sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — Om eleven redan får början vet att hon eller han kommer att läsa två kurser i matematik så ingår båda kurserna i studievägen och provet är bara obligatoriskt i den avslutande kursen, dvs. matematik 2 i exemplet. För elever på yrkesprogram är antalet prov i princip oförändrat För yrkesprogram innebär förslaget att de nationella proven i kurserna engelska 5, matematik 1 och svenska eller svenska som andraspråk 1 blir obligatoriska för flertalet elever. Det innebär ingen skillnad av antalet prov på yrkesprogrammen jämfört med . Undantaget är Hotell- och turismprogrammet där provet i engelska 6 kommer att vara obligatoriskt med utredningens förslag. är både proven i engelska 5 och 6 obligatoriska på det pro- grammet. Elever på yrkesprogram kan välja att läsa fler kurser i ämnena engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk. Om en elev väljer till en kurs där det finns ett nationellt prov ska provet i den högsta kursen vara obligatoriskt. För de elever där tillvalet görs senare i utbildningen, när provet i den första kursen redan är genomfört, blir effekten att eleverna måste göra två prov i ämnet. I de fall båda kurserna, dvs. såväl den obligatoriska som den tillvalda, ingår i studievägen innan det första provet är genomfört behöver eleven bara göra provet i den avslutande kursen. Ett minskat antal nationella prov tillsatte regeringen en gymnasieutredning31, vilken ska redovisa sina förslag . Av Gymnasie- utredningens direktiv framgår att utredaren ska analysera och föreslå hur elevernas rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan32 kan stärkas. ger yrkesprogrammen inte grundläggande behörighet till högskolan om inte eleverna själva väljer till de ytterligare kurser i svenska och engelska som krävs för behörighet. Alla nationella program i gymnasieskolan bör, enligt , i fort- sättningen erbjuda en bred gemensam kunskapsbas som ger grund- läggande högskolebehörighet. När vi lämnar våra förslag har ännu inte presenterat sina förslag om hur elevernas rätt att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas. Gymnasie- och kunskapslyftsminister har dock i några sammanhang33 uttalat sig om hur denna rättighet skulle kunna stärkas. En lösning som hon har pekat på är att åter- introducera den grundläggande högskolebehörigheten på yrkes- programmen så att de ämnen som krävs för behörighet ingår i utbildningen till att börja med. Om en elev verkligen inte vill läsa dessa ämnen kan hon eller han aktivt välja bort dem. Ett förslag som det gymnasie- och kunskapslyftsministern har lyft fram skulle innebära att nationella prov i andra kurser i regel skulle vara obligatoriska på yrkesprogrammen. Avslutande kurser skulle vara engelska 6 och svenska eller svenska som andraspråk 3. Om en elev aktivt väljer bort dessa högre kurser i engelska och svenska efter att de inledande kurserna är avslutade skulle effekten kunna bli att eleven inte genomför något nationellt prov alls i engelska och svenska eller svenska som andraspråk. Det vore, enligt vår uppfattning, olyckligt. överväger olika alternativ när det gäller att stärka elevernas rättighet att läsa de kurser som leder till grund- läggande behörighet till högskolan och ska, som nämnts ovan, 31Kommittédirektivet En attraktiv gymnasieutbildning för alla (dir. 2015:31). Tilläggs- direktiv 2015:82 och 2015:141. 32För grundläggande behörighet till högskolan krävs bl.a. att eleven har läst t.o.m. kurserna engelska 6 och svenska eller svenska som andraspråk 3. 