sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — I finns det fler än 4 000 universitet och högskolor av varierande inriktning, storlek och kvalitet. Stora privata forskningsuniversitet som exempelvis Yale, och har fundamentalt olika förutsättningar för sin verksamhet i jämförelse med exempelvis community colleges eller mindre delstatsuniversitet med offentlig finansiering. Skillnaderna mellan lärosätenas uppdrag, finansiella styrka samt huruvida deras verksam- het finansieras eller regleras av offentliga myndigheter påverkar förstås även deras anställningsförutsättningar. Akademiska karriärvägar varierar således relativt mycket mellan de olika amerikanska universiteten som har stor möjlighet att själva utforma sin organisation och sina befattningsstrukturer. Precis som i är akademiska karriärvägar en evigt aktuell fråga i . Inför sammanställandet av denna rapport har Tillväxtanalys talat med personer som arbetar med olika aspekter av akademiska karriärvägar – bland annat både på universitetsnivå91 92och mer övergripande nivå93. 6.1Generell akademisk tjänstestruktur i De amerikanska akademiska befattningsstrukturerna skiljer sig mellan olika typer av universitet och högskolor. Det finns dessutom legala skillnader i hur anställda hanteras vid statliga respektive privata institutioner. Generellt har de flesta amerikanska universitet i sin forskar/lärarkår följande fyra typer av akademisk personal: •Assistant professor (forskarassistent, junior forskartjänst) vilket i allmänhet innebär en tidsbegränsad tjänst då personen förväntas visa akademisk självständighet. •Associate professor (forskar/lärartjänst på mellannivå) vilket ofta är en tillsvidareanställning. •Full professor (professor) vilket motsvarar en svensk befordringsprofessur •Chaired professor (stolsprofessur, ofta med tillhörande resurser). De ovan angivna tjänstetyperna utgör i princip grunden i det amerikanska universitets- karriärsystemet för forskare/lärare men är inte alltid fasta anställningar. Det finns även många andra typer av forskar/lärar-tjänster vid amerikanska universitet vilka ofta är tidsbegränsade, såsom: •Postdocs (postdoctoral research fellows), vilka efter disputation primärt arbetar med forskning vid en akademisk institution . Postdocs är i de flesta fall att betrakta som beroende forskare (under viss handledning). En vanlig titel i för en postdoc är ”research associate” (se nedan). •Research associate, i allmänhet kortare anställningskontrakt utan nämnvärd undervis- ningsskyldighet (se även postdoc). •Instructor (ungefär föreläsare). utan nämnvärd forskningsverksamhet. •Lecturer/Senior lecturer (lektor). I allmänhet med liten eller ingen forsknings- verksamhet. 91Mark , Director of Faculty Initiatives, , Office of Faculty Affairs 92Abigail Puskar, Special Assistant to the of Academic Affairs and , American 93 , , Professors på tidsbegränsat kontrakt då hen vikarierar för en annan forskare eller för att hen gör ett så kallade ”sabbatical year” och arbetar vid en annan institution än normalt. •Fellow/Clinical fellow. kortare kontrakt med blandad undervisning och forskning. Ofta ingen oberoende forskning. skrev Tillväxtanalys (dåvarande ITPS) en rapport som ingående beskrev karriär- strukturer vid amerikanska universitet och högskolor.94 6.2Tenure track är en del av akademiska tjänstesystem De flesta amerikanska universitet och högskolor har så kallade tenure track-system, men både selektionsprocess och definition av tenure varierar mellan olika lärosäten. Den bärande tanken är dock att en forskare/lärare som får en tenure får en fast anställning; termen tenure track avser således den process som kan mynna ut i en tenure. Att påbörja en akademisk karriär i sker ofta med en postdoc-tjänst som, likt i , är en forskningstjänst vid en akademisk institution och som kan sökas efter avlagd disputation. Postdoc-periodens längd varierar mellan olika discipliner (ofta 2–) och det är inte ovanligt att forskare gör flera postdoc-perioder