sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — I vårt förslag till förordning om ändring i 2 § polis- förordningen anges emellertid att bara en student som har fullgjort kursfordringar om minst 120 högskolepoäng från utbildningen som leder till polisexamen, under den vid verksam- hetsförlagda delen av utbildningen kan definieras som polisman, och då får polismans befogenheter. Därav följer rimligen att ett lärosäte finner det naturligt att förlägga den verksamhetsförlagda delen av utbildningen som avser yttre tjänst först i ett senare skede av utbildningen, för att den ska bli meningsfull. 10.4Befogenheter under och villkor för att få genomföra den verksamhetsförlagda delen av utbildningen vid Vårt förslag: För de delar av den verksamhetsförlagda utbild- ningen som enligt och utbildnings- anordnarens bedömning kräver polismans befogenhet bör krav på avslutade kurser med godkänt resultat motsvarande minst 120 högskolepoäng från utbildningen som leder till polisexamen ställas upp. Den som anställs som polisassistent av börjar i nästan samtliga fall sin anställning med i yttre tjänst. Den som har en polisexamen och har fått anställning hos Polis- myndigheten, måste direkt kunna arbeta i yttre tjänst med polismans befogenheter (se avsnitt 7.3.3 för en kort överblick över de särskilda befogenheter en polisman har). Det innebär att polis- assistenten under varje arbetspass har direkt kontakt med med- borgarna på olika sätt, med möjlighet att använda de särskilda befogenheter en polisman har, och får ingripa i olika sorters akuta situationer på både offentlig och privat plats. Han eller hon måste ha tillräcklig kunskap för att reagera adekvat och korrekt, ofta i pressade situationer. För att kunna förbereda sig för sådan tjänstgöring, måste den student som genomgår utbildning som leder till polisexamen, få handledd erfarenhet av sådana verkliga situationer och möjlighet att senare reflektera över situationen och det egna agerandet och dess konsekvenser. En del av situationerna kan vara riskfyllda. En handledare kan inte alltid vara nära studenten och om studenten inte i en akut situation har samma befogenheter som en polisman, kan de inblandade, allmänheten eller studenten och hans eller hennes kollegor i onödan utsättas för fara. måste den som ges polismans befogenheter ha tillräcklig kunskap och även praktisk färdighetsträning med sig från lärosätet. Eftersom utbildningsanordnarna i princip är fria att lägga upp sina utbildningar som de själva vill och fördela den verksamhets- förlagda utbildningen som de vill, kan det rent teoretiskt finnas vissa skillnader i vilka kunskaper och färdigheter stu- denterna har. Vi bedömer dock inte att risken är stor för att skillnaderna skulle vara avsevärda. Vi har ändå övervägt om det skulle vara möjligt att som villkor för att studenten ska kunna ha polismans befogenheter under (en del av) den verksamhetsförlagda utbildningen, ställa upp krav på vilka kunskaper studenten skulle ha inhämtat eller vilka kurser studenten ska ha fullgjort med godkänt resultat innan sådana befogenheter kan ges studenten. Två skäl har talat mot att införa en sådan ordning. Det första grundar sig i att utbildningsanordnarna ska ha frihet att själva bestämma utbildningsplan och kursplan för utbildningen. En reglering av vilka kurser eller vilka kunskaper en student ska ha genomgått respektive inhämtat för att få polismans befogenhet skulle, hur än det villkoret formuleras, innebära en inskränkning i lärosätenas frihet att själva planera utbildningen och dess innehåll. Det andra skälet är att vi anser att en sådan reglering kan motverka den flexibilitet och kvalitet i den verksamhetsförlagda utbildningen, som den framtida samverkan mellan Polismyndig- heten och lärosätena kan åstadkomma. De enskilda lärosätena kommer vara beroende av att anser att de studenter som de får ta emot från lärosätet har rätt kompetens som kommer vara beroende av kvali- teten på den utbildning som lärosätena erbjuder