sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — en fortsatt utveckling av ny teknik i snabb takt. Utredningen bedömde också att det skulle finnas begränsade möjligheter att skattevägen finansiera morgondagens välfärdssystem. Växande förväntningar hos medborgarna skulle också innebära att det demokratiska uppdraget skulle medföra svårare prioriteringar än . Den traditionella brottsligheten bedömdes t.o.m. kunna minska något medan den grova och organiserade brottsligheten med största sannolikhet skulle komma att internationaliseras ytterligare och bli mer sofistikerad. Enligt utredningen skulle också den s.k. akutverksamheten14 komma att utgöra själva kärnan i det polisiära uppdraget. 14 Med akutverksamhet menade utredningen inte bara utryckningsverksamheten och arbetet i kommunikationscentralerna utan också en stor del av det brottsförebyggande arbetet och kriminalunderrättelsearbetet, och även första- och andrahandsåtgärder i utrednings- verksamheten som utförs av poliser i yttre tjänst, samt arbetet i kriminaljourerna. och utbildningen till polisman Utvecklingen har tydligt visat att förändringar i omvärlden kan ha en oväntat stark påverkan på och att myndigheten och dess anställda behöver ha beredskap, bl.a. i form av kunskap, för att kunna anpassa sin verksamhet. Myndigheten och dess anställda har till exempel, bara , behövt anpassa sig till den stora ökningen av antalet migranter som söker sig till . Det har inneburit till- kommande arbetsuppgifter som bland annat gränskontroller och ordningshållning och tillsyn vid asylboenden. Det förhöjda terror- hotet har ökat kraven på både och dess anställda, bl.a. när det gäller bättre insatsförmåga för att kunna förebygga och avvärja terrorhot och värna mänskliga fri- och rättigheter.15 Även i andra delar har polisverksamheten enligt Polis- myndigheten påverkats, med t.ex. ökade krav på handräckningar, insatser mot människosmuggling och lokalt brottsförebyggande arbete. I utredningsverksamheten ställs ökade krav på språk- kompetens och förmåga att utreda okända identiteter. ska satsningen på arbetet mot den allvarliga och organiserade brottsligheten och för medborgarnas trygghet fortgå och utred- ningsarbetet utvecklas och effektiviseras. Det är enligt vår mening tydligt att polisverksamheten har större behov än tidigare av välutbildade och kompetenta polismän och övriga anställda. menar i sitt budgetunderlag att förutsättningarna för polisens arbete påverkas av en mängd olika faktorer, som sammantaget ställer nya och högre krav på polisen.16 De faktorer man pekar på är osäkerheten i omvärlden, befolkningsökning och migration, internationalisering, urbani- sering och utanförskap och teknisk utveckling. sammanfattar i sin strategiska inriktning för de kommande tre åren de utmaningar som myndigheten står inför. Des innefattar dels utmaningar som kommer av externa beroenden 15Polismyndighetens budgetunderlag 2017–2019. 16Polismyndighetens budgetunderlag 2017–2019. och utbildningen till polisman såsom brottslighetens utveckling, dels krav på organisationen som kommer från beslut fattade av regering och riksdag. Krav som ställs av riksdag, regering eller den egna organisa- tionen är en tillgänglig polis nära medborgarna – vilket bl.a. innebär mer resurser nära medborgarna, ökade krav på lokal närvaro och synlighet, lokal samverkan och inrättandet av kommunpolis och områdespoliser medarbetardrivet utvecklingsarbete, vilket bl.a. innebär att besluts- befogenheter flyttas ut i organisationen till lägsta lämpliga nivå och att medarbetare ges större mandat än tidigare utveckling av relevanta it-stöd för en effektiv polis och rätts- kedja en enhetlig, effektiv och ändamålsenlig utredningsprocess. Ökat fokus på hatbrott och utveckling av den forensiska verksamheten. Krav som betingas av omvärlden är hantering av migrantsituationen, med inre och yttre gräns- kontroll, verkställighetsarbete samt upprätthållande av den all- männa ordningen och säkerheten, bland annat