33Se t.ex. 16 § Svar på interpellation 2015/16:108 om situationen för elever inom gym- nasieskolans yrkesprogram i protokoll 2015/16:26; Ekots lördagsintervju 2015- 01-31, Ett minskat antal nationella prov redovisa sina förslag först . Eftersom Gymnasie- utredningen ännu inte har lagt fram sina förslag är det inte möjligt att överblicka vilka konsekvenser deras förslag kommer att få för de nationella proven på yrkesprogrammen i gymnasieskolan. Även i andra situationer skulle en effekt av vårt förslag kunna bli att en elev inte genomför något prov alls i ett eller flera av prov- ämnena. Om en elev byter från ett högskoleförberedande program till ett yrkesprogram och redan har slutfört de inledande kurserna utan att göra proven kan denna effekt uppstå. På det högskole- förberedande programmet skulle eleven ha läst högre kurser och gjort proven i de avslutande kurserna i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. På yrkesprogrammet är de inledande kurserna, som eleven redan har slutfört, också de av- slutande. Endast om eleven i exemplet väljer till fler kurser efter programbytet kommer hon eller han att genomföra nationella prov. Vi anser, som tidigare nämnts, att det är olyckligt om en elev inte genomför något prov alls i provämnena. Denna situation borde dock inte uppstå alltför ofta, dels eftersom den förutsätter pro- grambyte, dels eftersom många elever sannolikt kommer att delta i nationella prov som lärare genomför även i de kurser där proven är frivilliga. För vuxenutbildning på gymnasial nivå föreslås inga förändringar av vilka prov som är obligatoriska Gymnasieskolans prov i kurserna engelska 5 och 6, matematik 1, 2, 3 och 4 samt svenska och svenska som andraspråk 1 och 3 ska också användas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Precis som ska proven vara obligatoriska i de av de upp- räknade kurserna som en elev läser. Utredningen lämnar alltså inga förslag om förändringar när det gäller vilka prov eleverna i kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå ska genomföra. Ett minskat antal nationella prov Proven i vissa matematikkurser kommer enbart att vara obligatoriska inom vuxenutbildning på gymnasial nivå De tre inledande matematikkurserna har parallella spår för olika program. För yrkesprogrammen finns ett a-spår (matematik 1a och 2a). För EK, ES, HU och SA34 finns ett b-spår (matematik 1b, 2b och 3b). För NA och TE35 finns ett c-spår (matematik 1c, 2c och 3c). Varje variant av kurserna har ett nationellt prov. Det innebär att det finns tre prov i matematik 1: ett för kurs 1a, ett för kurs 1b och ett för kurs 1c. I matematik 2 finns också tre prov medan matematik 3 har två prov: ett i kurs 3b och ett i kurs 3c. Som tidigare nämnts har utredningen inte funnit några skäl att förändra det antal prov som finns , vilket innebär att det fortfarande ska finnas nationella prov i bl.a. kurserna matematik 1, 2, 3 och 4. Vi har inte heller funnit några skäl för att se över det faktum att de olika matematikspåren har olika prov. Vårt förslag att proven endast ska vara obligatoriska i den högsta avslutande kursen i studievägen får dock konsekvenser för vissa av proven. Några prov, t.ex. i kursen matematik 1c, kommer inte att vara obliga- toriska på några av programmen eller inriktningarna i gymnasie- skolan. Däremot kommer det att finnas elever inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som läser dessa kurser. För de här eleverna kommer proven därmed att vara obligatoriska. Inom gymnasieskolan kan de prov som inte är obligatoriska genomföras på frivillig basis. 8.1.12Förändringar bör genomföras för de muntliga delproven Samtliga förmågor och allt innehåll i kurs- och ämnesplanerna kan inte prövas i de nationella proven De nuvarande nationella proven prövar stora delar av kurs- och ämnesplanernas förmågor och centrala innehåll. Dock prövas inte hela kurs- och ämnesplanerna. Proven är alltså inte slutprov eller 34Ekonomiprogrammet (EK), Estetiska programmet (ES), Humanistiska programmet (HU) och Samhällsvetenskapsprogrammet (SA). 