de studenter som senare ska utgöra den huvudsakliga rekryteringsbasen för myndig- heten. Vi anser därför att det är rimligt att kräva att de studenter som ska genomföra verksamhetsförlagd utbildning med polismans befogenheter vid har fullgjort kursfordringar på utbildningen som leder till polisexamen om minst 120 högskole- poäng. Det motsvarar än vad dagens studerande på grundutbildningen till polisman genomför innan de har möjlighet att få göra praktik i anställning som polisaspirant. Vi förutsätter att studenterna får möjligheter att på lärosätet förbereda sig för den verksamhetsförlagda utbildningen så att de har ingående kunskap om vad polismans befogenheter innebär och vilka krav det ställer dem inför. Det är viktigt att studenterna också får kunskap om reglerna om tjänstefel eftersom de träffar inte bara anställda, utan också dem som utan att inneha anställning eller uppdrag utövar myndighet.8 Utredningsdirektiven lyfter särskilt fram frågan om studenternas tillgång till sekretesskyddade uppgifter. I offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) finns bestämmelser om sekretess i det allmännas verksamhet. Sekretess innebär förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen (tystnadsplikt) eller genom att allmän handling lämnas ut eller det sker på annat sätt, enligt 1 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Sekretess ska iakttas av den myndighet där uppgiften är sekre- tessbelagd. Vidare ska sekretess iakttas av personer som på grund 8 20 kap. 5 § 1 st. 5 (1962:700). av anställning eller uppdrag hos en myndighet, på grund av tjänste- plikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltar eller har deltagit i myndighetens verksamhet. Sekretess ska också, enligt 2 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen, iakttas efter det att anställningen, uppdraget osv. Den som röjer uppgift som han eller hon är skyldig att hemlighålla kan dömas för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § . I polisens verksamhet gäller sekretess för uppgift som hänför sig till förundersökning eller till den brottsbekämpande verksamheten i övrigt, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs, som framgår av 18 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Sekretess gäller också, enligt 35 kap. offentlighets- och sekretesslagen, inom polisens brottsbekämpande verksamhet, för uppgift om enskilds (t.ex. misstänkt, målsägande och vittne) personliga och ekonomiska förhållanden. När studenterna gör fältstudier eller genomgår utbildning som är förlagd vid kommer de att utbildas så nära verksamheten att vi anser att det inte går att undvika att de kommer i kontakt med sekretesskyddade uppgifter. Därför är det ytterst viktigt att studenterna, dels under sin utbildning tillägnar sig kunskap om sekretessreglerna, dels medvetandegörs om vikten av dessa när de kommer i kontakt med sådana uppgifter vid eller hos en annan myndighet där de gör fältbesök eller någon del av den verksamhetsförlagda utbild- ningen. och även har sekretessblanketter som tillhandahålls externa personer som vistas på myndigheten. Blanketten informerar om reglerna och den externa personen intygar att denne kommer att följa dem. Den typen av blanketter kan också användas i utbildningssammanhang. 10.4.3Villkor för att ska ta emot studenter för den verksamhetsförlagda delen av utbildningen Kontroll av laglydighet och säkerhetsprövning med registerkontroll Våra överväganden och förslag: ska, innan den tar emot en student som genomgår utbildningen till polis- examen för att denne ska genomföra verksamhetsförlagd del av utbildningen där, kontrollera att denne fortsatt uppfyller de krav på laglydighet och övrig lämplighet som ställdes upp vid antagningen till utbildningen, vilket ska författningsregleras. Eftersom verksamheten vid skiljer sig från utbildningen men är säkerhetsklassad måste en ny säkerhetsprövning med registerkontroll göras innan studenten får möjlighet att genomföra den vid förlagda