vid asylboenden bekämpning av allvarlig och organiserad brottslighet brottsbekämpning i särskilt prioriterade områden bekämpning av IT-relaterad brottslighet Den nuvarande utbildningen till polisman regleras genom för- ordningen (2014:1105) om utbildning till polisman (hädanefter polisutbildningsförordningen). har, i samråd med Säkerhetspolisen, rätt att meddela föreskrifter för verk- och utbildningen till polisman ställigheten av förordningen. Föreskriftsrätten har dock inte ut- nyttjats, så antagningsproceduren regleras enbart av vad för- ordningen anger. Förordningen reglerar också den s.k. funk- tionsinriktade utbildningen, vilket redovisas sist i avsnittet. Enligt 2 § är det som ansvarar för grund- utbildningen till polisman och beslutar om antagning, utbild- ningsplan, betyg och examination. Utbildningen till polisman, förutom den del som utgörs av aspirantutbildning, bedrivs som uppdragsutbildning enligt för- ordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Bestämmelsen i 2 § andra stycket polisutbildnings- förordningen hänvisar till den bestämmelse i förordningen om uppdragsutbildning, av vilken det framgår att regeringen beslutar vid vilka universitet och högskolor utbildningen får bedrivas som uppdragsutbildning. Enligt vad som anges i 4 § polisutbildningsförordningen ska grundutbildningens längd vara fem terminer, som ska bestå av polisprogrammet och sex månaders aspirantutbildning vid Polis- myndigheten. beslutar i samråd med Säkerhets- polisen vilka kurser som utbildningen omfattar, vilka närmare krav som ställs för att antas till polisprogrammet och vad som krävs för att få påbörja aspirantutbildningen. är polisutbildningen studiemedelsfinansierad, vilket framgår av bilagan till studiestödsförordningen (2000:655). I förteckningen över de läroanstalter och utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas räknas de läroanstalter som bedriver grundutbildning till polisman upp. Studenterna är berättigade till studiemedel under sammanlagt av utbildningen. Under aspirantutbildningen är studenterna anställda av och de erhåller då lön. Utbildningen har genomförts i (tidigare ) regi på i , Solna.17 17 Denna är trots sitt namn inte en högskola i högskolelagens mening. och utbildningen till polisman genomförs den även i form av uppdragsutbildning vid och vid Linnéuniversitetet (tidigare ). är uppdragsgivare och de universitet och högskolor som, enligt avtal mellan dem och Polis- myndigheten, bedriver utbildningen är huvudmän för respektive utbildning. Fram /15 utbildades cirka hälften av stu- denterna vid och vardera vid respektive Linnéuniversitetet. beslu- tade regeringen att ge dåvarande i uppdrag att förändra grundutbildningen till polisman. Ett led i detta för- ändringsarbete var att avveckla grundutbildningen vid Polishög- skolan i och ersätta den med en uppdragsutbildning vid ett universitet eller en högskola i eller nära . Universitet och högskolor inbjöds att göra en intresseanmälan och efter en urvalsprocess beslutade att förlägga den tredje grundutbildningen vid . De första studenterna på polisprogrammet vid började studera . Parallellt med uppbyggnaden av utbildningen på fasas grundutbildningen vid i ut. De sista studenterna som antogs till utbildningen vid Polis- högskolan tar examen . Överenskommelser avseende uppdraget har träffats för en period av för Linnéuniversitet respektive . För har en överenskommelse träffats för en tvåårsperiod i syfte att synkronisera sluttidpunkt för alla avtal. Vid varje terminstillfälle antas cirka 350 studenter per termin, eller omkring 700 studenter för hela landet. beslutar mot bakgrund av bl.a. pensionsavgångar och andra resursbehov och möjligheterna att finansiera anställning av de färdigutbildade hur många studenter som kan antas vid respektive tillfälle. har beslutat att öka antagningen till polisutbildningen, för att man ska kunna rekrytera så många polismän som man anser sig ha behov av och utbildningen till polisman ska 550 studenter