller läns- styrelsen, beroende på vilka kommuner som ansöker). Detta inne- bär att den enskilda kommunens inflytande över ansökan minskar i viss utsträckning. Kommunernas rätt att besluta om yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå som finansieras med kommu- nala medel påverkas dock inte av utredningens förslag. 10.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män 10.3.1Medvetna val och aktivt värdegrundsarbete leder till mindre könsuppdelade yrkesprogram Utredningen lägger ett antal förslag för en utvecklad studie- och yrkesvägledning som syftar till att ge elever bättre förutsättningar att göra medvetna val, och därmed bättre förutsättningar för elever att bryta mot könsnormer i valet av gymnasieutbildning. Utredningen konstaterar att om gymnasieskolans yrkesprogram i högre utsträckning ska kunna attrahera nya grupper av elever och uppmuntra till mindre könsstereotypa utbildningsval krävs att sko- lorna blir medvetna om vikten av ett aktivt värdegrundsarbete. Ut- redningen föreslår att och Skolinspektionen får i upp- drag att främja respektive granska värdegrundsarbetet inom gym- nasieskolan. Dessa förslag syftar till att fler elever ska våga välja otraditionellt och till att fler elever som tillhör minoritetskönet på sin utbildning slutför sin utbildning. 820 kap. 16 § skollagen (2010:800). 9Förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbild- ning på gymnasial nivå. Sammantaget kan dessa förslag bidra till att yrkesprogrammen blir mindre könsuppdelade. Könsuppdelningen av yrkesprogram- men speglar dock i stor utsträckning arbetsmarknaden, som är tyd- ligt könsuppdelad mellan olika yrkesgrupper. Enbart åtgärder inom gymnasieskolan kan därför inte lösa problemen med en ojämn könsuppdelning i gymnasieskolan eller på arbetsmarknaden. Förebyggande likabehandlingsarbete på branschskola Utredningen föreslår en försöksverksamhet med branschskolor för att lösa problem med kompetensförsörjningen inom små yrkes- områden. Flertalet av de yrkesområden, vars utbildningar utred- ningen bedömer vara aktuella för försöksverksamheten, återfinns inom mansdominerade branscher. I flertalet av de gymnasieutbild- ningar som utbildar mot dessa yrkesområden är en majoritet av elever och lärare män. I utredningens förslag om branschskolor är det huvudmannen som ansvarar för elevens rättigheter under hela utbildningen, bland annat när det gäller skydd mot eventuella trakasserier och diskrimi- nering. Huvudmannens ansvar ska därmed även omfatta tiden som en elev är på en branschskola. är det viktigt att även branschskolan motverkar att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat exempelvis avbryter utbildningen . Vid bedömning om en utbildningsanordnare har förutsätt- ningar att följa bestämmelser i skolans styrdokument föreslår ut- redningen därför att särskilt ska beakta om anordnaren har förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehandlingsarbete. På så sätt kan det motverkas att elever som valt en yrkesutbildning där deras kön är underrepresenterat avbry- ter utbildningen . För att beviljas statsbidrag för utbildning inom små yrkes- områden ska huvudmannen också kunna visa en strategi för hur huvudmannen ska kunna uppmuntra elever till mindre köns- stereotypa utbildningsval. Om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än vad det finns medel till ska vid sin fördel- ning av bidraget ta hänsyn till i vilken grad huvudmannen bedöms ha förmåga att uppmuntra elever till mindre könsstereotypa utbild- ningsval. 10.3.2Otraditionella utbildningsval i vuxen ålder Ökade möjligheter att skaffa sig en yrkesutbildning i vuxen ålder ökar möjligheterna att göra otraditionella val. Utredningens förslag om förändrade villkor för statsbidrag för yrkesvux samt förslaget om behörighetsgivande förutbildningar inom kan därför påverka jämställdheten mellan kvinnor och män positivt. Bredare utbildningsutbud inom yrkesvux Ungefär två tredjedelar av de som studerar inom yrkesvux är kvin- nor. Könsfördelningen återspeglar den höga andelen utbildningar inom vård och omsorg inom yrkesvux, där de flesta studerande är kvinnor. Könsfördelningen för studerande inom yrkesvux kan jäm- föras med könsfördelningen för studerande inom yrkesinriktade utbildningar inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska program som Arbetsförmedlingen ansvarar för. En majoritet av de stude- rande inom dessa arbetsmarknadsutbildningar är män. Liksom på gymnasieskolans yrkesprogram finns det stora skill- nader i könsfördelningen mellan de studerande i olika yrkesinrikt- ningar inom yrkesvux. Yrkesinriktningarna inom yrkesvux är dock något mindre könsuppdelade än yrkesprogrammen i gymnasiesko- lan. En möjlig förklaring till dessa skillnader är att vuxna kan vara mer benägna att välja otraditionellt än unga. Elever som tillhör det underrepresenterade könet på gymnasie- skolans yrkesprogram avbryter sina studier i högre utsträckning än elever som tillhör det överrepresenterade könet (se kapitel 4). Ett bredare utbud av utbildningar inom