utbildningen. Detta måste göras tydligt för den som antas till utbildningen som leder till polisexamen. Vi har tidigare argumenterat för vikten av att de som antas till utbildningen som leder till polisexamen prövas med avseende på både laglydighet och övrig lämplighet och pålitlighet i förhållande till rikets säkerhet och skyddet mot terrorism (säkerhetsprövning). Enligt vårt förslag kommer utbildningen att förlängas något vilket skulle kunna innebära att det skulle kunna gå eller mer mellan den prövning som görs vid ansökan till utbildningen och den som sker vid anställning efter examen. kommer den nuvarande aspirantutbildningen att ersättas av verksamhetsförlagd utbildning under vilken studenterna kommer att delta i utbildning vid . kommer studenterna att vistas i en miljö där de kommer att komma i kontakt med sekretesskyddade uppgifter och personer i olika krissituationer. Det går inte heller att i förväg veta vilka uppgifter eller situationer som kan röra rikets säkerhet eller terroristbrott. Det är även viktigt att värna allmänhetens förtroende för polisen samt säkerheten. De studenter som fullgör den verksamhetsförlagda utbildningen vid kommer enligt vårt förslag kunna ha polismans befogenheter och även vara iklädda polisuniform och de kommer av allmänheten att uppfattas som polismän. Vi anser mot den bakgrunden att det är befogat att kontrollera studenternas laglydighet och övriga lämplighet inför den verksam- hetsförlagda utbildningen vid . Vi menar att det är viktigt att tydliggöra att studenterna, på grund av gällande regler, även kommer att genomgå en ny säkerhetsprövning med register- kontroll innan de får delta i den verksamhetsförlagda utbildningen vid . I kapitel 9 har vi redogjort för vilka regler vi föreslår ska gälla för tillträde till den utbildning som ska leda till polisexamen. För att kunna bli antagen till polisutbildningen har vi föreslagit att den som söker till polisutbildningen ska bedömas med avseende på laglydighet och övrig lämplighet. Vi har föreslagit att Universitets- och högskolerådet, efter att ha hört , ska få meddela närmare föreskrifter om vad som ska avses med lämplighet med hänsyn till laglydighet och övriga omständigheter. För att systemet ska vara tydligt och rättssäkert krävs det att den bedömning som görs inför den verksamhetsförlagda utbild- ningen utgår från samma kriterier som bedömningen vid antag- ningen, även om det är två olika myndigheter som ska göra bedömningen vid dessa olika tillfällen. Av den anledningen ska kontrollen göras enligt samma kriterier som den som gjordes vid antagningen. Detta innebär att kommer att begära ut nya uppgifter ur misstanke- och belastningsregistren om de studenter som ska göra den verksamhetsförlagda utbildningen hos dem. Vårt förslag till ändring av polisförordningen ger stöd för ett nytt uttag ur dessa register och för att göra den förnyade lämplighetsbedömningen. Vi har i vårt resonemang utgått från att de lärosäten som bedriver utbildning som leder till polisexamen vill ha samma möjligheter som polisprogrammen har att göra fältstudier hos och att använda skyddsutrustning, vapen och radiokommunikationsutrustning m.m. som anser vara skyddsvärda aktiviteter och därför beslutar att utbild- ningen ska vara placerad i säkerhetsklass. Därvid ska säkerhets- prövningen innefatta en registerkontroll enligt 13 § säkerhets- skyddslagen. Vi har redogjort för förfarandet i avsnitt 9.2.6. Den obligatoriska säkerhetsprövning med registerkontroll som kommer att göra när det gäller de studenter som ska genomföra den vid myndigheten verksamhetsförlagda utbild- ningen görs mot bakgrund av studenternas deltagande i verksam- heten vid och motsvarar den som görs avseende personer som ska anställas som polisassistenter. De studenter som inte klarar säkerhetsprövningen eller lämplig- hetsbedömningen kommer inte att kunna fullfölja sin utbildning eftersom de inte kan genomföra den verksamhetsförlagda utbild- ningen. Det förefaller också rimligt med tanke på att personen i frågan inte kommer att kunna anställas som polis efter avslutad utbildning. I kapitel 11 redogör vi för vilka regler som ska gälla för disci- plinåtgärder mot studenter och för avskiljande från utbildningen. 