antas och för vår- terminen 2017 cirka 800. Vid de två senaste ansökningstillfällena, till vårterminen respektive , sökte cirka 4 500 respektive 6 500 personer. Till kunde ändå inte, enligt Totalförsvarets rekryterings- myndighets och bedömning, tillräckligt många antas för att fylla de då planerade 300 platserna. Genomströmningen i utbildningen är hög och av studenterna avslutar utbildningen inom stipulerad tid. Enligt 4 § polisutbildningsförordningen får den som av Polis- myndigheten bedöms vara lämplig antas till polisprogrammet. beslutar om vilka närmare krav som ställs för att antas till grundutbildningen till polisman. Ansökan och antagning till grundutbildningen till polisman sker . Med början beslutade dåvarande att uppdra åt Totalförsvarets rekryteringsmyndighet att genomföra antagningsprocessen. Vid samma tillfälle förändrades också urvals- kriterierna och själva processen förkortades avsevärt. De olika prövningarna inför antagningen till polisutbildningen genomförs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i , och . Prövningarna utgår från de antagningskrav som gäller enligt förordning och de som polisen beslutat om. Antagningskraven utgår i sin tur från kravprofilen för en ny- utbildad polis. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet gör en sammanvägd bedömning av varje sökandes resultat och skickar en lista över godkända i meritordning till , som därefter beslutar vilka personer som preliminärt kan antas och som därför ska kallas till intervju. De som bedömts kunna antas ombeds ge sitt medgivande till att en registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) genomförs. Säkerhets- prövningen är ett krav för att kunna antas, eftersom Polis- myndigheten har beslutat att utbildningen är placerad i säker- och utbildningen till polisman hetsklass.18 tar också inför intervjun ut utdrag ur misstanke- och belastningsregistren för att kontrollera eventuell brottslighet hos de sökande.19 beslutar sedan vilka som ska antas. beslut om antagning till utbildningen får inte överklagas (14 § polisutbildningsförordningen). har tidigare erbjudit en form av distansutbildning för vissa studenter. Efter att beslut fattats om att flytta utbildningen från i har distansutbildningen inte haft någon antagning . Distansutbildningen ska nu återupptas från på Linnéuniversitetet och från också vid . Detta sker mot bakgrund av de behov som , enligt sitt budgetunderlag för peri- oden –2019, har identifierat. Som nämnts ovan är grundutbildningen till polis fem terminer och omfattar polisprogrammet och sex månaders aspirantutbildning vid . De fem terminerna är förlagda med 3,5 termin heltidsstudier på utbildningsorten, därefter 6 månaders aspirantutbildning i polisverksamheten någonstans i landet samt avslutande en halv termins heltidsstudier på utbild- ningsorten. Utbildningens pedagogiska hållning vid utbildningsorterna ut- märks av integration mellan utbildningens teoretiska och praktiska moment, varierade arbetsformer samt en problembaserad metodik. Det senare innebär att undervisningen utgår från verklighets- baserade händelser eller fall som studenten ska analysera m.m. Den första terminen är dock framför allt avsedd att ge studenterna grundläggande teoretiska kunskaper samt en del teoretiska och 18Se närmare om säkerhetsskydd i kapitel 9. 19För en utförlig beskrivning av säkerhetsprövning och utdrag ur misstanke- och belast- ningsregistren, se kapitel 9. och utbildningen till polisman på utbild- ningsorten genomför studenterna ett fördjupat arbetsplatsbesök, s.k. fältstudier, någonstans inom polisverksamheten. Efter genomgångna fem terminers studier inklusive aspirant- utbildning med godkända resultat erhåller studenten ett utbild- ningsbevis och är behörig att söka anställning som polis. För de studenter som går enligt den gamla studieordningen med fyra terminer på utbildningsorten och först därefter sex månaders aspirantutbildning gäller att den så kallade polisexamen ges efter fyra