sou · H4B360 · 2016-10-05 00:00:00 — Ett starkare skydd för den sexuella integriteten SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl.a. göra en översyn av våldtäktsbrottet, lämna förslag på hur ett särskilt oaktsamhetsansvar för våldtäkt bör utformas och granska hur rättsväsendet hanterar våldtäktsärenden. Enligt tilläggsdirektiv ombildades utred- ningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Av tilläggs- direktiv från följer att kommittén även har i uppdrag att bl.a. ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas och analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som sker via internet. Lagmannen, numera justitierådet, förordnades att fr.o.m. vara särskild utredare. är ordförande i den parlamen- tariska kommittén. förordnades (), (), (), (), (), (Brottsoffer- myndigheten), () och () som experter i utredningen. Genom beslut förordnades (S), Gulan Avci (L), , (M), , (KD), (MP), (M), (MP), (S), (C), (S), (SD) och (V) som ledamöter i kommittén. entledigades som ledamot i kommittén och (SD) förordnades i hans ställe fr.o.m. . Genom beslut entledigades Gulan Avci som ledamot i kommittén och (L) förordnades i hennes ställe fr.o.m. . entledigades som expert i kommittén. Från och med förordnades () som expert. entledigades som ledamot i kommittén och (C) förordnades i hans ställe fr.o.m. . Hovrättsassessorn, numera utnämnda rådmannen, har varit sekreterare fr.o.m. . Hovrättsassessorn har varit sekreterare fr.o.m. t.o.m. . Kommittén, som har antagit namnet sexualbrotts- kommitté (Ju 2014:21), överlämnar härmed betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten, SOU 2016:60. Kommitténs ledamöter och experter har i huvudsak varit eniga vid utformningen av de överväganden och förslag som presenteras. Betän- kandet har därför formulerats i vi-form. Experten har emellertid avgett en reservation avseende förslaget att ändra sexual- brottslagstiftningen så att straffansvar inträder vid ofrivilligt deltag- ande. Ledamöterna har avgett särskilda yttranden. Dessa fogas till betänkandet. Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ............................. Förslag till lag om ändring i ...................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:609) om 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister....................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister............................................. 1.6Förslag till förordning om ändring i luftfartsförordningen (2010:770)........................................... 1.7Förslag till förordning om ändring i kungörelsen (1969:84) om polisens användning av skjutvapen Kommitténs uppdrag och arbete ................................. Den gällande sexualbrottslagstiftningen ............................... Allmänt om reformen ........................................... Särskilt om en samtyckesreglering....................... Något om samtycke som allmän ansvarsfrihetsgrund ....... Gärningsmannens subjektiva ansvar för gärningen ............ övervägande och debatt om oaktsamhetsansvar för sexualbrott ...................... De nordiska länderna ........................................................... Överväganden om en ny sexualbrottslagstiftning.......... Behovet av en ny sexualbrottslagstiftning .......................... Ett nytt 6 kap. ................................................. 5.4Våldtäkt och vissa andra brott får nya 5.5Närmare om utformningen av bestämmelserna om sexuellt övergrepp och sexuell kränkning ........................... 5.5.2Valet att delta frivilligt måste komma till 5.5.3Omständigheter som innebär att ett uttryckt val att delta inte ska tillmätas betydelse ............... 5.5.5Sexuellt övergrepp som med hänsyn till omständigheterna är mindre allvarligt.................. 5.6Sexualbrott som sker utan kroppslig beröring från gärningsmannens sida, t.ex. på internet............................... Högsta domstolens dom [NJA 2015 s. 501] ....... Attunda tingsrätts dom [mål B 1687-14]............. 5.6.4Överväganden om straffansvar för sexualbrott som sker t.ex. på internet ...................................... 5.7Skärpt syn på sexualbrott mot barn som har fyllt femton men inte ...................................................... 5.7.2Överväganden om en skärpt syn på sexualbrott mot barn ............................................. 5.8 Synnerligen grovt brott ........................................................ 5.8.1Tidigare lagstiftningsärenden om synnerligen 5.8.2Utdömda strafftider för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn .......................................... 