efter varandra vid olika universitet för att meritera sig. Efter postdoc-perioden följer första steget längs tenure track-systemet vilket är en tjänst som ”Assistant ”. Vanligtvis garanteras forskaren/läraren inte en tjänst under hela tenure track utan får först ett begränsat förordnande på 1–för att därefter utvärderas huruvida forskaren/läraren kommit in i – och igång med – arbetet. Nästa utvärdering är oftast efter 2–och syftar då till att återkoppla på den forskning som utförts. Efter 5–sker en större utvärdering vars primära syfte är att avgöra om personen skall erbjudas tenure, det vill säga en fast tjänst. I utvärderingen inkluderas ofta externa, och ibland även internationella, experter. Beslut tas dock av . Under varje kalenderår finns det cirka 120 000 personer i det amerikanska tenure track- systemet, varav utvärderas . Nationellt får 55–en fast tjänst efter utvärderingen, men det varierar mellan olika universitet och ämnesområden.95 Om en forskare blivit antagen som associate professor finns det möjlighet att gå vidare och bli befordrad till professor och/eller slutligen till chair-professor (lärosätes professur) vilket är den högsta positionen inom det amerikanska universitetssystemet.96 Givet storlek och antal forskningsuniversitet finns det inom olika forsknings- discipliner mer eller mindre eftertraktade universitet. Marknaden är således relativt stor för de forskare/lärare som inte går vidare vid olika i tenure track-system och det är inte ovanligt att forskare som rangordnats högt men nekats tenure vid ett universitet istället får det vid ett annat. Det bör återigen framhållas att systemet, liksom utvärderingarna, varierar mellan de olika universiteten. Bland annat kopplar ofta högt rankade och finansiellt starka forsknings- 94http:///download/18.56ef093c139bf3ef8902572/1349863313221/karriarstrukturer-vid- universitet-och-hogskolor-i-usa-08.pdf 95 AAUP Policy Documents & Reports, Professors (10th Ed, 2006). 96http:///download/18.56ef093c139bf3ef8902572/1349863313221/karriarstrukturer-vid- universitet-och-hogskolor-i-usa-08.pdf universitet substantiella forskningsresurser till de individer de har i sina tenure tracks, för att forskarna därigenom snabbare ska komma igång med sin forskning – vilket förstås är mycket eftertraktat bland yngre forskare. 6.2.1Några fördelar med tenure track-systemet i Anledningen till att tenure track-systemet introducerades i , och dess primära syfte , är att värna och skydda den akademiska friheten så att forskare/lärare har möjligheter att både utföra fri, långsiktig och högrisktagande forskning samt kritisera makthavare utan att riskera att bli uppsagda.97 Anställningstryggheten med en tenure är således ett av de starkaste argumenten i varför systemet instiftades och finns kvar.98 Förvisso ger tenure-systemet en relativt stor arbetstrygghet, men en tenure-anställd är inte garanterad sin anställning livet ut, även om det är mycket ovanligt att en tenure blir uppsagd. Ett annat viktigt syfte med tenure track-systemet är att attrahera och behålla framstående forskare. I ett väl utarbetat tenure track-system är det tydligt vilka parametrar som vägs in när en forskare/lärare utvärderas inför en eventuell fortsättning till en tenure. Tydligheten i tenure track, vilket därigenom ökar förutsägbarheten för eventuell anställning, är något som yngre forskare ofta uppskattar. En annan fördel med tenure track är att de lärare/forskare som blivit antagna vanligtvis kommer fort in i institutionens ledning och verksamhet. Ofta får de ett startpaket med mentorskap, kontorslokaler och – kanske viktigast av allt – ekonomiskt stöd från vilket gör att forskaren/läraren kan meritera sig och bli konkurrenskraftig för att sedan söka extern finansiering. Anställningstrygghet och forskningsfinansiering går som bekant ofta hand-i-hand under en forskares arbetsliv. 