terminer. Men först efter godkänd aspirantutbildning är dessa studenter behöriga att söka anställning som polisassistent med polismans befogenheter. Polisutbildningen följer samma utbildningsplan på alla utbild- ningsorterna men fördelningen av delkurser varierar, liksom kursernas benämning. Gemensamt för alla utbildningarna är att benämningen ”polisiärt arbete” används som övergripande ämnes- term för utbildningen. Studierna på polisprogrammet omfattar följande moment eller kurser: grunder för polisiärt arbete A, eller vid Linnéuniversitetet benämnt Samhällsvetenskap med inriktning polisiärt arbete polisiärt arbete A, eller vid Linnéuniversitetet Polisiärt arbete I polisiärt arbete B, eller vid Linnéuniversitetet Polisiärt arbete II polisiärt arbete C, eller vid Linnéuniversitetet Polisiärt arbete III polisiärt arbete C, eller vid Linnéuniversitetet Polisiärt arbete III I ämnet “polisiärt arbete” ingår bl.a. juridik, ordningspolisverksamhet, utredningsverksamhet, kriminologi/förebyggande verksamhet, bete- endevetenskap, vetenskaplig metod, självskydd/hälsa, vapen- användning, trafiksäkerhet/polisfordonsförarutbildning, akutsjukvård, och utbildningen till polisman grundläggande informationsteknik, muntlig och skriftlig framställning samt mental träning. Fortlöpande färdighetsträning är i varierande grad integrerad i de olika momenten. Aspirantutbildningen/-tjänstgöringen Enligt 5 § polisutbildningsförordningen får den som genomgår polisprogrammet och uppfyller de krav som föreskrivit för att få påbörja aspirantutbildningen och som inte är föremål för någon disciplinär åtgärd eller är avstängd från utbild- ningen, anställas som polisaspirant. beslut om anställning som polisaspirant kan inte överklagas. Den långa aspirantutbildningen äger rum hos . Studenten är då anställd vid och får lön. Aspirantutbildningen sker under handledning av en erfaren polis som är särskilt utbildad för detta ändamål. Utbildningen följer en särskild kursplan. Under utbildningen ges studenten tillfälle att fördjupa och tillämpa sina tidigare förvärvade kunskaper. Utbild- ningen inriktas på sådana uppgifter som polisaspiranten kommer att arbeta med under sina första år i polisyrket. Utbildningen genomförs växelvis på olika avdelningar och ämnesområden inom polisen. Polisaspiranten ska godkännas i samtliga moment under sin aspirantutbildning. Denna prövning görs av aspirantens instruktör men huvudsakligen av aspiranthandledaren. Beslut om god- kännande eller underkännande fattas av HR-avdelningen utifrån polisregionens underlag och rekommendation. 4.4.7Särskilt om uppdragsutbildningarna vid , och Av 3 a § förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor framgår att grundutbildning till polis får bedrivas som uppdragsutbildning. Regeringen beslutar vilka hög- skolor som får ge utbildningen. och utbildningen till polisman Som tidigare framgått bedrivs grundutbildning till polis på uppdrag av vid , och . I tidigare nämnda överenskommelser mellan respektive hög- skola och framgår att högskolan bedriver utbildningen på uppdrag av och har att följa den utbildningsplan som denna har beslutat. I överenskommelserna ges respektive högskola ett långsiktigt helhetsansvar för utbildningens genomförande. Det innebär att de har ansvar för bl.a. lärar- rekrytering, etablering av en administrativ och pedagogisk bas för utbildningen samt lokalplanering för utbildningen. Ersättningen till högskolorna för genomförd utbildning regleras också i överenskommelserna, liksom inom vilka områden Polis- myndigheten fortsättningsvis ansvarar. Det gäller t.ex. för de polisiära IT-system som behövs i utbildningen och för polisiär utrustning i form av uniformer, vapen och liknande utrustning som behövs i utbildningen. Överenskommelserna reglerar också frågor om insyn i utbildningen, utvärdering av utbild- ningen och utbildningsvolymer. Ansvaret för utbildningslokalerna vid utbildningsorterna är olika vilket också avspeglas i ersättningen till respektive