5.8.3Överväganden om att införa synnerligen grovt sexuellt övergrepp och synnerligen grovt sexuellt övergrepp mot barn ................................. 5.8.4Straffskalan för sexuellt övergrepp och sexuellt övergrepp mot barn ................................. 5.8.5Utgångspunkter för utformning av 5.8.6Överväganden om straffskalorna för de olika graderna av sexuellt övergrepp.............................. 5.8.7Överväganden om straffskalorna för de olika graderna av sexuellt övergrepp mot barn ............. 5.9Överväganden om ett oaktsamhetsansvar för Utgångspunkter för kriminalisering .................... 5.9.3Är det befogat att utöka det straffbara området för sexualbrott? Närmare om utformningen av ett oaktsamhetsansvar för sexualbrott ...................... 5.9.5Oaktsamhetsbrotten undantas från kravet på dubbel straffbarhet när de har begåtts mot ett Bättre stöd till målsäganden under rättsprocessen....... Förordnande av målsägandebiträde ..................... Kompetenskrav för målsägandebiträde ............... Byte, substitution och entledigande .................... Utvärderingar av lagstiftningen............................ Förordnande av offentlig försvarare .................... Kompetenskrav för offentlig försvarare .............. Återkallelse av förordnande och substitution ..... Särskild företrädare för barn ................................................ Förordnande av särskild företrädare för barn ..... Kompetenskrav för särskild företrädare för barn .. Byte, substitution och entledigande .................... 6.5Överväganden om ändringar i lagen om 6.5.1Frågan om förordnande av målsägandebiträde 6.5.3Möjligheten för ett målsägandebiträde att sätta annat ombud i sitt ställe begränsas.............. Granskning av rättsväsendets hantering av sexualbrott .. Spårsäkring inom hälso- och sjukvården ............................. Spårsäkring efter sexualbrott ................................ Spårsäkringssats för sexualbrott ........................... Rättsväsendets hantering av sexualbrott ............................. Analys av rättsväsendets hantering av sexualbrott ............. Hälso- och sjukvården .......................................... 7.4.5Några avslutande synpunkter på utbildningsbehovet i samhället ............................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Vilka berörs av förslagen?..................................................... Personer som åtalas eller utsätts för Offentliga försvarare och målsägandebiträden .... Förslagen till en ny sexualbrottslagstiftning ....... Förslagen om ändringar i lagen om Förslagen efter kommitténs granskning av rättsväsendets hantering av sexualbrott............... Ekonomiska konsekvenser av övriga förslag....... Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................... Konsekvenser för små företags eller villkor i övrigt i förhållande till större Behovet av speciella informationsinsatser ........... Övriga konsekvenser som ska redovisas.............. Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister .................................... Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister .......................................... Förslaget till förordning om ändring i luftfartsförordningen (2010:770) ........................................ Förslaget till förordning om ändring i kungörelsen (1969:84) om polisens användning av skjutvapen .............. Reservationer och särskilda yttranden ................................ Förteckning över personer som kommittén sammanträtt med i ....................................... Förteckning över personer som kommittén sammanträtt med i ........................................... Inbjudan till hearing med intresseorganisationer ....... Deltagare vid hearing med intresseorganisationer...... Nuvarande 6 kap. .................................... Jämförelsetabell 6 kap. ........................... beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrottet. Utredningen ombildades senare – genom beslut – till en parlamentariskt sammansatt kommitté och har där- efter fått ytterligare ett tilläggsdirektiv. Kommittén har antagit namnet sexualbrottskommitté. Vårt uppdrag har i huvudsak bestått av tre delar. Den första och mest omfattande delen av uppdraget har bestått i att göra en över- syn av våldtäktsbrottet. I den delen har särskilt ingått att genomföra en praxisgenomgång i syfte att kartlägga hur våld- täktsbrottet har tolkats och tillämpats överväga om det bör