6.2.2Tenure track-systemet är avtagande Emellertid har stramare budgetar föranlett universiteten att anställa fler adjungerade forskare/lärare, det vill säga icke-tenure. inkluderades av alla ameri- kanska universitetsforskare/lärare i tenure track-systemet – hade siffran sjunkit till ; var det nere till , och var siffran – och den fortsätter att sjunka. Enligt Professors, AAUP, är endast cirka 20–av de amerikanska universitetslärarna tenure och 5–är i utvärderingsfasen innan de eventuellt erbjuds tenure. Således är den stora majoriteten, , av de amerikanska forskarna/lärarna anställda som icke-tenure. Exempel där tenure monteras ner I delstaten finns det 26 universitet och lärosäten med cirka 5000 forskare/lärare och drygt 150 000 studenter. Där har tenure-anställningar varit bland de mest skyddade i genom att tenure varit inskrivet och tryggat i de delstatliga lagarna – ända fram till då guvernören upphävde juridiska skyldighet att värna tenure.99 100 Tenure-anställningarnas trygghet och framtid i ansvaras nu istället av en politiskt tillsatt kommittee, . 16 av de 18 personerna i utses av guvernören , som menar att tenure-anställningsformen måste 97https:///higheredcareers/interviews.cfm?ID=459 98Nature, 468, 123-125 (2010) , Academia: The changing face of tenure. 99http:///articles/life/education/2015/06/scott__and_the_post_tenure_university_an_apoc alyptic_scenario.2.html förändras så universiteten ges mer flexibilitet. Nedregleringen av trygghet för tenure i har – förstås – orsakat mycket diskussioner.101 102 103 har upp- repade gånger försvarat sitt beslut med argument såsom ”Kanske är det för tenure att undervisa och göra mer arbete istället för att försvara sig och sin omoderna anställnings- form.” tillkännagav även , ett offentligt finansierat college i med drygt 30 000 studenter, att de avskaffar framtida tenure-anställ- ningar.104 kommer nyanställda tenure-professorer vid endast erbjudas ett-årskontrakt. 6.2.3Några utmaningar med tenure track Det finns många kritiker till det amerikanska tenure track-systemet. Då systemet i sig tonar bort och minoriteten av de universitetsanställda forskarna/lärarna är en del av det är det få som tar det i försvar.105 Ett vanligt argument mot tenure track är att fasta tjänster vid universiteten är kostsamma – och ju mindre långsiktig finansiering universiteten har desto mindre kan de investera i långsiktiga anställningar. En stor skillnad mot är den djupt rotade amerikanska traditionen med privata donationer till både privata och offentliga universitet. Offentliga utbildningsinstitutioner har tidigare inte varit beroende av denna slags finansiering men det förändras nu i takt med krympande anslag från federal och delstatsnivå.106 Privat finansiering såsom terminsavgifter, donationer och investeringsavkastningar spelar således en viktig – och växande – roll för universitetens verksamhet och det blir då upp till universiteten själva att välja till vilken grad donationerna ska återspegla privata intressen respektive värna den akademiska friheten, där tenure track-systemet anses vara en grund- bult. Och många anser då att tenure track är en onödigt dyr grundbult.107 Ett annat argument mot tenure track-systemet är att det är en kvarleva av ett utdöende bruksmentalitets-tänk med livslånga anställningar.108 Vissa menar att på en alltmer rörlig arbetsmarknad bör även forskare/lärare bli mer flexibla och ansvarstagande för sina egna anställningar. En forskare bör – enligt detta argument – växa och höja sin kompetens vid varje anställning och när/om kompetensen inte längre passar eller utvecklas bör den anställde ”move on”. Enligt samma argument måste även universiteten utveckla sin arbetsgivaridentitet och roll från att vara trygga, familjära och omhändertagande till att istället bli mer snabbfotade och tänka mer strategiskt på hur de bäst kan toppa sina professionella forskarlag. 101http:///sections/itsallpolitics/2015/06/12/413995691/wisconsin-gov-walkers-next-battle-tenure 102http:///articles/a-brawl-over-tenure-on-wisconsin-campuses-1434755937 103http:///2015/06/06/opinion/scott-walkers-effort-to-weaken-college-tenure.html?