sou · H4B374 · 2016-11-08 00:00:00 — Behovet av externt köpta tjänster finns främst inom IT men också inom kommunikation. Vilka uppgifter som bör utföras med egen anställd personal och vilka tjänster som bör köpas in går inte att uttala sig om generellt utan kan bara bedömas i anslutning till att de konkreta arbetsuppgifterna ska utföras. För att inte tynga konsekvensbeskrivningen i onödan har samt- liga kostnader beräknats som årsarbetskrafter avseende anställda. De är beräknade utifrån Kammarkollegiets faktiska kostnad för en anställd med en bruttolön på . Kostnaden för en årsarbetskraft motsvarar då . Det kan anmärkas att kostnaden för en inköpt extern tjänst skulle motsvara ungefär det dubbla, beräknat utifrån myndighetens uppgifter om dess vanliga faktiska årskostnad för en sådan. Kammarkollegiet tog fram ett IT-stöd för att publicera partiers intäktsredovisningar. Kollegiet hade kännedom om att en kommitté hade tillsatts som bl.a. skulle se över om redovisningsskyldigheten skulle utökas. Kollegiet valde med hänsyn till detta att ta fram ett verksamhetsstöd som var enkelt uppbyggt. Publiceringen av redovisningarna sker i princip helt manuellt. Kammarkollegiet har uppgett att det har tagits två årsarbetskrafter i anspråk för uppdraget. Kommitténs förslag innebär som redovisats att Kammarkollegiet även fortsättningsvis ska ansvara för att offentliggöra partiernas intäktsredovisningar. Intäktsredovisningarna kan som nämnts för- väntas bli fler på grund av förslaget. Processen att offentliggöra intäktsredovisningarna kan delas upp i olika moment. Inkomna redovisningar ska diarieföras. Hand- lingar som kommer in digitalt skrivs ut till akten och handlingar som kommer in via ordinarie post scannas in för att senare kunna publiceras på webben. Därefter kontrollerar kollegiet att intäkts- redovisningarna har lämnats av behörig person och att redovis- ningen inte innehåller personuppgifter avseende enskilda fysiska personer i de delar som publiceras. Om uppgifter saknas begärs kom- Redovisningarna ska därefter publiceras och ärendena avslutas och arkiveras. Kammarkollegiet ska göra intäktsredovisningarna tillgängliga för allmänheten på sin webbplats. Syftet är att redovisningarna ska vara lättillgängliga för allmänheten. kan allmänheten endast söka på namn på parti eller valkandidat. Detta kan tänkas vara tillräckligt med tanke på att antalet redovisningar endast är som mest ett drygt tjugotal . För att även fortsättningsvis, när antalet intäktsredovisningar beräknas öka till cirka 1 000 , kunna möta kravet på lättillgänglighet bedömer kollegiet att sök- funktionen behöver utvecklas betydligt (se i det följande under rubriken ”Sökfunktion och publicering”). En väl fungerande sök- funktion kan också antas minska kollegiets kostnader för att svara på frågor om inlämnade uppgifter. I våra antaganden om resurs- behovet för handläggning och information har vi utgått från att en mer utvecklad sökfunktion introduceras. Våra förslag innebär att redovisningsskyldigheten utökas till att gälla för partier som deltar i val till, utöver eller Europa- parlamentet, landstings- eller kommunfullmäktige. Den ska avse partiernas verksamhet på regional och lokal nivå samt verksamhet som bedrivs genom sidoorganisationer. Förutom såvitt avser ideella föreningar på central nivå inom partier med mandat i eller och inom sådana partiers sidoorgani- sationer, behöver någon intäktsredovisning dock inte ges in om intäkterna understiger ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ). Någon anmälan behöver inte heller göras. Kammarkollegiet uppskattar att det utökade uppdraget med fler redovisningar kommer att innebära att cirka en årsarbetskraft tas i anspråk för diarieföring, utskrifter av de handlingar som kommer in via e-tjänsten, arkivering och därtill hörande arbetsuppgifter. Före publiceringen kontrollerar kollegiet att uppgifterna som det publicerar avser det i intäktsredovisningen angivna partiet. Partiet behöver därför bifoga en handling som visar vem som är behörig att företräda det. Om handlingen saknas begärs komplette- Brev adresseras manuellt och ibland krävs det en viss arbets- insats för att ta