yrkesvux innebär ökade möj- ligheter för dessa elever att slutföra sin utbildning inom yrkesvux. Fler yrkesverksamma kvinnor inom mansdominerade yrkesområ- den kan leda till att fler kvinnor väljer att bli yrkeslärare inom dessa yrkesområden. Utredningen har i kapitel 4 visat på hur viktiga yrkeslärarna i gymnasieskolan är som normsättare och att det finns ett tydligt samband mellan andelen kvinnor och män bland elever och bland yrkeslärare. Ett bredare utbud inom yrkes- vux kan bidra till att motverka könsuppdelningen av yrkes- programmen. Utredningen föreslår att behörighetsgivande förutbildning ska få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning om det kan antas att det finns brist på behöriga sökande. Förutbild- ningarna ger möjlighet för dem som inte gått ”rätt” program eller inriktning i gymnasieskolan att komplettera sin utbildning. En majoritet av de yrkesprogram som utbildar mot bristyrken har mycket nära enkönade elevgrupper i gymnasieskolan. På ex- empelvis bygg- och anläggningsprogrammet, industritekniska pro- grammet, el- och energiprogrammet samt fordons- och transport- programmet i gymnasieskolan är andelen elever som är kvinnor mycket låg. Detta gäller framför allt inom vissa inriktningar. På naturbruksprogrammets inriktning trädgård, som utbildar mot ett bristyrke, är antalet män och kvinnor ganska lika. Det totala antalet elever på nationell nivå är dock kritiskt lågt. Möjligheten att i vuxen ålder byta inriktning på sitt arbetsliv kan vara en möjlighet att bryta med den stereotypa bilden av vad som är typiska yrken för respektive kön. Utredningen bedömer att för- slaget om behörighetsgivande förutbildningar kan ha vissa positiva effekter på jämställdheten. Studiestödssystemet påverkas av förslaget om en försöksverksam- het med branschskolor och av förslaget om behörighetsgivande för- utbildningar inom . Inackorderingsstöd vid undervisning på branschskola Elever ska ha rätt till stöd för inackordering under de perioder de undervisas på branschskola. Utredningen bedömer att merparten av stödet under försöksverksamheten med branschskola kommer beta- las av kommuner till elever på gymnasieskolor med offentlig huvud- man. För de elever som studerar hos en fristående huvudman står () för utgifterna för stöd för inackordering. Utredningen bedömer att det handlar om en begrän- sad summa och att myndigheten kan finansiera denna inom ram. Studiestöd för studerande på behörighetsgivande förutbildningar inom Utredningen föreslår att behörighetsgivande förutbildning ska få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning om det kan antas att det finns brist på behöriga sökande. Studerande som läser en behörighetsgivande utbildning kommer att vara berät- tigade till studiestöd. Utredningen bedömer att statens ökade kost- nader för studiestöd till dessa studerande motsvaras av minskade kostnader för studiestöd som en följd av att antalet årsplatser inom föreslås minska med 125 platser (se avsnitt 9.3). 10.5Konsekvenser för full delaktighet i utbildning för elever med funktionsnedsättning Förslaget om branschskolor och förslaget om praktisk arbetslivs- orientering i och specialskolan innebär att delar av undervisningen förläggs på en annan plats än elevens skola. Det innebär att dessa förslag kan få konsekvenser för full delaktighet i utbildning för elever med funktionsnedsättning. Utredningen förslår en försöksverksamhet med så kallade bransch- skolor. De delar av utbildningen som förläggs till en branschskola ska bedrivas enligt skollagen. Det är huvudmannen för elevens gymnasie- skola som ansvarar för elevens rättigheter under hela utbildningen, även som eleven är på en branschskola. Huvudmannens ansvar och relationen till branschskolan beskrivs närmare i avsnitt 7.3.4. Det är viktigt att elever med funktionsnedsättning ges förutsätt- ningar att delta i gymnasieutbildningar där delar av utbildningen för- läggs till en branschskola. För att bli godkänd som branschskola måste utbildningsanordnaren därför, i sin ansökan till , även visa på förutsättningar att ge särskilt stöd till elever som är i behov av det. Utredningens förslag om prao i kan få konsekven- ser för förutsättningarna för full delaktighet i utbildning för elever med funktionsnedsättning eftersom alla arbetsplatser inte har förutsättningar att erbjuda prao-plats för en elev med funktions- nedsättning. Utredningen bedömer att möjligheten att förlägga praon till undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan kommer att innebära ett bredare utbud av möjliga prao-platser för elever, oberoende av funktionsvariation. 10.6.1Förslagens förenlighet med om statligt stöd Utredningens förslag om en försöksverksamhet med branschskolor har utformats med hänsyn till de EU-rättsliga reglerna om statligt stöd (se avsnitt 7.3.6). 