införas en samtyckesbaserad reglerings- modell för våldtäkt ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräck- ligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet lämna förslag på hur en reglering för ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt bör utformas. Den andra delen av uppdraget har varit att granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder ärenden om våld- täkt och hur rättsväsendet i övrigt hanterar sådana ärenden för att därefter överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan för- bättra sitt arbete inom området. Den tredje delen av uppdraget har bestått i att överväga om åtgärder kan vidtas för att förbättra rutinerna när det gäller förord- nande av målsägandebiträde. Utifrån den kartläggning och analys som vi har gjort i nämnda delar har uppdraget även inneburit att lämna förslag på de författ- ningsändringar eller andra åtgärder som krävs. I uppdraget inryms även ett ställningstagande till vilka konsekvenser som kan följa på förslagen. Behovet av en ny sexualbrottslagstiftning Sexualbrottslagstiftningen har varit föremål för översyn , vilket resulterade i en omfattande reform och lagändringar . Vid båda tillfällena övervägdes om lagstiftningen skulle ändras så att grunden för straffansvar skulle vara bristande samtycke. I samband med reform var det främsta skälet som framfördes mot en samtyckeslagstiftning att det fanns en risk för att fokus på målsäganden skulle öka om lagen konstruerades på det sättet. Vid det tillfället fanns det inget kon- kret lagförslag att ta ställning till utan regeringens ställningstagande gjordes mot bakgrund av en tänkt s.k. ren samtyckeslagstiftning. Med en sådan lagstiftning avses att straffansvaret enbart baseras på frånvaro av samtycke utan att det ges några närmare an- visningar i lagen om vilka krav som ska ställas för att samtycket ska godtas (eller med andra ord anses giltigt). 2013 framhölls att skälen för att göra grundläggande förändringar i lagstiftningen efter att reform hade trätt i kraft måste vara mycket starka. Reger- ingen menade då att de brister i sexualbrottslagstiftningen som sexualbrottsutredning hade pekat på kunde avhjälpas genom ändringar i den befintliga lagen. Den grundläggande konstruktionen skulle därför inte ändras. Genom den översyn som vi har gjort har vi dragit slutsatsen att skyddet för den sexuella integriteten, i den bemärkelsen att de gär- ningar som bör vara straffbara också är straffbara, förefaller vara heltäckande. I några situationer kan det dock ifrågasättas om den befintliga lagstiftningen säkerställer ett tillräckligt starkt straffrätts- ligt skydd mot vissa gärningar. De fall som vi har identifierat som problematiska är sådana där en sexuell handling har genomförts med en person som inte vill delta i handlingen, men där det inte har förekommit något tvång och gärningsmannen inte heller har ut- nyttjat personens särskilt utsatta situation eller beroendeställning. Samma problem utpekades som en brist i lagstiftningen av sexualbrottsutredning. Även hanteringen av de s.k. virtuella våld- täkterna har, i vart fall fram till relativt , varit svåra att in- rymma i det befintliga regelverket. Trots att det har gjorts flera ändringar i sexualbrottslagstiftningen finns det alltså fortfarande situationer där den sexuella integriteten och självbestämmanderätten kränks och där det är tveksamt om gärningen omfattas av ett tillräckligt starkt straffrättsligt skydd. Mot den bakgrunden menar vi att det återigen finns anledning att överväga om sexualbrottslagstiftningen ska ändras. Behovet av förändring kan hanteras på två sätt. Antingen kan den nuvarande lagstiftningen återigen kompletteras eller förtyd- ligas. Alternativt kan lagstiftningen ändras så att den i stället utgår från att det är straffbart att genomföra en sexuell handling med någon som inte deltar frivilligt. I valet mellan att komplettera den nuvarande lagstiftningen och helt ändra den har vi kommit fram till att lagen ska ändras. Skälen för det är dels att vi menar att de far- hågor som har framförts mot en samtyckeslagstiftning i tidigare lagstiftningsärenden kan hanteras genom ett gediget lagstiftnings- arbete, dels att det finns flera fördelar med att ändra lagen så att gränsen mellan straffbar och straffri gärning dras vid om genom- förandet av en sexuell handling har varit ofrivilligt snarare än fram- tvingad med något medel eller genom att en persons utsatta situa- tion har utnyttjats (se avsnitt 5.2 för en grundligare genomgång i detta avseende). Vårt förslag är alltså att