35Naturvetenskapsprogrammet (NA) och Teknikprogrammet (TE). Ett minskat antal nationella prov examensprov, utan en del av en lärares samlade information om en elevs kunskaper.36 Flera av de intressenter som utredningen har träffat anger far- hågor om de nationella proven skulle fungera som slutprov eller examensprov. Några av farhågorna är att när proven får större betydelse för enskilda elever skapas än mer stress runt dem. Det skulle också, enligt intressenterna, vara olyckligt om man fattar avgörande beslut på underlag av ett enda prov. I ett slutprov eller examensprov får mätosäkerheten stor betydelse för individens fort- satta skolgång. Den här ståndpunkten har även stöd i forskning.37 I forskningen betonas vikten av upprepade mätningar, dvs. att en bedömning inte bör baseras på ett enskilt prov utan på flera olika underlag. Om proven skulle fungera som slutprov eller examensprov anger dessutom intressenterna att det finns elevgrupper, t.ex. elever med funktionsnedsättning, som skulle ha väldigt svårt att prestera på ett enskilt, stort prov. När det gäller gymnasieskolan finns det intressenter som har svårt att se ett system med slut- eller examensprov i en kurs- utformad skola. Om sådana prov skulle införas behöver de kanske pröva hela ämnet och inte bara sista kursen. En ytterligare farhåga från intressenterna är att slutprov eller examensprov gör att vissa ämnen (provämnen) betonas på bekostnad av andra (t.ex. yrkes- ämnen). Av tilläggsdirektiv38 framgår att frågan om att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan ska utredas, men även om ämnesbetyg skulle införas kvarstår flertalet av de ovanstående farhågorna gentemot examensprov. I stället för att öka omfattningen av vad som prövas i de nation- ella proven bör omfattningen begränsas, uppger några intressenter. Det kan, enligt intressenterna, göras genom att vissa av de förmågor som prövas utgår ur proven. Ett exempel på en del som skulle kunna utgå är, enligt dessa intressenter, de muntliga momenten. 36Se även avsnitt 3.3.4. 37Se t.ex. (), () in Education (NCME) (2014). Standards for Educational and Psychological Testing. Se även avsnitt 3.13.1. 38Kommittédirektivet Tilläggsdirektiv till , U 2015:01 (dir. 2015:141). Ett minskat antal nationella prov Muntliga delprov anses tidskrävande att genomföra De befintliga nationella proven i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk innehåller muntliga delprov. Från och med /16 ska de muntliga delproven i årskurs 6 och 9 genom- föras utlagda . I gymnasieskolan ska de muntliga delproven, som tidigare, genom- föras i slutet av kurserna. Enligt flera av de intressenter som utredningen har träffat tar de muntliga delproven mycket tid i anspråk. De ska dessutom genom- föras i mindre elevgrupper, vilket innebär att övriga elever blir lärarlösa eller får vikarie. Ofta anses genomförandet av delproven vara mer tidskrävande än vad lärarna får tillbaka i form av stöd för sin bedömning av elevernas kunskaper. Det här bekräftas också av de lärarenkäter som lärarna får fylla i när de genomför nationella prov. Enligt lärarenkäten i svenska och svenska som andraspråk39 är det muntliga delprovet mest tidskrävande och svårast att få till schematekniskt. Kritiken mot de muntliga delproven gäller i större utsträckning ämnet matematik än ämnena engelska, svenska och svenska som andraspråk. I matematik utgör det muntliga en mindre del av ämnet än i språk. Lärare anser att förmågan att kommunicera matematik lämpligare prövas i undervisningen än i ett nationellt prov. De muntliga delproven är tidskrävande utan att de i tillräcklig utsträck- ning bidrar till att lärarna får ett utökat bedömningsunderlag. Dess- utom menar vissa av intressenterna, framför allt lärare som vi har träffat vid våra skol- och huvudmannabesök, att de muntliga del- proven i matematik ibland ligger på en för låg nivå. Det är för lätt för eleverna att uppnå betyget E på den muntliga delen. som de muntliga delproven i matematik möter kritik anser vissa av våra intressenter att de har haft en positiv effekt på matematik- undervisningen och inneburit att den har blivit mer kommuni- kativ40. Muntliga prov är också positiva för att elever ska få visa sina kunskaper på olika sätt, särskilt elever som är skrivsvaga. 39Uppsala universitet (2014). Sammanställning av uppgifter från lärarenkät vid ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk i åk 9, vt 2014. 