högskola. Vid pågår byggnation för att den i likhet med och ska kunna erbjuda utbildningslokaler för övningar både vad avser brottsutredning och ordningspolisverksamhet men också lokaler för vapenutbildning och för polisfordonsförar- utbildning. Polisutbildningarna vid högskolorna genomförs av lärare med olika kompetenser inom högskolan och av s.k. polislärare. Polislärarna är anställda av och får lön från myndigheten men tjänstgör vid högskolan för läraruppdraget. beslutade att inrätta ett nytt huvudområde benämnt Polisiärt arbete och därmed får studenterna vid 120 högskolepoäng för sina studier och kan ta ut en s.k. högskoleexamen. Linnéuniversitetet inrättade huvudområdet Polisiärt arbete . och utbildningen till polisman Både och de lärosäten som driver grundutbildning till polisman som uppdragsutbildning, anger beteckningen polisexamen på det utbildningsbevis som de studerande får efter avslutad utbildning. Det finns dock inte något författningsstöd för att använda en sådan benämning. Inte heller efter avslutad utbildning kan en sådan benämning användas eftersom det inte finns någon yrkesexamen benämnd polisexamen i bilaga 2 till högskole- förordningen (1993:100). Lärosätena som ordnar uppdragsutbildning ges inte tillstånd att utfärda yrkesexamen eller andra examina på det sätt som gäller för högskoleutbildning. Däremot kan uppdragsutbildningen tillgodo- räknas som högskoleutbildning och en viss examen ges för utbild- ningen om kraven för en sådan examen har uppfyllts. Som framgått har bedömt att polisutbildningen upp- fyller kravet för en högskoleexamen och kan nu utfärda en sådan för studerande som genomgått utbildningen och Linnéuniversitet gör det från . Bestämmelser om examensbevis och kursbevis och om tillgodoräknande finns i 6 och 7 §§ förord- ningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. 4.4.9Disciplinära åtgärder och avskiljande Enligt 9 § polisutbildningsförordningen får vidta disciplinära åtgärder mot en student vid polisprogrammet som försöker vilseleda vid prov eller då en studieprestation annars ska bedömas, som stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen, eller som utsätter någon annan student, någon arbets- eller uppdragstagare inom polisen för allvarliga trakasserier. De åtgärder som kan vidtas är, enligt 10 §, varning och avstängning. En student kan avskiljas från polisprogrammet enligt vad som anges i 11 §, om denne inte rättat sig efter en varning, lider av en psykisk störning, missbrukar alkohol, narkotika eller andra illegala substanser, har gjort sig skyldig till brottslighet som inte är att anse som ringa, är frånvarande från utbildningen i sådan omfattning att han eller hon inte kan tillgodogöra sig den eller på annat sätt visar och utbildningen till polisman sig olämplig för fortsatt utbildning. En student kan uppmanas att låta undersöka sig av läkare och en student kan enligt 12 § avstängas från utbildningen under det att ett ärende om avskiljande från utbildningen avgörs. beslut i ärenden som gäller disciplinära åtgärder och avskiljande från utbildningen får enligt 14 § överklagas till . Nämndens beslut kan inte överklagas. Förordningen om utbildning till polisman innehåller också bestäm- melser om annan utbildning än grundutbildningen till polisman, enligt vad som sägs i 6–8 §§. Bestämmelserna är avsedda att ge och Säker- hetspolisen möjlighet att anställa personer i chefspositioner även om de inte har grund- utbildning till polisman eller motsvarande utbildning enligt äldre bestämmelser, särskild chefsutbildning enligt 6 § ge civilanställd personal möjlighet till vidareutbildning så att de kan få en tjänst som innebär att de har polismans befogenheter, om man anser att verksamheten skulle dra fördel av det, polisutbildning för specialister enligt 7 §. Enligt 8 § är det respektive Säkerhetspolisen (beroende av vid vilken myndighet den som ska utbildas är anställd) som beslutar vilka kurser som den anställde ska genomgå och vilka krav i övrigt som