lagkonstruktionen för sexualbrott ska ändras genom att kapitlets huvudstadgande utformas på så sätt att straffbarheten drabbar den som, med en person som inte deltar fri- villigt, genomför ett samlag eller en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag. Motsvarande ändring föreslås för bestämmelsen om sexuellt tvång. För att undvika att vårt förslag leder till orimliga förväntningar på att förändringen ska leda till fler fällande domar bör det fram- hållas att det inte finns skäl att anta att en samtyckeslagstiftning kommer att leda till några större skillnader när det gäller antalet fällande domar. De bevissvårigheter som finns med dagens lagstift- ning kommer nämligen att vara desamma med den reglering som vi föreslår. Åklagaren kommer också, precis som tidigare, att ha den fulla bevisbördan för sitt gärningspåstående. Det kan till och med förhålla sig så att andelen fällande domar, rent statistiskt, kan komma att minska i förhållande till antalet anmälda brott i samband med att förslagen genomförs. Det finns nämligen anledning att tro att antalet anmälda händelser kan komma att öka om våra förslag genomförs. Om så blir fallet som antalet uppklarade och lagförda brott ligger kvar på samma nivå som leder det till att det, statistiskt sett, kommer att verka som att antalet fällande domar sjunker. Däremot kan vårt förslag om att införa ett oaktsamhets- ansvar för vissa sexualbrott leda till att antalet fällande domar ökar något (se mer om det förslaget nedan). Brottsbeteckningen våldtäkt ersätts med sexuellt övergrepp När vi nu föreslår en sexualbrottslagstiftning som inte bygger på våld och tvång som brottsförutsättningar ska betydelsen av att sam- tidigt ändra brottens beteckning inte underskattas. Vårt förslag är därför att brottsbeteckningarna våldtäkt, sexuellt tvång och våld- täkt mot barn tas bort och ersätts av andra beteckningar. Från rent språkliga utgångspunkter kan det ifrågasättas om rubri- ceringen våldtäkt inte borde ha ändrats redan när utnyttjandefallen lades till i bestämmelsen i och med reform. Redan då upp- hörde i praktiken kravet på våld eller hot från gärningsmannens sida. När vi nu tar ytterligare steg från krav på våld och tvång skulle en fortsatt användning av beteckningen våldtäkt kunna ge ett miss- visande sken av att det fortfarande ställs ett krav på att gärningen ska ha genomförts med våld eller tvång. Om avsikten med föränd- ringen är att ge uttryck för ett tydligt normativt budskap är det mycket som talar för att man bör införa en ny rubricering för de allvarligaste sexualbrotten. När det gäller brottsbeteckningen sexuellt tvång talar de språkliga skälen lika starkt för en ändring. Det skulle kunna hävdas att brottsbeteckningen våldtäkt borde finnas kvar alldeles oavsett om det finns något brottsrekvisit som föreskriver våldsanvändning eller inte, eftersom ordet har en tydlig betydelse och innebörd hos allmänheten. Vi menar dock att det – mot bakgrund av att uppfattningen om vad som är en ”riktig” våldtäkt är omgivet av många åsikter och fördomar – finns betyd- ligt starkare skäl för en förändrad brottsbeteckning. Vi föreslår därför att brottsbeteckningarna för våldtäkt och sexuellt tvång ändras till sexuellt övergrepp och sexuell kränkning. Brottsbeteck- ningen för de gärningar som tidigare rubricerades våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn bör också ändras till sexuellt övergrepp mot barn respektive sexuell kränkning av barn. Som en konsekvens av förslagen får även andra brott nya beteckningar, t.ex. motsvarande grova brott. I betänkandet används de nya beteck- ningarna för att beskriva brotten. Deltagandet i en sexuell handling ska vara frivilligt Vårt förslag innebär att de medel som tidigare angavs som brotts- förutsättningar i bestämmelserna om våldtäkt och sexuellt tvång tas bort. Gränsen mellan straffbar och straffri gärning ska i stället dras vid om deltagandet har skett ofrivilligt. Den lagstiftning som vi föreslår brukar i den allmänna debatten hänvisas till som en samtyckeslagstiftning. Begreppet samtycke an- vänds emellertid redan i och har i det sammanhanget fått en definition som inte överensstämmer med den innebörd som vi menar att begreppet bör ha om det används i samband med sexualbrott. Vi har därför valt att använda begreppet frivillighet i de nya bestämmelserna om sexualbrott. Begreppet är normativt och kan ges den innebörd som lagstiftaren finner lämplig. Vårt förslag skiljer sig också från tidigare lämnade förslag genom att det tydlig- görs i lagtexten i vilka fall ett deltagande inte