reda på korrekt adress. Kammarkollegiet kon- trollerar vidare att redovisningarna inte innehåller personuppgifter i de fält som är programmerade att publiceras på webben. I hand- läggningsuppgifterna ingår också att svara på frågor från allmän- heten via e-post och telefon. Handläggningen är i stor utsträckning och därför kostnadsdrivande. Kommitténs förslag ger inte anledning till några förändringar i dessa delar. I och med att redovisningsskyldigheten kommer att om- fatta fler, ökar dock Kammarkollegiets resursbehov när det gäller handläggning. Behovet uppskattas till sammanlagt cirka fyra års- arbetskrafter, vilket kan jämföras med en fjärdedels (0,25) årsarbets- kraft . Av dessa fyra årsarbetskrafter avser uppskattnings- vis en halv till en årsarbetskraft kontrollen av att intäktsredoviningen lämnats in av rätt parti. Det utökade antalet redovisningsskyldiga medför att publicering inte kan ske lika snabbt som under 2015 års handläggning. Kolle- giet har uppgett att det uppskattar att det kan dröja upp innan alla intäktsredovisningar har gåtts igenom, kom- pletteringar har begärts in och kommit in och redovisningarna kan publiceras. Partierna ska lämna sina intäktsredo- visningar till kollegiet. Faktorer som kan försena publiceringen är att såväl kollegiet som partiet har en lägre bemanning . Erfarenheten är att det är svårt att få tag på behöriga företrädare . Vissa uppgifter lämnades under dessa år in först . Eftersom en sanktionsavgift ska tas ut av den som trots skyldig- het att ge in intäktsredovisning inte gör det, finns det en viss risk för att fler ger in en intäktsredovisning än som formellt omfattas av redovisningsskyldighet enligt insynslagstiftningen. Cirka 35 000 ideella föreningar, ledamöter och ersättare omfattas som nämnts av regelverket. Vissa av dem kan tänkas komma att lämna intäktsredo- visning för säkerhets skull, utan att egentligen behöva det. Intäktsredovisningarna bör enligt Kammarkollegiets uppfattning, vilken vi delar, åtminstone kunna filtreras på: –Fritext (t.ex. del av ett partis namn) –Parti/ideell förening/sidoorganisation –Riksdagsvalkrets, landsting/län och kommun –År (om tidigare års redovisningar ska vara sökbara) –Samtliga specifika fält i redovisningen uppgick de externa kostnaderna för framtagandet av publiceringsverktyget till totalt . Kostnaden för att bygga om sökfunktionen och publiceringsverktyget uppskattas till mot- svarande en årsarbetskraft. Det är fråga om en engångskostnad. Därtill tillkommer en löpande kostnad för förvaltning och support på cirka en tiondels (0,1) årsarbetskraft . Redovisningar som ges in i pappersform scannas in och publiceras i PDF-format, vilket innebär att det i dessa redovisningar inte går att söka på specifika fält. års uppgiftslämning tog Kammarkollegiet, som tidigare nämnts, fram ett IT-stöd som till stor del bygger på en hantering. Kostnaden för att sätta upp en databas och för att föra in ett nytt ärendeslag i diariesystemet uppgick till i externa kostnader. Med en utökad redovisningsskyldig- het framstår det inte som rationellt att hantera redovisningarna manuellt i samma utsträckning som har gjorts . Den databas som används är inte tillräcklig för att hantera ett stort ökat antal redovisningsskyldiga. Kostnaden för att utveckla en stabilare databas och IT-stöd uppskattas till motsvarande två årsarbets- krafter och avser en engångskostnad. Kostnader för förvaltning bedöms kunna hanteras inom befintlig verksamhet. års handläggning hade Kammarkollegiet kontakt med i stort sett samtliga uppgiftslämnare. De hade frågor om såväl redo- visningarna som om själva uppgiftslämnandet. Eftersom felaktig- heter i uppgiftslämningen medför sanktioner är det rimligt att anta att många redovisningsskyldiga även fortsättningsvis kommer att vilja ha kontakt med Kammarkollegiet inför uppgiftslämningen, åtminstone första gången uppgifter ska lämnas. I enlighet med vad som redogjorts för i det föregående uppskattas 35 000 fysiska och juridiska personer omfattas av redovisnings- skyldigheten, dvs. vara skyldiga att ge in intäktsredovisning de år då intäkterna överstiger gränsvärdet, och ytterligare cirka 45 000 valkandidater