den anställde ska uppfylla för att få behörighet som polisman. För att få ett så brett underlag som möjligt för våra överväganden och förslag besökte utredningen polis- utbildningarna i våra nordiska grannländer.1 I samtliga länder var polisutbildningen sedan i vart fall en högskole- utbildning på grundnivå. Vid våra besök träffade vi företrädare för polisutbildningarna. De var mycket tillmötesgående och försåg oss med all tänkbar information. De delade också med sig av de erfarenheter som gjorts i samband med att polisutbildningen i respektive land blev en högskoleutbildning. I det följande redovisar vi översiktligt hur polisen organiseras i de nordiska länderna, hur polisutbildningen i respektive land lagts upp, vilka tillträdeskrav som ställts upp samt hur den vetenskapliga grunden tagits till vara i utbildningen. Polisen i , på och på utgör en gemensam kår. Justitieministern är högsta chef för polisen, som förutom Rikspolitiet består av 12 politikredser (samt och ). Rigspolitiet är dansk polis högsta myndighet. Rigspolitiets upp- gift är att ange riktningen för hela den danska polisen – det vill säga formulera strategier som stödjer arbetet i polisdistrikten och sam- ordna polisarbetet i hela landet. Rigspolitiet leds av rigspolitichefen och är indelat i fyra huvudområden. De är polis Region, Koncernchef, 1 Utredningen representerades av den särskilda utredaren och sekretariatet. Group IT och Group HR. Politikredserna är organiserade på mot- svarande sätt. Det är värt att notera att det i endast är polisen som bär vapen och till exempel bevakar offentliga byggnader. Detta medför att det finns ett stort behov av poliser och således också av att utbilda poliser. Den danska polisutbildningen reformerades 2010 som ett resultat av en genomgripande reform av det danska polis- och åklagar- väsendet. gjordes polisutbildningen om till en hög- skoleutbildning. har den danska polisutbildningen en ackreditering som ger Politiskolen tillstånd att utfärda en profes- sionsbachelorexamen (motsvarande en yrkesexamen) efter en treårig högskoleutbildning på 180 högskolepoäng (hp). Utbild- ningen består av tre teoretiska delar och två praktikperioder (80 hp) samt avslutas med ett examensarbete (”bachelorprojekt”, 10 hp) enligt följande. Modul 1: Politiskolen Modul 2: Praktik Modul 3: Politiskolen Modul 4: Praktik Modul 5: Politiskolen inklusive självständigt arbete Politiskolen, som ligger utanför , är en egen högskola. Under utbildningens teoretiska delar tar studenten studielån. Studenten är däremot anställd av polismyndigheten under utbild- ningens verksamhetsförlagda delar. Studenter vid Politiskolen kan kallas in att tjänstgöra som poliser i akuta situationer på utbildningen. Politiskolens ackreditering kommer att ses över 2019 på samma sätt som den danska ackrediteringsmyndigheten ser över övriga högskoleutbildningar. Det är Rigspolitiet som fastställer antalet studenter som ska antas. Antagning och tester sker och cirka 96 studenter antas . Det ställs en rad tillträdeskrav på de sökande. Han eller hon ska –ha genomgått gymnasieutbildning eller motsvarande –vara dansk medborgare –ha genomgått säkerhetsprövning –ha klarat drogtest –vara laglydig (dock sker en bedömning beroende på om sökanden tidigare endast begått ringa brott) –ha lämpliga personliga egenskaper –ha god hälsa som medför att sökanden ska kunna utföra det dagliga polisarbetet utan att utgöra en onödig risk för sig själv eller för andra –ha en viss längd (för kvinnor och för män). Utöver dessa krav får den sökande genomgå en enskild intervju med en panel bestående av en samtalschef, en representant för HR – rekrytering, en företrädare för Rigspolitiet och en företrädare för polisförbundet. Syftet med mötet är att få ett helhetsintryck av den sökande och hans eller hennes kvalifikationer för att genomgå polisutbildningen. De sökande får även genomgå fysiska prov (olika krav ställs för män och kvinnor beroende på provets art) samt ett språkprov i danska.