sou · H4B363 · 2016-09-28 00:00:00 — Regeringen bör därför med stöd av 1 kap. 3 a § lagen om totalförsvarsplikt besluta att total- försvarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt i form av grundutbildning. Personer som är motiverade för att delta i Försvarsmaktens verksamhet kan visa intresse för frivilligt insteg i pliktsystemet. Det personalbehov som inte kan tillgodoses genom frivilligt insteg till plikten ska tillgodoses genom kallelse till mönstring där motivation är en viktig faktor för vem som ska anses vara bäst lämpad. Den årliga volymen kallade till mönstring bör utgå från resultatet av föregående års frivilliga intresseanmälningar. Inriktningen bör vara att antalet kallade till mönstring och antalet som gjort en intresseanmälan och går vidare in i pliktsystemet tillsammans efter inskrivning ska uppfylla Försvarsmaktens totala årliga personalbehov. Utredningens förslag till personalförsörjningsmodell beskrivs närmare i kapitel 6 samt i bilaga 2. Utredningen har även övervägt en personalförsörjningsmodell där plikt och frivillighet arbetar i två parallella system som kompletterar varandra. Utredningen ser dock betydande praktiska svårigheter att utbilda hela förband bestående av såväl totalförsvarspliktig som frivillig personal i en sådan modell. Av regeringens beslut om inriktning för Försvarsmaktens verksamhet för åren 2016 framgår att myndigheten ska överväga att inledningsvis utbilda hela kontraktsförband för att påskynda uppfyllnaden av dessa. Vidare framgår att Försvarsmakten ska låta krigsplacera den icke anställda totalförsvarspliktiga personalen i kontraktsförbanden. Utredningen ser därför att denna förbandstyp regelmässigt kommer att bestå av såväl anställda som icke anställda gruppbefäl, soldater och sjömän. Även i ett tillväxtperspektiv ser utredningen det som nödvändigt att hela förband ska kunna utbildas. Personalen i förbanden skulle i så fall under utbildningen komma att lyda under olika regelverk med olika skyldigheter, förmåner och möjlighet att avbryta utbildningen. Modellen skulle vidare öppna för taktiserande. En totalförsvarspliktig som inte vill bli inskriven för värnplikt skulle till exempel kunna anmäla sig för frivillig tjänstgöring, för att därefter direkt efter att den frivilliga utbildningen påbörjats avbryta denna och därmed slippa värnplikten. Utredningen har därför inte gått vidare med denna modell. 5.2Förslag till tidsplan för införandet Utredningens förslag: Regeringen bör med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt besluta att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att fullgöra mönstring respektive grundutbildning med värnplikt. Beslutet ska gälla vad avser skyldigheten att fullgöra mönstring och vad gäller skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt . Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska då regeringen fattat beslut, och senast , informera totalförsvarspliktiga födda och 2000 om beslutets innebörd. Totalförsvarspliktiga födda ska senast kunna inkallas till mönstring för inskrivning till grundutbildning med värnplikt 2018. Behovet av inkallade bör baseras på tidigare erfarenhetsvärden och resultatet av de frivilliga intresseanmälningarna 2016 och 2017. Totalförsvarspliktiga födda ska kunna inkallas till mönstring för inskrivning till grundutbildning med värnplikt 2019. Behovet av inkallade bör baseras på resultatet av de frivilliga intresseanmälningarna 2018. Annan utredning som ett led i ett frivilligt insteg i pliktsystemet för den som anmäler intresse, ska kunna genomföras med början . Utredningen bedömer att de tyngst vägande skälen för att avgöra tidpunkten för införandet är behovet att snabbt öka den operativa förmågan i krigsförbanden mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget samt att ge berörda inkallade tillräcklig förvarning om att de kan komma att tas i anspråk för värnplikt. Övriga faktorer som påverkar införandetidpunkten är tidsplanen för de nödvändiga politiska besluten, de berörda myndigheternas förberedelser samt behovet att lämna samhällsinformation om förändringen. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har i sina föreskrifter om totalförsvarsplikt (TPVFS 2007:1) bland annat föreskrivit att totalförsvarspliktiga ska kallas till mönstring det kalenderår de fyller , att kallelsen till mönstring inte får utfärdas senare än en månad före dagen för inställelsen och att en kallelse till utbildning om möjligt bör sändas ut , och inte får sändas ut senare än en månad, före utbildningens start. Avvikelser från föreskrifterna får ske, till exempel om särskilda skäl föreligger eller om den enskilde medgivit detta. I ljuset av det försämrade omvärldsläget och behovet att snabbt öka den operativa förmågan i krigsförbanden bedömer utredningen att sådana särskilda skäl skulle kunna