omfattas av skyldigheten att hålla reda på intäkter före valet. Det kan inte uteslutas att ett antal av de 35 000 som omfattas av redovisningsskyldigheten men har haft intäkter under ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ) tar kontakt med Kam- markollegiet för att få bekräftat att de inte behöver lämna intäkts- redovisning. Det kan också hända att de lämnar in en intäkts- redovisning för säkerhets skull. Även vissa valkandidater som inte utsetts till ledamöter eller ersättare kan tänkas ha frågor och kontakta Kammarkollegiet för att ställa dem. För att fullgöra sin serviceskyldighet, och minska behovet av telefonsamtal och frågor via e-post, behöver Kammarkollegiet göra en omfattande informationsinsats riktad till de redovisningsskyl- diga. Informationsinsatsen bör bestå huvudsakligen av följande delar: Informationsutskick via brev (i den mån kollegiet har kontakt- uppgifter) Informationsutskick riktade till olika intressenter (partier och sidoorganisationer centralt, regionalt och lokalt samt ledamöter, ersättare och valkandidater) Kostnaderna för informationsinsatser kommer att variera år beroende på olika faktorer. T.ex. kommer kostnaderna för att ta fram informationsmaterial att vara högst efter det att den föreslagna lagstiftningen har trätt i kraft. Såväl informations- material för utskick som information på myndighetens webbsida kommer emellertid att behöva uppdateras löpande. Utskick och informationsmöten finns det också sannolikt behov av löpande, inte minst eftersom de personer som företräder partierna byts ut med jämna mellanrum. Större informationsinsatser kan komma att behövas under valår samt året efter ett valår. Kostnader för information och råd uppskattas ta en årsarbetskraft i anspråk. I samband med handläggningen av de intäktsredovisningar som lämnades in 2015 och 2016 hade Kammarkollegiet ett mycket begränsat antal ärenden som rörde tillsyn. Kommitténs förslag ger inte anledning att anta att kostnader för tillsyn kommer att öka, förutsatt att tillsynen begränsas till fall då det framkommer kon- kreta uppgifter om att någon överträtt bestämmelserna i insyns- lagstiftningen. Möjligtvis kan kostnaden för tillsyn öka något i samband med att Kammarkollegiet får fler tillsynsobjekt. Kollegiet, liksom kommittén, bedömer dock att det kan hanteras inom den befintliga verksamheten. Sökfunktion/publicering: Kostnaden beräknas till motsvarande en årsarbetskraft och avser en engångskostnad för att bygga en ny alternativt utveckla befintlig sökfunktion. Handläggning: Kostnaden beräknas till motsvarande fem års- arbetskrafter . Fyra av dem avser löpande kostnader för handläggning (tre till tre och en halv om kontroller av behörig företrädare inte ska göras) och kontroller av inlämnade intäkts- redovisningar, information och råd m.m. En avser en löpande kostnad för registratur. IT-system: Kostnaden beräknas till motsvarande två årsarbets- krafter. Kostnaden avser en engångskostnad för utveckling av IT-stöd. Information och råd: Kostnaden beräknas till motsvarande en årsarbetskraft . Kostnaden avser löpande arbete med informationsinsatser. Den största ökningen av de löpande kostnaderna avser kostnader för handläggning. Handläggningsarbetet är i stor utsträckning manuellt och tidskrävande och därför också kostnadsdrivande. I handläggningen ingår en relativt tidskrävande hantering av inkom- na redovisningar och kontroller av dem. I denna post ingår även handläggning som avser att svara på frågor från uppgiftslämnare och från allmänheten via e-post och telefon. Förslaget innebär även en ökning vad avser löpande kostnader för information och råd. För att fullgöra serviceskyldigheten och i möjligaste mån hålla nere antalet telefonsamtal och frågor via e-post behövs en omfattande informationsinsats för att nå ut till de redovisningsskyldiga. För att kunna hantera det stora antalet uppgiftslämnare som för- slaget beräknas leda till bedöms Kammarkollegiet ha en engångs- kostnad för att utveckla ett bättre publiceringsverktyg och IT-stöd. Kollegiet bedömer att sökfunktionen behöver utvecklas betydligt och att det bland annat bör gå att söka på parti/ideell