_r=1 104https:///news/2015/09/24/state-college-florida-eliminates-continuous-contracts- puts-all-faculty-members-on 105https:///news/283-99-problems-but-tenure-ain-t-one 106Tillväxtanalys, 2015, Grundforskningsfinansiering vid högre lärosäten – minskande statliga anslag väcker frågor om framtida tillväxt och akademisk frihet 107http:///news/2006/04/06/costs 108https:///backchannel/the-full-time-job-is-dead-b9528bda1c87 Ett annat upplevt ålderdomstecken med tenure track är att det är en rigid och stelbent struktur som minskar möjligheten för nya eller tvärvetenskapliga discipliner. Självklart kan stora och finansiellt starka universitet uppdatera och utöka sitt tenure track-system utifrån nya behov, men det är få amerikanska lärosäten förunnat att ha den ekonomiska styrkan. Vidare har modern teknik med bland annat MOOC:s (Online Courses), öppna nätutbildningar, gjort att många universitet redan förändrat delar av sin under- visningskultur – och då förändras också universitetens behov av att ha fast anställda lärare på campus. Minskar forskares incitament för mobilitet Ett annat argument mot tenure track är att forskare med fasta och trygga anställningar blir ineffektiva, lata och/eller utvecklar akademiskt tunnelseende.109 Enligt denna devis ”jagar hungriga vargar bäst” – men det finns få (om några) evidens för att så är fallet. Att en fast anställning minskar mobiliteten är nog sant – men om det beror på anställningen eller på livssituationen vid stigande ålder är inte klarlagt. Förvisso kan en minskad mobilitet minska möjligheten för återväxten av yngre forskare inom tenure track, givet att inte antalet nya platser återspeglas – eller ökas – utifrån eventuella pensionsavgångar. Andra argument mot tenure track-systemet är att forskning prioriteras högre än under- visning, men det är till syvende och sist upp till respektive universitet att välja indikatorer och hur de ska viktas mot varandra.110, 111 6.3Mest män inom tenure Trots att könsdiskriminering inom utbildning är olagligt i är kvinnor underrepresen- terade på högre poster vid amerikanska universitet och högskolor. Endast en knapp fjärde- del på den högsta akademiska nivån bland ”full professors” är kvinnor trots att hälften av de som disputerar är kvinnor.112 Det är dock en fördubbling av antalet kvinnliga full professors sedan år 1993.113 Med ett avtagande tenure track-system är det svårt att sia om tenure är en bra väg för att öka kompetensen inom forskningen genom att inte förlora så många kvinnor som önskar göra en akademisk forskarkarriär. Det finns starka åsikter som hävdar att tenure track inte är en gynsam karriärstege för kvinnor i då det ofta kräver hårt och intensivt arbete under 7–, vilka ofta sammanfaller med den tid då kvinnor är i 30–40-års åldern.114 har förvisso ofta olika former av barnomsorg, men det är inte ovanligt att förskolorna på campus har avgifter på runt 10 000–per barn och månad. 6.4Yngre forskare och tenure track I , på samma sätt som i , är det fler som forskarutbildas än vad det finns tjänster i nästa akademiska karriärsteg. Ett av de främsta argumenten mot tenure track- 109http:///roomfordebate/2010/7/19/what-if-college-tenure-dies/tenure-reduces-intellectual- diversity 110http:///2014/02/06/opinion/a-solution-for-bad-teaching.html?_r=1 111http:///articles/SB10001424052702303610504577418293114042070 113http:///news/inequality-quantified-mind-the-gender-gap-1.12550 114http:///article/Is-Tenure-a-Trap-for-Women-/44814/ systemet är att det är avskräckande svårt att bli antagen, vilket gör att många ifrågasätter om det är de mest lämpade yngre forskarna som ställer in siktet på tenure. är det inte ovanligt att hugade tenure track-intressenter måste meritera sig med 6–postdoc- tjänster innan de ens har möjlighet att kvalificera sig för tenure track – vilket påtagligt förlänger unga forskares karriärutveckling. Att dessutom är en global magnet för forskningsintresserade och begåvade unga