anses vara uppfyllda. Utredningen bedömer likväl att det är angeläget att de tidsgränser som varit praxis i värnpliktssystemet kan upprätthållas, inte minst med hänsyn till att de som inledningsvis berörs av förändringen inte haft anledning att planera för skyldigheten att fullgöra värnplikt. Under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas bedömer utredningen att tidsgränserna i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter kan upprätthållas. Detta förutsätter att mönstring av frivilligt sökande och totalförsvarspliktiga födda kan påbörjas och att dessa ges slutligt beslut om inskrivning för tjänstgöring senast . Grundutbildningen kan då starta tredje kvartalet 2018. Totalförsvarspliktiga födda mönstrar och genomför grundutbildning . När det gäller tidpunkten för övergången har utredningens utgångspunkt varit att tidpunkten bör väljas så att den totala rekryteringsvolymen påverkas i så liten utsträckning som möjligt. Det är angeläget att det redan första året går att fylla på med inkallade i den mån de intresserade som väljer att göra tester och vill mönstra inte efter att beslut om inskrivning fattats når upp till Försvarsmaktens behov. Det kan inte uteslutas att övergången kan komma att påverka antalet som frivilligt vill genomföra tester i negativ riktning. Om en sådan situation skulle uppstå och det inte är möjligt att komplettera med inkallade riskerar utbildningsvolymerna att bli låga . Det skulle därmed kunna vara kontraproduktivt att övergå till grundutbildning med värnplikt för de som frivilligt vill genomföra tester innan pliktdelen i systemet är på plats. Utredningen anser vidare att det ur rekryteringssynpunkt är viktigt att den som frivilligt vill genomföra tester om att få genomföra grundutbildning med värnplikt inte ska behöva inställa sig två gånger vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en gång för att antagningspröva i det gamla systemet och en gång till för att mönstra i det nya systemet. Detta förutsätter att den som är frivilligt sökande ska kunna mönstra . Mot bakgrund av detta föreslår utredningen att frivilligt sökande med början ska kunna fullgöra mönstring för inkallelse till grundutbildning med värnplikt 2018. Förslaget förutsätter att totalförsvarspliktiga födda genom kallelse till mönstring efter inskrivning kan komplettera så att en tillräcklig volym värnpliktiga genomför grundutbildningen . Det har under utredningens arbete framkommit att det ur de berörda myndigheternas perspektiv skulle vara att föredra att senarelägga skyldigheten att genomföra grundutbildning med värnplikt ett eller . Likväl är det utredningens bedömning att det i ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska läget är angeläget att personalförsörjningssystemet stabiliseras så skyndsamt som möjligt. Utredningen vill också erinra om att vid övergången till det frivilliga personalförsörjningssystemet genom uttalade att utgår från att regeringen och Försvarsmakten noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas (bet. 2009/10:FöU8). Utredningen menar därför att det inte är rimligt att vänta med införandet till 2019 eller 2020 och anser att ett genomförande i enlighet med föreslagen tidsplan är att föredra. De problem som bland annat är kopplade till avsaknad av systemstöd för att ersätta det föråldrade datasystemet PLIS behöver därför hanteras genom tillfälliga lösningar till dess att nödvändigt systemstöd har utvecklats. Utredningen utesluter inte att främst Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kan behöva tillföras ytterligare resurser för den hantering detta kan innebära i övergångsperioden. Utredningen bedömer vidare att Försvarsmakten med sin nuvarande planering bör kunna hantera grundutbildningsvolymer upp till 4 000 oavsett om dessa inkallas för att utbildas med stöd i totalförsvarsplikten eller genom frivillighet. Utredningens bedömningar och förslag om utbildningsvolymer för att kunna stabilisera personalförsörjningen lämnas i kapitel 11. 6Personalförsörjning med stöd i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Regeringen har konstaterat att det finns utmaningar i det nu gällande personalförsörjningssystemet och att dessa utmaningar leder till ett reformbehov. Utredningens förslag bör utgå från befintlig lagstiftning om totalförsvarsplikt då regeringen har gjort bedömningen att lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ger tillräckliga möjligheter att vid behov stabilisera personalförsörjningssystemet genom en ökad användning av totalförsvarsplikten (dir. 2015:98). Som redogjorts för ser både det säkerhetspolitiska läget och försvarsinriktning annorlunda ut jämfört med hur situationen såg ut när lagen om totalförsvarsplikt kom till och förarbetena till denna skrevs. Utredningen anser att lagen om totalförsvarsplikt bör tolkas utifrån