ska anses ha skett frivilligt. Av lagen ska det framgå att valet att delta måste komma till ut- tryck för att det ska anses vara frivilligt. Det innebär att frivillig- heten måste kommuniceras genom ord eller handling för att det ska godtas. I praktiken innebär det att endast ett ”ja” eller ett aktivt deltagande i handlingen ska kunna tolkas som frivillighet av den eller de övriga som deltar. Underförstådda (inre eller tysta) sam- tycken ska alltså inte godtas. En viktig poäng är att det alltså inte finns något krav på att en person säger ”nej” eller aktivt visar sitt motstånd mot att delta i en sexuell handling. Inte heller ska passivi- tet kunna tolkas som ett frivilligt deltagande. Ett uttryck för frivilligt deltagande är alltid i någon mening begränsat till ett visst tillfälle och till den sexuella handling frivillig- heten har uttryckts för. Om någon ger uttryck för sin vilja att delta i en viss sexuell handling kan det alltså inte tas för gott att personen i fråga även vill delta i andra sexuella handlingar. En självklar sak är att en person när som helst kan ångra sitt beslut att delta i en sexuell handling. En sådan ändrad uppfattning måste då komma till uttryck genom ord eller handling så att den eller de andra som deltar har möjlighet att uppfatta den ändrade in- ställningen och avbryta den sexuella handlingen. Mot bakgrund av vad man vet om bl.a. frozen fright-reaktioner kan det tyckas vara orimligt att ställa upp krav på att den som inte längre vill delta i en sexuell handling måste uttrycka det genom ord eller handling. Av rättssäkerhetsskäl måste man dock ställa ett sådant krav på den som inledningsvis har gett uttryck för en vilja att delta, men som sedan har ångrat sig. Kravet gäller dock enbart om personen tidi- gare, i samband med att den sexuella handlingen påbörjades, har gett uttryck för en vilja att delta i den sexuella handlingen. En konsekvens av att frivilligheten måste komma till uttryck är att det inte ska vara möjligt att ge uttryck för frivilligheten i förväg t.ex. vid sömn, medvetslöshet eller i någon annan liknande situa- tion. Skälet för det är helt enkelt att det inte är möjligt för en person som sover eller är medvetslös att i det läget ge uttryck för en ändrad uppfattning. I lagen ska det inte anges närmare hur frivilligheten ska komma till uttryck. Det kan i och för sig tyckas rimligt att samtliga inblan- dade i en sexuell samvaro muntligen ger uttryck för att de vill delta. Just sexuell samvaro föregås emellertid sällan av en närmare diskussion parterna emellan om vad som ska ske. I stället kan det vara så att sam- varon växer fram succesivt genom parternas handlande, t.ex. genom ömsesidigt utväxlande av kyssar, kramar och smek. Kommunikationen kan alltså vara både direkt och indirekt. Det innebär att en lagstift- ning med formkrav för hur parterna ska uttrycka sig skulle anses verklighetsfrämmande av många och svårtillämpad för domstolarna. Det överlämnas därför till rättstillämpningen att avgöra hur detta närmare ska bedömas i det enskilda fallet. Omständigheter som innebär att ett uttryckt val att delta inte ska tillmätas betydelse Det vore orimligt om alla uttryck för frivilligt deltagande godtogs som uttryck för en persons rätt till självbestämmande. För att den nya lagstiftningen ska få ett klart och tydligt innehåll ska det ut- tryckligen anges i lagen vilka omständigheter som innebär att ett uttryckt val att delta ändå inte godtas av rättsordningen som ett frivilligt deltagande. Om ett uttryckt val att delta ska godtas eller inte bör vara beroende av om något medel har använts för att ”få fram ett ja” från övriga deltagare. Det finns många fördelar med att en ny lagstiftning inte skiljer sig i alltför stort hänseende från tidigare lagstiftning, bl.a. genom att äldre praxis då fortfarande kan tillämpas till viss del även på den nya lagstiftningen. I vårt förslag har därför de medel som enligt gällande rätt kan medföra straffansvar för våldtäkt, sexuellt tvång och sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning angetts som omständigheter som gör att ett uttryck för frivillighet inte ska till- mätas betydelse. Samma sak gäller de omständigheter som enligt nuvarande lagstiftning medför brott på grund av att gärningsmannen har utnyttjat en persons särskilt utsatta situation. Som utgångspunkt gäller dock att det för att det över huvud taget ska bli intressant att göra en bedömning av huruvida ett uttryckt val att delta frivilligt är giltigt eller inte måste det alltid krävas att det finns ett uttryck för frivillighet.