människor bidrar starkt till konkurrensen och gör det än mer utmanande för de som har siktet inställt på att göra akademisk karriär. har det vuxit fram en allmän debatt kring huruvida landets immigrationslagar håller jämna steg med globalise- ringen och nationens förändrade ekonomiska behov. Debatten gäller framförallt viseringspolitik, som gör det svårt för internationella studenter att stanna i landet och arbeta. Många menar – däribland President – att de föråldrade immigrationslagarna hotar unika ställning för begåvade och hårt arbetande människor.115 Förutom svårigheten för yngre forskare att få en tenure track-tjänst, anses det i vara mer alarmerande att forskare blir allt äldre innan de får sitt första egna forskningsanslag. Fast anställning och egen finansiering är inte utan koppling. , , som dominerar amerikanska biomedicinsk forskning, kom med en i mycket uppmärksammad och oroväckande rapport gällande medelåldern på de som tilldelas NIH:s mest vanliga anslag, R01. Att få ett R01-anslag räknas som en framgångsfaktor – ja, nästan en förutsättning – för en självständig biomedicinsk forskarbana i . var den genomsnittliga forskare när hen fick sitt första R01-anslag, hade den genomsnittliga åldern . Dessutom har antalet yngre forskare () som tilldelas R01-anslag minskat från () till (). Och tvärtemot hur det var delar NIH ut mer än dubbelt så många R01:s till forskare som är än till forskare under . Dessvärre ser det lika illa ut när alla NIH:s forskningsanslag inkluderas: bidragsfinansiering till yngre forskare (under ) har sjunkit från () till ().116 I är det hårda ekonomiska tider på universiteten, men tack vare landets heterogena och forskningsintensiva universitetsekosystem finns det många olika anställningsmöjlig- heter för den som är villig att satsa nästan allt. Att få en tenure efter avslutad tenure track är en akademisk anställningstrygghet. Själva tenure track-systemet är dock i gungning då det anses vara dyrt och exkluderande; ålderdomligt och stelbent; samt minskar rörligheten på arbetsmarknaden. För internationellt erkända toppforskare finns det dock nästan inga begränsningar om de erbjuds göra akademiska karriärer i . Däremot är det stenhård konkurrens om både anslag och tjänster för de forskare som inte tillhör den absoluta toppen. 115http:///the-press-office/remarks-president-comprehensive-immigration-reform%20 samt The Partnership For a New American Economy and The Partnership for New . Not coming to : Why the US is Falling Behind in the for Talent 116Proc Natl Acad Sci U S A. 2015 ; 112(2): 313–318, A generation at risk: investigators and the future of the biomedical workforce, . Jämförelse av några lärosätens system för meriteringsanställning (oftast interna) (bör vara externa) lyses fram till och 3–5 år 4–5 ledande teter som t ex Tillväxtanalys, myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, är en gränsöverskridande organisation med 60 anställda. Huvudkontoret ligger i och vi har verksamhet i , , , , och D.C. Tillväxtanalys ansvarar för tillväxtpolitiska utvärderingar, analyser och internationellt kontaktskapande och därigenom medverkar vi till: •stärkt svensk konkurrenskraft och skapande av förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag •utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft, hållbar tillväxt och hållbar regional utveckling Utgångspunkten är att forma en politik där tillväxt och hållbar utveckling går hand i hand. Huvuduppdraget preciseras i instruktionen och i regleringsbrevet. Där framgår bland annat att myndigheten ska: •arbeta med omvärldsbevakning och policyspaning och sprida kunskap om trender och tillväxtpolitik •genomföra analyser och utvärderingar som bidrar till att riva tillväxthinder •göra systemutvärderingar som underlättar prioritering och effektivisering av tillväxtpolitikens inriktning och utformning •svara för produktion, utveckling och spridning av officiell statistik, fakta från databaser och tillgänglighetsanalyser •tillhandahålla globala mötesplatser och främja internationellt kontaktskapande inom tillväxtpolitiken Här redovisar Tillväxtanalys de uppdrag myndigheten får i dialog med våra uppdragsgivare och som ska redovisas med kort varsel. Rapportserien – Tillväxtanalys huvudsakliga kanal för publikationer. Statistikserien – löpande statistikproduktion. PM – metodresonemang, delrapporter och underlagsrapporter är exempel på publikationer i serien. Tillväxtanalys Studentplan 3, 831 40 Telefon: | | U2015:05/2015/4 Frågor till universitet och högskolor som har doktorander med stipendier Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om trygga villkor och attraktiva karriärvägar för unga forskare (). Se bifogade kommittédirektiv. Utredningen har antagit namnet . Utredningens huvuduppdrag är att se över hur doktoranders villkor kan förbättras, hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär, hur användningen av på varandra följande visstidsanställningar i högskolan under långa perioder kan motverkas och hur mobiliteten för personalen vid universitet och högskolor kan öka. I fråga om doktoranders villkor har utredningen bl.a. i uppdrag att beskriva och analysera de studiesociala villkoren för de kvinnor och män som är doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier. Vidare ska utredningen utifrån analysen, och vid behov, lämna förslag till hur de studiesociala villkoren kan förbättras ytterligare för de kvinnor och män som är doktorander med utbildningsbidrag eller stipendier, utan att grundläggande principer inom socialförsäkringarna påverkas. Utredningen ska redovisa för- och nackdelar med de olika förslagen med särskilt beaktande av konsekvenserna för universitet och högskolor och för de kvinnor och män som är doktorander med stipendier från svenska eller utländska stipendiegivare. När det gäller vissa frågor om stipendier för doktorander i forskarutbildning finns ingen samlad information att tillgå och dessa frågor är inte möjliga att få besvarade utan medverkan från universitet och högskolor. Det gäller bl.a. uppgifter om vilka stipendiegivarna är och storleken på stipendierna. För att kunna utföra uppdraget i direktivet behöver vi därför kompletterande uppgifter. Vi vill därför att ni besvarar bifogade frågor (bilaga 1). Uppgifterna behövs för att utredningen ska kunna lämna förslag och göra konsekvensanalyser utifrån ett så bra och väl underbyggt underlag som möjligt. Det skulle vara till stor hjälp för utredningen att få svar på frågorna . Skicka svaren till utredningen via: . Stort tack för er hjälp! Frågor om stipendier för doktorander Frågorna i det följande gäller doktorander som har stipendier som sin huvudsakliga försörjningsform för forskarutbildning . 1.Redovisa vilka stipendiegivarna (exkl. Sida-doktorander1) är, med antal stipendier och total stipendiesumma för varje givare, fördelat på o utländska stipendiegivare, o svenska externa stipendiegivare, samt o egna fonder etc. 2.Storleken på stipendierna per heltidsdoktorand för kvinnor respektive för män. 3.Använder lärosätet egna fonder etc. för att tilläggsfinansiera doktorandens stipendium till en viss bestämd lägsta ersättningsnivå? Redovisa antal doktorander vid lärosätet som får sådan tilläggsfinansiering fördelat på kvinnor och män. Ange den totala summan för sådan tilläggsfinansiering för lärosätet . Följande uppgifter om doktorander med stipendier finns redan tillgängliga antalet doktorander med stipendier som finansieringsform vid universitet och högskolor, fördelat på kvinnor och män samt heltidsekvivalenter2, antalet försäkrade doktorander med stipendier fördelat per lärosäte (Kammarkollegiet), och antalet doktorander som är finansierade med bidrag från Sida, s.k. sandwich-doktorander fördelat per lärosäte. Utredningen har även tagit del av den av SUHF publicerade rapporten om Stipendiefinansierad forskarutbildning – kartläggning och förslag till rekommendationer (Dnr 14/077). 1Doktorander som ingår i Sidas ”sandwich-program”.