40Se även avsnitt 3.14.2. Ett minskat antal nationella prov Muntliga delprov i matematik bör ersättas av betygsstödjande nationella bedömningsstöd Utredningen delar intressenternas uppfattning att de muntliga del- proven tar för mycket tid i anspråk i förhållande till vad de ger till- baka i form av ett utökat bedömningsunderlag. I engelska, svenska och svenska som andraspråk utgör det muntliga innehållet en stor del av respektive ämne. Därför anser vi att muntliga förmågor måste komma till uttryck även i de nationella proven. Ämnet mate- matik har däremot inte samma betoning på muntligt innehåll. Det är förvisso viktigt med kommunikation i matematik och det är positivt att eleverna får visa sina kunskaper på olika sätt. Vår slutsats är dock att vi måste prioritera en rimlig arbetssituation för både lärare och elever. Mot denna bakgrund anser vi att muntliga delprov inte bör ingå i de nationella proven i matematik. I stället för de muntliga del- proven bör utarbeta betygsstödjande nationella bedöm- ningsstöd i muntlig form i matematik. Bedömningsstöden bör vara frivilliga för lärarna att använda. Därigenom får lärare tillgång till frivilliga bedömningsstöd som kan användas i undervisningen när lärarna anser det lämpligt. Stöden ger också en signal om att kommunikation är viktigt i mate- matik men att förmågan prövas bättre på annat sätt än genom ett nationellt prov. Som nämnts i avsnitt 6.3 ska följa upp och utvärdera hur bedömningsstöden används och fungerar. Det bör även gälla de nya bedömningsstöden för de muntliga delarna i matematik. När lärarna sätter betyg i matematik måste de dock beakta de muntliga förmågor som lyfts fram i kurs- och ämnesplanerna. Dessutom måste de låta eleverna visa sina kunskaper på olika sätt, eftersom läroplanerna kräver att lärarna gör en allsidig bedömning av elevernas kunskaper. Muntliga delprov i engelska, svenska och svenska som andraspråk bör även fortsättningsvis genomföras Som tidigare nämnts genomförs fr.o.m. /16 de muntliga delproven i årskurs 6 och 9 i utlagda . Utredningen anser att det finns Ett minskat antal nationella prov goda skäl att låta de muntliga delproven i engelska, svenska och svenska som andraspråk i dessa årskurser ligga kvar . låg de muntliga delproven utlagda , i princip hela vårterminen. är de förlagda till en betydligt sent . Med den nya förläggningen blir det mer lika mellan skolor när delproven genomförs. Dock är det inte längre möjligt att genomföra de muntliga proven sent i årskursen. Det kan tyckas orättvist eftersom eleverna inte ges optimala förut- sättningar att utveckla sina muntliga förmågor innan provet genom- förs. Vi gör dock bedömningen att fördelarna överväger, framför allt eftersom både elever och lärare får en rimligare vårtermin när ett av de mest tidskrävande delproven förläggs på höstterminen. Med anledning av de skäl som vi har lyft fram anser vi att munt- liga delprov i engelska, svenska och svenska som andraspråk i års- kurs 6 och 9 även fortsättningsvis bör genomföras utlagda . Muntliga delprov bör spelas in bedömer de flesta lärare själva elevernas prestationer på de muntliga delproven.41 Det finns ingen reglering vare sig av att proven ska bedömas av fler än en lärare eller av att de muntliga del- proven ska spelas in. I lärarinformationen till proven i engelska finns dock en rekommendation om att de muntliga delarna bör spelas in. Om de muntliga delproven inte spelas in måste den eller de lärare som ska göra bedömningen sitta med vid provtillfället. Det försvårar sam- eller medbedömning, eftersom det är väldigt tidskrävande om fler än en lärare ska delta. Dessutom är det svårt som elev att kunna granska och ifrågasätta en lärares bedömning om det helt saknas dokumentation av provtillfället. I engelska finns uppgifter om hur stor andel av lärarna som spelar in de muntliga delproven. När det gäller prov var det av lärarna i årskurs 9 som spelade in dessa delar.42 För matematik, svenska och svenska som andraspråk saknas mot- svarande