10.4.4Polismyndighetens handläggning av ärenden om brott under den verksamhetsförlagda utbildningen vid myndigheten Vårt förslag: De regler som gäller för handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befatt- ningshavare (också för polisaspiranter) ska också gälla för polisstudenter under den vid verk- samhetsförlagda utbildningen. I kapitel 11 behandlar vi de frågor som rör disciplinära åtgärder under utbildningen och avskiljande från utbildningen. som studenten genomför den vid Polis- myndigheten verksamhetsförlagda delen av utbildningen behövs det dock, enligt vår uppfattning, särskilda regler också för hand- läggningen av ärenden som rör brott av studenten. Förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare, gäller för handläggning av vissa ärenden som gäller anställda inom polisen, vissa uppdragstagare vid myndigheten och i vissa delar även för den som genomgår grundutbildning till polisman. Den gäller alltså i alla delar för dem som är aspiranter vid , eftersom de är anställda hos myndigheten. Den gäller i vissa delar för dem som studerar på polisprogrammet. Förordningen fastställer en särskild ordning för handläggningen av ärenden där en anställd påstås ha gjort sig skyldig till ett brott som har samband med anställningen eller på annat sätt har handlat felaktigt i sin myndighetsutövning, om en person har skadats allvarligt i samband med ett ingripande i tjänsten av en anställd eller om det i något annat fall kan bli fråga om att inleda en för- undersökning mot en anställd inom polisen för brott som har samband med anställningen.9 Förordningen gäller också för handläggningen av ärenden som rör brott som inte har samband med anställningen och då gäller den också för studerande på polisprogrammet. Dessutom gäller förord- ningen för verksamhet för att förebygga, förhindra eller upptäcka om en anställd eller studerande vid polisprogrammet utövar eller kan komma att utöva brottslig verksamhet som är av sådan allvarlighetsgrad att det innefattar brott med ett straff på fängelse . Sådana ärenden ska, enligt 8 §, handläggas vid avdelningen för särskilda utredningar. Förundersökningar i ärenden som förord- ningen täcker ska bedrivas med särskild skyndsamhet och förhör ska hållas av en åklagare eller en polisman vid avdelningen för särskilda utredningar. Med vårt förslag, där de studenter som genomför den verksamhetsförlagda utbildningen vid kommer att vara just studenter och inte anställda som dagens polis- aspiranter, kommer studenten ändå att på många sätt verka som en polisman, eftersom de i normalfallet kommer att ha polismans befogenheter. Det innebär att en misstanke om brott eller brottslig verksamhet mot studenten kommer att behöva handläggas i särskild ordning och inte till exempel av dennes ”kollegor” – polis- män på samma enhet eller region. Vi anser därför att förordningen ska gälla också för den som genomför den verksamhets- förlagda delen av utbildningen som leder till polisexamen och som också uppehåller befattning som polisman. 9 I fortsättningen i texten inkluderas i begreppet anställd också sådana uppdragstagare som definieras i förordningen och polisaspiranter (som ju är anställda av ). 