förening/sido- organisation, riksdagsvalkrets, landsting/län och kommun, fritext och specifika fält i redovisningen. går det endast att söka på parti och valkandidat. Vi instämmer i denna bedömning. Vad gäller IT-stöd är den databas som används , enligt upp- gift från Kammarkollegiet, inte tillräckligt stabil för att hantera ett stort ökat antal redovisningsskyldiga och befintligt IT-stöd behöver utvecklas. Totalt beräknas uppdraget medföra en engångskostnad som mot- svarar tre årsarbetskrafter samt löpande kostnader motsvarande sex årsarbetskrafter, dvs. en engångskostnad på cirka miljoner kr och en löpande kostnad på . Kammarkollegiet har i anslag för att hantera uppdraget enligt insynslagstiftningen. fick Kammar- kollegiet ett ökat resurstillskott om ytterligare . Sammanfattningsvis behövs ett ytterligare resurstillskott om och därutöver som avser en en- gångskostnad. Konsekvenser av de alternativa lösningarna I avsnitt 19.4.2 har vi beskrivit ett antal alternativ till de lösningar som kommittén föreslår. Vissa av dessa alternativ skulle innebära skillnader i fråga om konsekvenserna för Kammarkollegiet. I det följande redogör vi översiktligt för några av de alternativa lös- ningarnas konsekvenser i jämförelse med konsekvenserna av vårt förslag. Att inte utöka redovisningsskyldigheten till regional och lokal nivå och till sidoorganisationer skulle naturligtvis innebära att de kostnadsökningar som beskrivs ovan inte skulle uppkomma. Alternativet att utöka redovisningsskyldigheten men på annat sätt än det av kommittén föreslagna, t.ex. till partier med mandat i landstings- eller kommunfullmäktige, skulle troligen inte begränsa kostnadsökningarna på något betydande sätt. Kammarkollegiet skulle ändå behöva investera i ett IT-verktyg. Och den av kom- mittén valda lösningen, att varken intäktsredovisning eller anmälan behöver ges in om intäkterna understiger ett halvt (0,5) prisbas- belopp (för ), kan förväntas innebära en avsevärd begränsning av antalet intäktsredovisningar . Ett alternativ som skulle innebära en avsevärd begränsning av antalet intäktsredovisningar , och därmed av Kammarkollegiets kostnader, är alternativet att ålägga partier att lämna in intäkts- redovisning samlat. Endast en intäktsredovisning skulle i så fall ges in per parti, vilken skulle inkludera samtliga intäkter till partiet och dess sidoorganisationer samt till dess ledamöter och ersättare för ledamöter. Om det skulle finnas en anmälningsskyldighet för dem som inte behöver lämna intäktsredovisning skulle detta innebära ytterligare ökade kostnader för Kammarkollegiet i förhållande till de kostna- der som uppkommer som en följd av våra förslag. Det skulle vid en sådan ordning röra sig om flera tiotal tusen anmälningar som Kammarkollegiet skulle ta emot och offentliggöra. Alternativet att medlemsavgifter och bidrag från ideella föreningar inom partiet skulle räknas med vid bedömningen om intäkts- redovisning ett visst år ska lämnas eller inte, dvs. om intäkterna överstiger ett halvt prisbasbelopp, skulle troligen innebära en viss ökning av antalet intäktsredovisningar . Självfallet skulle det innebära mindre kostnadsökningar för Kammarkollegiet om länsstyrelserna skulle ta emot och offentlig- göra intäktsredovisningar på regional och lokal nivå samt utöva tillsyn över att lagen följs såvitt avser dessa nivåer. De totala kost- nadsökningarna för länsstyrelserna och Kammarkollegiet till- sammans tror vi emellertid skulle vara större med en sådan lösning. De ökade kostnaderna för Kammarkollegiet bör finansieras genom en omfördelning av medel i statens budget. I första hand aktuali- seras, enligt kommitténs bedömning, utgiftsområde 1 och anslagen 6:1 Allmänna val och demokrati och 6:6 Stöd till politiska partier. 