uppgifter. När det gäller proven i svenska och svenska 41Se även avsnitt 3.5.1. , Äp 9 engelska, 2015. Ett minskat antal nationella prov som andraspråk nämner många lärare att det har varit till stöd att spela in diskussionerna för att sedan kunna lyssna igenom dem på nytt.43 För att det ska finnas en dokumentation av de muntliga del- proven och för att underlätta medbedömning av dessa delar anser utredningen att de muntliga delproven i engelska, svenska och svenska som andraspråk bör spelas in. I avsnitt 9 föreslår vi en stegvis digitalisering av de nationella proven. Från och med det att alla prov är datorbaserade och genomförs i en digital provplatt- form bör inspelningar kunna hanteras automatiskt av systemet. En sak som plattformen också bör kunna hantera är lagring och arkivering av inspelningarna. När ett digitalt system finns framme bör de muntliga delproven i engelska, svenska och svenska som andraspråk spelas in. Detta bör regleras i föreskrifter. bör lärarna rekommenderas att spela in de muntliga del- proven men på frivillig basis. Liknande skrivningar som den som finns i lärarinformationen till proven i engelska bör införas även för svenska och svenska som andraspråk i avvaktan på den digitala plattformen och regleringen att de muntliga delproven bör spelas in. De inspelningar vi tänker oss är ljudinspelningar, inte film. Vissa elever kan uppleva det som känsligare och mer pressat att bli inspelade än att lämna skriftliga lösningar. Det gäller dock framför allt om det handlar om filminspelningar. Även vid ljudinspelningar kan vissa elever uppleva situationen som stressande. Vår bedöm- ning är då att det är viktigt att informera eleverna om syftet med inspelningen, dvs. att den är till för att stärka elevernas rättssäker- het och möjliggöra medbedömning. På samma sätt som att skrift- liga elevlösningar måste lagras på ett säkert sätt måste även ljud- inspelningarna av de muntliga delproven göra det. 8.1.13Tidsomfattningen av de nationella proven bör ses över De nuvarande nationella proven ska genomföras sent i årskursen eller kursen, med undantag för de muntliga delproven. /16 genomförs proven i svenska och svenska som andraspråk i Sammanställning av uppgifter från lärarenkät vid ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk i åk 9, vt 2014. Ett minskat antal nationella prov årskurs 9 , proven i engelska genomförs och mate- matikproven i maj.44 För gymnasieskolans del ligger proven något senare: eller december samt eller maj.45 När utredningen nu föreslår att provens syften ska renodlas till ett – det betygsstödjande – är det möjligt att proven kan förläggas ännu senare eller i kursen. Därför finns det en risk för fortsatt provträngsel trots att antalet obligatoriska prov minskar. Mot denna bakgrund anser vi att tidsomfattningen av de nation- ella proven bör ses över. Strävan bör vara att elevernas totala provtid ska minska jämfört med . Det kan göras genom att t.ex. minska antalet delprov eller tiden per delprov eller att ändra fördelningen mellan olika typer av uppgifter i proven. Dagens nationella prov består av olika typer av uppgifter. Det kan t.ex. vara flervalsuppgifter, kortsvarsuppgifter, uppgifter där eleverna ska redovisa lösningar eller resonemang, uppsatser, munt- liga uppgifter och laborativa uppgifter. Några av dessa uppgifts- typer kräver endast korta elevsvar och är mer lättbedömda (t.ex. flervals- och kortsvarsuppgifter). Andra kräver mer omfattande elevsvar och mer komplexa bedömningar (t.ex. uppsatser, muntliga uppgifter och uppgifter där eleverna ska redovisa lösningar). De uppgiftstyper som kräver mer omfattande elevsvar tar att genomföra och bedöma. Därför behöver antalet uppgifter i varje prov ofta begränsas. Eftersom antalet uppgifter begränsas blir provet mindre mätsäkert än ett prov med många uppgifter. Ett mer svårbedömt prov ger också i större utsträckning olika resultat för olika bedömare. prövar sådana här mer komplexa upp- gifter väl de förmågor som betonas i de svenska