rådande förutsättningar. Utredning för därmed inte in nya element i totalförsvarsplikten utan gör endast bedömningen att man i syfte att ge ett förbättrat stöd i arbetet med att utröna motivation och lämplighet för värnpliktstjänstgöring, kan använda sig av annan utredning enligt 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt i större utsträckning. har inte behov av samma volymer i krigsförbanden som när pliktinstrumentet tillämpades på till exempel , då har reducerat antalet krigsförband i krigsorganisationen. För utredningen är det av hög prioritet att en ny personalförsörjningsmodell vid förändrat behov av försvarsberedskap, snabbt ska kunna försörja försvar långsiktigt. Vidare anser utredningen att det är av stor vikt att den egna motivationen och intresset från individen att tjänstgöra i Försvarsmakten även Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt framgent ska vara vägledande för personalförsörjningen. Detta för att främja att de individer som utbildas under plikt i tillräcklig omfattning väljer att fortsätta inom Försvarsmakten genom anställningar som gruppbefäl, soldater och sjömän, inom hemvärnet eller som officerare. Utredningen anser att den modell som arbetats fram kan leverera detta. Nedan kommer att redogöras för det system utredningen bedömer tillgodoser behov i så väl fredstid som vid höjd beredskap och i krigstid. Personalförsörjningsmodellen som utredningen föreslår består av en moderniserad värnplikt som tar sin utgångspunkt i att i möjligaste mån få in motiverade individer som har ett intresse av att genomföra militär utbildning och i förlängningen väljer att ta anställning i Försvarsmakten eller på annat sätt tjänstgöra där. Därmed ingår både inslag av frivillighet och plikt. Frivilligheten manifesteras i att totalförsvarspliktiga ges möjlighet att anmäla att de är intresserade av att genomföra annan utredning och efter det får ta ställning till om de vill mönstra. Inledningsvis kan konstateras att alla individer som kommer till Försvarsmakten, oavsett om det är genom att de anmäler intresse eller att de har kallats till mönstring med plikt, ska hanteras enligt lagen om totalförsvarsplikt. Gemensamt för alla är att man ska fylla i det så kallade beredskapsunderlaget. Resan genom den moderniserade personalförsörjningsmodellen börjar med beredskapsunderlaget. 6.2.2Kallelse till mönstring utifrån beredskapsunderlaget I beredskapsunderlaget lämnar individen uppgifter om sig själv efter begäran av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Beredskapsunderlaget utgår från 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt. För att en totalförsvarspliktigs förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kunna utredas och bedömas är han eller hon skyldig att, på begäran av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en annan Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt statlig myndighet som regeringen bestämmer, en kommun eller ett landsting, skriftligen eller muntligen eller, om det behövs, vid en personlig inställelse lämna nödvändiga uppgifter om hälsotillstånd, utbildning, arbete och personliga förhållanden i övrigt. Individen får också lämna uppgifter om hur motiverad denne är att genomföra militär utbildning då viljan att genomföra utbildningen kan utgöra en viktig faktor i bedömningen av vem som är bäst lämpad. Med dessa uppgifter som grund kallar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet individer som bedöms lämpliga utifrån en samlad bedömning hur motiverade de är och hur de i övrigt uppfyller Försvarsmaktens kravprofil, till mönstring. En mönstring ska ske genom att individen personligen inställer sig. Vidare ska den omfatta medicinska och psykologiska undersökningar och annan utredning av individens personliga förhållanden (2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Om det skulle uppstå ett läge där behov av totalförsvarspliktig personal som genomför militär grundutbildning inte kan tillgodoses endast av de som bedöms vara motiverade kan även personer som inte är lika motiverade komma att kallas till mönstring. Som utgångspunkt bör dock motivationen i utgöra basen för personalförsörjningen. Försvarsberedskapens krav och den slutliga bedömningen av bäst lämpade fäller dock det slutliga avgörandet. Utredningen föreslår att beredskapsunderlaget skickas ut till hela åldersklassen det året individen fyller i stället för rådande system, vilket är i samband med individens 18-årsdag. Innan delar av lagen om totalförsvarsplikt lades vilande och det nuvarande systemet med frivillighet infördes var detta gängse rutin. Dock kallades då den inledande utredningen som genomfördes i form av en webbundersökning för lämplighetsundersökning. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet skickade ut ett webbaserat lämplighetstest till alla som var mönstringspliktiga. Detta webbaserade lämplighetstest utgjorde sedan underlag för bedömning av vilka som hade förutsättningar för att skrivas in för tjänstgöring till mönstring. Detta har behandlats bland annat i SOU 2009:63. Ut- redningens föreslag innebär ett återförande av tidigare rådande system, men med en inriktning där det framhålls att motivation och intresse bland annat bör utgöra kriterier för om en individ är lämplig. Detta är en bedömning som gjordes redan tidigare och därmed inte i sig är helt ny, men som utredningen nu understryker Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt än mer och som bör utgöra ett av ingångsvärdena. Med ett sådant upplägg får även individen tidigt en indikation på och kunskap om vad som ska hända. Utredningen ser ingen anledning att inte nu använda sig av tidigare gällande tillvägagångssätt. Det är Totalförsvarets rekryteringsmyndighet som ansvarar för att skicka ut beredskapsunderlaget, kalla till samt genomföra mönstring. Att inte inställa sig till mönstring efter kallelse är belagt med straff om inte individen har giltiga skäl att utebli och därmed har laga förfall (2 kap. 5 § och 10 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Efter genomförd mönstring fattar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ett beslut om individen ska skrivas in eller inte. En individ ska skrivas in för värnplikt eller till utbildningsreserven om resultatet av mönstringen visar att individen har förutsättningar att fullgöra värnplikt (3 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Om mönstringen visar att individen saknar dessa förutsättningar kommer individen inte att skrivas in för att fullgöra värnplikt (3 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Utredningen anser att i första hand bör de som är och högmotiverade ges en chans att göra sitt intresse känt för Försvarsmakten. Sedan kallar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet individer som fyllt i beredskapsunderlaget och bedöms som lämpliga, till mönstring. Hur många som kallas till mönstring är avhängigt på grundval av antalet som anmält eget intresse, mönstrat och blivit inskrivna föregående år. Genom att först mönstra de som är och har anmält eget intresse ökas sannolikheten att den gruppen som genomför värnplikten består av individer som motiveras av en fortsatt karriär inom Försvarsmakten och som har en potentiell anställning som drivkraft. Att arbeta med frivilligheten i fokus innebär för utredningen att ett helhetsgrepp tas på hela personalförsörjningen där frivilligheten gör sig starkt gällande i de steg som inte träffas av totalförsvarsplikten. Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt 6.3Möjligheten att anmäla intresse 6.3.1Försvarsmaktens CRM-databas och hur den kan nyttjas i ett moderniserat system Försvarsmakten har skapat en customer relationship managmentdatabas () som ska underlätta rekryteringen av frivilliga. När en individ svarar på beredskapsunderlaget så kan de som är intresserade av mer information om Försvarsmakten och Försvarsmakten som arbetsgivare anmäla detta och ge sitt samtycke till att ingå i CRM-databasen. CRM-databasen ger därmed Försvarsmakten möjligheten att återkomma till, föra dialog och bibehålla kontakt med individer som efterfrågar information om vad en anställning innebär och vilka möjligheter som finns inom ramen för Försvarsmaktens verksamheter. CRM-databasens roll i den moderniserade personalförsörjningen Med den modell för personalförsörjning som utredningen föreslår skulle utskicket av beredskapsunderlaget förläggas till det kalenderår den totalförsvarspliktige fyller . Detta innebär att individen som regel kommer att fylla i beredskapsunderlaget och om de är intresserade av Försvarsmakten . I avsnitt 6.3.9 redogörs för hur utredningen ser på att individer som är lämnar sitt samtycke till att Försvarsmakten lämnar yrkesinformation. Som ovan angivits kommer totalförsvarspliktiga att kallas till mönstring med informationen från beredskapsunderlaget som grund. Alla som är intresserade kommer inte nödvändigtvis att kallas till mönstring. Om individens uppgifter, efter samtycke från individen, lagras i CRM-databasen kan Försvarsmakten genom utskick hålla individen informerad om sin verksamhet, något som kan underlätta för en individ att i ett senare skede ta initiativ till en kontakt. Motivationen och drivkraften att genomföra värnplikt eller att söka en anställning i Försvarsmakten kan infalla i senare ålder i livet än då man fyller i beredskapsunderlaget. Människor har olika mognadsprocesser och det är inte alltid lätt att se framför sig hur livet efter en avslutad gymnasieutbildning ska gestalta sig. Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt Utredningen anser därför att det är av stor vikt att enskilda ska kunna tillkännage sitt intresse för Försvarsmakten och därmed kunna bli aktuell för värnplikt och sedermera en anställning även efter det att man fyllt i beredskapsunderlaget. I 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt anges att för att den totalförsvarspliktiges förutsättningar att fullgöra värnplikt ska kunna utredas föreligger möjlighet efter begäran från bland annat Totalförsvarets rekryteringsmyndighet eller annan statlig myndighet som regeringen bestämmer, att individen vid en personlig inställelse ska lämna nödvändiga uppgifter om hälsotillstånd, utbildning, arbete och personliga förhållanden i övrigt. Det framgår av 2 kap. 5 § att sådan utredning som avses i 2 kap. 1 § kallas för annan utredning. Mönstring regleras i sin tur i 2 kap. 2 § lagen om totalförsvarsplikt. I 4 kap. 5 § andra stycket förordningen om totalförsvarsplikt anges En totalförsvarspliktig är även skyldig att lämna uppgifter enligt 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt på begäran av en länsstyrelse, , Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, , , , , , och . Utredningen kan konstatera att Försvarsmakten är en av de uppräknade statliga myndigheterna som har bemyndigande att utreda en totalförsvarspliktigs förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. De krav som finns för annan utredning är att individen ska vara totalförsvarspliktig, det vill säga bosatt i och gäller från och med det kalenderåret individen fyller till och med slutet av det kalenderår individen fyller . Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt 6.3.3Annan utredning och mönstring Annan utredning syftar till att klargöra och fastställa den totalförsvarspliktiges förutsättningar att tjänstgöra i olika verksamheter inom totalförsvaret. Utredning om personliga förhållanden kan vara mer eller mindre ingående och ska alltid genomföras innan inskrivning. Inskrivningen utgör en förutsättning för att en skyldighet att fullgöra civilplikt eller värnplikt ska kunna föreligga för en totalförsvarspliktig. Utredningen ska bland annat avse den psykiska och fysiska prestationsförmågan och om en tjänstgöring kan riskera att påverka dessa. Den totalförsvarspliktige är skyldig att medverka till utredningen genom att personligen inställa sig (prop. 1994/95:6, s. Vid en mönstring, som regleras i 2 kap. 2–3 §§ lagen om totalförsvarsplikt, föreligger en skyldighet att genomgå psykologiska och medicinska undersökningar. Den skyldigheten föreligger inte vid annan utredning. Enligt 2 kap. 1 § är individen skyldig att lämna uppgifter på begäran av vissa aktörer för att de ska kunna utreda individens förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Vid en sådan begäran blir vissa av straffbestämmelserna i 10 kap. tillämpliga. Den som är totalförsvarspliktig och är föremål för en annan utredning ska enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223) underrättas om de uppgifter som tillförts ärendet och få tillfälle att yttra sig över dessa innan ärendet avgörs. Detta gäller oavsett om ärendet ska avslutas utan inskrivning eller genom inskrivning i enlighet med individens egen önskan (prop. 1994/95:6 s. 162 ff). Annan utredning än mönstring inte behöver följas av ett beslut (SOU 2009:63, s. 124). 6.3.4Möjligheten att själv initiera annan utredning Utredningen anser att 2 kap. 1 § till sin lydelse även möjliggör för och Försvarsmakten att låta en individ själv initiera en annan utredning. Den totalförsvarspliktige kontaktar då Totalförsvarets rekryteringsmyndighet eller Försvarsmakten om att denne är intresserad av att genomföra värnplikt. Någon begäran från en myndighet om att individen ska lämna uppgifter sker således inte, utan det är helt på den enskildes initiativ annan utredning i sådana situationer genomförs. har bestämmelsen tillämpats på detta sätt, men endast för inskrivning Personalförsörjning med stöd i lagen om totalförsvarsplikt för civilplikt (Totalförsvarets rekryteringsmyndighet). Bestämmelsen om mönstring kan enligt förarbetena tillämpas på detta sätt, något som talar för att motsvarande tillämpning är möjlig för annan utredning initierad av den enskilde. I förarbetena till lagen om totalförsvarsplikt (prop. 1994/95:6 s. 164) anges Ansvaret för att manliga svenska totalförsvarspliktiga genomgår mönstring ligger på . Ingen är alltså skyldig att självmant anmäla sig eller uppsöka någon myndighet för att genomgå mönstring. Den totalförsvarspliktiges skyldigheter inskränker sig till att efter kallelse inställa sig för mönstring. Inget hindrar emellertid att den som av någon anledning inte har genomgått mönstring själv hos tar initiativ till detta. har då att ta ställning till om en mönstring ska genomföras eller om bedömningen kan göras på den tillgängliga utredningen. Den totalförsvarspliktige har således ingen rätt att få genomgå mönstring.