10.6.2Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningen föreslår att och Skolinspektionen får i upp- drag att främja respektive granska värdegrundsarbetet inom gym- nasieskolan. Utredningen föreslår även att en utbildningsanordnare, för att bli godkänd som branschskola, ska ha förutsättningar att verka för ett främjande och förebyggande likabehandlingsarbete. Dessa förslag kan i någon mån främja integrationspolitikens mål om lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Utredningen lägger förslag om två nya statsbidrag som ska hante- ras av , ett statsbidrag för utveckling av regionala stöd- funktioner för samverkan mellan gymnasieskolor och den lokala arbetsmarknaden, samt ett statsbidrag för huvudmän som erbjuder utbildning i samarbete med en entreprenör inom yrkesområden där det finns en branschskola. Statsbidraget för huvudmän som erbjuder utbildning inom yrkesområden där det finns en branschskola får lämnas för huvud- mannens kostnader för den ersättning som huvudmannen ger till en branschskola eller annan utbildningsanordnare för utbildning på entreprenad. Statsbidraget kan potentiellt missbrukas, exempelvis genom att huvudmannen uppger kostnader som är högre än den verkliga kostnaden. Utredningen bedömer dock att möjligheten för missbruk är liten eftersom statsbidraget endast föreslås få uppgå till hälften av huvudmannens ersättning till branschskolan eller annan utbildningsanordnare och högst per elev per läsår. Även statsbidraget till regionala stödfunktioner kan potentiellt missbrukas. har dock vissa arbetssätt i hanteringen av statsbidrag som syftar till att stävja möjligheten att begå brott och bedrägerier. Myndigheten har rutiner för stickprov för att kontrol- lera att mottagaren använder statsbidragen i enlighet med villkoren i förordningen. I de fall myndigheten upptäcker avvikelser finns bestämmelser för återbetalning i de statsbidragsförordningar som utredningen föreslår. Flera av utredningens förslag syftar till att underlätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv och till förbättrad matchning mel- lan ungdomars val av utbildning och efterfrågan på arbetsmark- naden. Dessa förslag kan potentiellt leda till minskad brottslighet. Ökad sysselsättning bland ungdomar kan medföra minskad brotts- lighet och minskad nyrekrytering till kriminalitet. 10.6.4Konsekvenser för personlig integritet Utredningen lägger inga förslag som förutsätter behandling av per- sonuppgifter. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för per- sonlig integritet. 11.1Förslaget till lag om försöksverksamhet med branschskolor Denna lag innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksamheten gäller för viss utbildning i gym- nasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå enligt skollagen (2010:800). Med branschskola avses en utbildningsanordnare som har godkänts för att anordna gymnasial yrkesutbildning enligt denna lag. Bestämmelserna i denna lag syftar till att säkerställa att det inom gymnasieskolan ges yrkesutbildning av hög kvalitet inom vissa yrkes- områden som är små. I lagen finns bestämmelser för försöksverksam- heten som avviker från skollagen. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. I lagen regleras en försöksverksamhet med branschskolor. I första stycket anges att försöksverksamheten gäller för viss utbild- ning i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymna- sial nivå enligt skollagen (2010:800). Av 29 kap. 23 § skollagen framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skol- väsendet. I sådana föreskrifter får emellertid enligt samma bestäm- melse undantag göras bara från organisatoriska bestämmelser i skollagen. Enligt andra stycket i samma paragraf får undantag göras även från andra bestämmelser i skollagen för att möjliggöra en för- söksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella program eller introduktionspro- gram. Regleringen av försöksverksamheten om branschskolor inne- håller bestämmelser som avviker från bestämmelser i skollagen som inte kan anses vara organisatoriska. Vidare gäller regleringen för utbildning på nationella yrkesprogram. Därför kan denna försöks- verksamhet inte regleras i förordning. Regleringen om försöksverk- samhet med branschskolor innehåller dessutom bestämmelser om enskildas personliga och ekonomiska inbördes förhållanden, vilket enligt 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen ska regleras genom lag. Ytterligare en anledning att reglera försöksverksamheten i lag är att det finns bestämmelser i lagen som avviker från den kommunalrättsliga principen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) att en kommun inte ska ha hand om uppgifter som ankommer på annan kommun (jfr 3 § första stycket med 6 och 9 §§; en utbildningsanordnare ska kunna godkännas som branschskola och sälja utbildning till andra kommuner som är huvudmän för gym- nasieskolan eller vuxenutbildning). I första stycket finns också en definition av vad som avses med branschskola, nämligen en utbildningsanordnare som har godkänts att anordna gymnasial yrkesutbildning enligt lagen. I andra stycket anges att lagen syftar till att säkerställa att det inom gymnasieskolan ges yrkesutbildning av hög kvalitet inom vissa yrkesområden som är små.