kurs- och ämnes- planerna och de speglar läroplanernas kunskapssyn. Att komplexa uppgifter ingår i proven visar också att uppgifterna utgör en viktig del av det som ska behandlas i undervisningen. Prov tenderar att påverka undervisningen och då är det viktigt att proven överens- stämmer med ämnes- eller kursinnehållet. Annars riskerar proven att snäva in undervisningens innehåll.46 44Se även /bedomning/nationella-prov/provdatum/grundskola/arskurs- 9/provdatum-for-de-nationella-proven-i-arskurs-9-1.199523 45Se även /bedomning/nationella- prov/provdatum/gymnasieskola/provdatum-1.163274 46Se även avsnitt 3.14.2. Ett minskat antal nationella prov Utredningen anser att de nationella proven bör ha en rimlig balans mellan olika uppgiftstyper för att åstadkomma prov som är mätsäkra och relativt lättbedömda men också stämmer överens med kurs- och ämnesplanernas innehåll. innehåller vissa prov få flervals- eller kortsvarsuppgifter47, trots att forskning visar att även mer komplexa förmågor, som analys, reflektion och värdering, går att pröva med flervalsuppgifter48. Detta bidrar till att dessa prov brister i mätsäkerhet och bedömaröverensstämmelse49 samt att bedömningen blir mer tidskrävande för lärarna. När nationella prov utvecklas anser vi därför att konstruktörerna bör överväga vilka förmågor som kan prövas med hjälp av någon typ av flervals- eller kortsvarsuppgift. Om en förmåga kan prövas med en sådan upp- giftstyp bör den användas. Sedan finns det också förmågor i kurs- och ämnesplanerna som inte kan prövas med denna typ av upp- gifter. Genom dessa överväganden tror vi att en del av dagens öppna uppgifter kan ersättas av olika typer av mer eller mindre komplexa flervals- eller kortsvarsuppgifter. Dessutom kan antalet sådana uppgifter öka genom att fler uppgifter läggs till i proven som helhet. Därigenom blir proven mer lättbedömda och en kom- mande digitalisering med automaträttning underlättas. Mer kom- plexa uppgifter, t.ex. uppsatser, muntliga uppgifter och uppgifter där eleverna ska redovisa sina lösningar, bör dock fortfarande ingå i proven. Skälen för det är att proven bör spegla bredden i kurs- och ämnesplanerna och läroplanernas kunskapssyn samt att undvika att proven snävar in undervisningens innehåll. Frågor om hur olika uppgiftstyper ska användas i de nationella proven bör hanteras i arbetet med det gemensamma ramverk som vi i avsnitt 13.1 föreslår ska införas. I ramverksarbetet bör också behandlas frågor om vilka andra åtgärder som kan vidtas för att minska tidsomfattningen av de nationella proven, t.ex. att minska antalet delprov eller tiden per delprov. 47Se även avsnitt 3.13.2. 48http://link.springer.com/article/10.1186%2F1472-6920-7-49#page-1; assessing_21st_century_skills_ncme.pdf 49Se även avsnitt 3.5.3. Ett minskat antal nationella prov 8.1.14Insamlingen av resultat på de nationella proven bör underlättas är skolor skyldiga att lämna uppgifter om resultaten på de nationella proven till () som på Skol- verkets uppdrag samlar in och sammanställer statistik på olika nivåer. Uppgifterna lämnas för samtliga elever från huvudmännen eller skolenheterna. Det är inte reglerat vem hos huvudmannen eller skolenheten som ska rapportera in resultaten.50 Enligt de lärarenkäter som lärarna får fylla i när de genomför nationella prov51 upplevs inrapporteringen av resultat på de nation- ella proven som tidskrävande. Eftersom lärarna upplever det här som en arbetsuppgift som tar tid är det sannolikt så att flera lärare hanterar inrapporteringen själva. Detta bekräftas även av de lärare och rektorer som vi har träffat vid våra skol- och huvudmanna- besök. För att kunna se om de nationella proven fungerar som betygs- stöd bör resultaten på proven även fortsättningsvis samlas in nationellt. Provresultaten behövs också för att kunna tydliggöra relationen mellan proven och betygen, vilket vi i avsnitt 12 föreslår ska göras. finns en risk med insamlingen i att den kan medföra att provresultaten används på ett inte avsett sätt, dvs.