10.5Handledning och samverkan mellan och lärosätena Våra förslag: För att tydliggöra vikten av samverkan mellan lärosätena och i fråga om utbildningen som leder till polisexamen och särskilt den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, ska åläggas en skyldig- het att samverka med de lärosäten som genomför utbildningen. bör få i uppdrag av regeringen att ta fram en strategi för hur handledningen av polisstudenter ska orga- niseras och genomföras på myndigheten och i samverkan med lärosätena. Flera medarbetare på lärosätet och hos avnämaren berörs när en student genomgår verksamhetsförlagd utbildning. Det är viktigt att handledare får information och utbildning i sina nya roller bland annat för att det ska finnas en samsyn kring vilka mål studenten ska uppnå och hur detta kan göras. Behovet av information och utbild- ning till handledare och övriga omfattar både utbildningens inne- håll och högskolepedagogik. Information och utbildning kan ges på olika sätt som oftast kompletterar varandra. Flera lärosäten ger till exempel handledar- utbildning för handledare i den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, några har dessutom webbaserat stöd som hand- ledarna kan återkomma till vid behov. Att skapa ett forum där handledare utbyter erfarenheter kring den verksamhetsförlagda utbildningen är centralt för utbildningens kvalitet. Vissa lärosäten ställer som krav att handledare har genomgått viss handledar- utbildning, andra tar fram tydliga planer med progression. En sådan plan synliggör vilka utbildningsbehov och vilka krav som ställs på medarbetare och på högskolan. Att organisera den verksamhetsförlagda utbildningen kommer att kräva engagemang från både lärosäten och . Detta gäller både organisation, planering, bemanning och utbild- ning av handledare. Eftersom olika delar av kommer att beröras och då flera lärosäten är inblandade rekom- menderar vi att samverkan mellan dessa parter formaliseras för att få en samsyn och en liknande struktur över landet. att möjliggöra att en verksamhetsförlagd utbildning med god kvalitet byggs upp. har publicerat rap- porten Uppföljning av den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna. Där noteras bland annat att samverkan och kvalitetssäkringen i övrigt underlättats av att lärosätena utvecklat administrativa stödsystem exempelvis genom databaser. Detta kan bland annat underlätta fördelningen av platser. Utbildningens verksamhetsförlagda delar kan föra med sig vissa svårigheter. har till exempel i rapporten examination rekommenderat bl.a. att det är viktigt att lärosätena tar ställning till vilken roll handledaren har. Vidare samlar rapporten konkreta råd och erfarenheter från olika lärosäten. En rapport från ger också en fingervisning om vilka områden som kan kräva särskild uppmärksamhet ur en rättssäkerhetsaspekt. Så är till exempel fallet vad gäller skapandet av mellannivåer mellan handledare och examinator vilket kan leda till otydlighet gällande till exempel vem som fattar beslut för både student och lärare. Den nuvarande ordningen innebär, som vi redogjort för, att studerande på grundutbildningen till polisman gör en betald praktikperiod hos under den senare delen av utbildningen, den s.k. aspiranttjänstgöringen. Under aspiranttjänst- göringen har aspiranten tillgång till en handledare och en instruktör hos . Enligt de uppgifter vi fått del av under utredningens gång fungerar handledningen mycket bra på en del tjänstgöringsplatser medan funktionen på andra kan behöva utvecklas och styras upp. För att ska stå väl förberedd för det nya systemet, när det står klart vilka lärosäten som har ansökt om och fått examenstillstånd för utbildningen som leder till polisexamen, bör myndigheten inventera resurser för handledning, system och organisation. Vi anser att regeringen bör ge Polis- myndigheten i uppdrag att ta fram en strategi för hur hanledningen av polisstudenter ska organiseras och genomföras på myndigheten och i ett senare skede, i samråd med de lärosäten som ska bedriva sådan utbildning, besluta hur detta ska ske på myndigheten. Det är viktigt att studerande har en personskadeförsäkring när de studerar. tecknar Universitets- och högskolerådet i enlighet med 1 kap. 11 a § högskoleförordningen (1993:100) en person- skadeförsäkring för studenter hos Kammarkollegiet för lärosätenas räkning. Försäkringen är en olycksfallsförsäkring som omfattar studenter inskrivna vid ett svenskt universitet eller högskola. Med olycksfall avses en kroppsskada orsakad av en plötslig och ofrivillig händelse med yttre våld mot kroppen. Försäkringen gäller i under skoltid och under direkt färd mellan bostaden och den plats där skoltiden tillbringas. Med skoltid menas all tid inom lärosätets lokaler och område. Försäkringen gäller även på praktik eller på en arbetsplats godkänd av skolan. Försäkringen är kostnadsfri för studenterna. Kammarkollegiet tillhandahåller också en utökad försäkring som innehåller utökat personskadeskydd och olycksfall, som bland annat Linnéuniversitetet tecknar för sina studerande på grundutbildningen till polisman. 10.5.2Hinder att fortsätta utbildningen En viktig fråga som har ett tydligt samband med studenter som begår brott eller av annan anledning uppför sig olämpligt under utbildningen är säkerheten på och omkring utbildningen. Under polisutbildningen och i synnerhet under den del av polis- utbildningen som är verksamhetsförlagd på befinner sig studenterna så nära den reguljära polisverksamheten att det kan inträffa att de begår allvarliga fel eller misstag och därmed riskerar att skada andra personer eller verksamheter, eller sig själva. Detta kan bland annat inträffa om de saknar de kunskaper eller färdigheter som krävs. En högskola som bedriver polisutbildning indelar utbildningen i kurser eller delkurser som kan ha olika omfattning och för vilka föreskrifter ska slås fast i kursplaner. Där kan t.ex. föreskrivas att det för att få börja på en kurs krävs godkänt resultat från en eller flera andra kurser. Även den verksamhetsförlagda delen av utbild- ningen utgör en eller flera kurser. En student som inte når målen för en kurs och inte får kursen godkänd kan – om föreskrifter om detta finns – hindras att börja på en eller flera andra kurser och hindras möjligen därmed också att fortsätta sin utbildning. Detta utvecklas närmare i avsnitt 10.3.2. De möjligheter som finns att hindra en student från att delta i en utbildning är avskiljande från utbildningen enligt högskolelagens regler, avstängning av disciplinära skäl enligt 10 kap. högskole- förordningen och underkännande vid examination. Något ut- rymme för att tvinga en student att på andra grunder göra ett uppehåll från en utbildning finns inte. Genom att följa studenternas insatser under utbildningen, bland annat under den verksamhetsförlagda utbildningen, får högskolan kunskap om deras prestationer. Om en student inte uppnår lärande- målen för en kurs kan eller högskolan underkänna honom eller henne på prov eller på den utbildningens verksam- hetsförlagda delar. Universitet och högskolor har också enligt 6 kap. 21 § hög- skoleförordningen möjlighet att besluta om föreskrifter som begränsar antalet prov- och praktiktillfällen. Det minsta antalet för prov måste vara fem och det minsta för praktik två tillfällen. En student som har underkänts tillräckligt på prov eller praktik kan då inte fortsätta utbildningen. Detta förutsätter att det i kursplanerna framgår att godkänt betyg på de tidigare kurserna är tillträdeskrav för att få fortsätta till nästa kurs. Det är viktigt för studenternas rättssäkerhet att förutsättningarna för lärosätets och studenternas agerande är tydligt reglerade. Det kan under vissa förutsättningar vara nödvändigt att avbryta en students praktik eller verksamhetsförlagda utbildning. En möjlighet är att fatta beslut om betyg, vilket i ett sådant fall skulle innebära ett underkänt betyg, innan studenten genomgått kursen.10 Enligt 6 kap. 18 § högskoleförordningen ska betyg sättas på en genomgången kurs om inte högskolan föreskriver något annat. För att en examinator ska kunna fatta beslut om betyg innan en student har genomgått hela kursen måste en regel om detta finnas i kursplanen. Med tanke på att det endast är i undantagsfall som examination ska kunna ske bör regeln i kursplanen, enligt 10 Detta beskrivs i när en högskola avbryter en students praktik (2007:58R). , formuleras så att det framgår att det krävs speci- ella omständigheter för att examination ska kunna ske innan studenten har genomgått hela kursen.