19.4.5Övriga konsekvenser för staten Såväl enligt 23 § i den nuvarande insynslagen som enligt vårt förslag får Kammarkollegiets beslut om föreläggande och sanktionsavgift enligt lagen överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Antalet överklaganden av Kammarkollegiets beslut kan komma att öka på grund av våra förslag om bl.a. en utökad krets redovis- ningsskyldiga och om ett förbud mot anonyma bidrag. Det bör dock framhållas att det inte har förekommit något överklagande under de närmare som den nuvarande insynslagen har varit i kraft. Kammarkollegiet kan också, som framhållits tidigare, antas ha anledning att inleda endast ett begränsat antal tillsynsärenden. Vi bedömer att det kommer att röra sig om ett så begränsat antal överklaganden att det inte blir betungande för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna eller innebär någon mätbar kostnadsökning. Sammanfattningsvis bedömer vi att den eventuella ökningen av mål inte kan förväntas medföra annat än ytterst marginella merkostna- der och att dessa ryms inom befintliga anslagsramar för domstolar. Våra förslag innebär att Kammarkollegiet även fortsatt kommer att behöva inhämta uppgifter från om vilka partier som deltar i val till eller . Detta gäller även för uppgifter om vilka valkandidater som har tagit plats som ledamöter eller ersättare för ledamöter i någon av dessa beslutande politiska församlingar. En förändring i förhållande till den nu- varande ordningen som våra förslag innebär är att samtliga leda- möter och ersättare kommer att omfattas av lagstiftningen, och inte endast de som utsetts efter ett personval. Våra förslag innebär vidare att Kammarkollegiet kan komma att behöva inhämta upp- gifter om partier som deltar i val till eller kommunfullmäktige samt om vilka som har utsetts till ledamöter eller ersättare för ledamöter i någon av dessa politiska församlingar. Sådan information finns tillgänglig hos och, i fråga om vissa uppgifter, hos länsstyrelserna. I något enstaka fall kan det tänkas bli aktuellt för Kammarkollegiet att inhämta upp- gifter från en länsstyrelse. Denna informationshantering innebär att länsstyrelserna får nya uppgifter. Informationen bör kunna överföras elektroniskt till Kammarkollegiet. I fråga om partier som deltar i ett val till någon av de aktuella beslutande politiska försam- lingarna blir sådan informationsinhämtning aktuell för Kammar- kollegiet året då valet har ägt rum. Det blir således fråga om ett uppgiftslämnande som i och för sig är regelbundet återkom- mande, men som med hänsyn till mandatperiodernas längd normalt kommer att vara mindre frekvent. Mot denna bakgrund får det antas bli fråga om marginella merkostnader och att dessa ryms inom befintliga anslagsramar. kan även i fortsättningen komma att behöva lämna uppgifter till Kammarkollegiet om de partier som får statligt stöd. Enligt våra förslag tillkommer att nämnden kan behöva lämna uppgifter om statligt stöd till en kvinnoorganisation i anslutning till ett parti. Även vid handläggningen av ett tillsynsärende kan det bli aktuellt för Kammarkollegiet att inhämta uppgifter från Partibidragsnämn- den och andra statliga förvaltningsmyndigheter som hanterar sådant statligt stöd till partier och sidoorganisationer som ska redovisas enligt våra förslag. Detta kan dock förväntas medföra endast marginella kostnadsökningar för och övriga statliga förvaltningsmyndigheter som prövar frågor om statligt stöd till partier och sidoorganisationer. Det bör därför enligt vår bedöm- ning kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. 19.4.6Konsekvenser för landsting och kommuner Publicering av utbetalt kommunalt partistöd Kommitténs förslag att landsting och kommuner ska åläggas att göra uppgifter om utbetalt kommunalt partistöd tillgängliga för all- mänheten på sina webbplatser innebär en viss administrativ börda för dem. Samtliga 20 landsting eller regioner och 290 kommuner betalar som nämnts ut kommunalt partistöd och berörs därför av en sådan reglering. Landsting och kommuner har väl ut- vecklade webbplatser och publicerar löpande en mängd information till allmänheten på dessa sidor. I vissa fall publiceras på dessa webb- platser uppgifter om vilket kommunalt partistöd som har betalats ut av eller kommunen. Vår bedömning är att den administrativa börda som uppgiften, att göra denna information tillgänglig för allmänheten på webbplatsen, innebär för landsting och kommuner är begränsad. Förslaget att landsting och kommuner ska publicera de aktuella uppgifterna på sina webbplatser innebär dock ett nytt åtagande för kommuner och landsting. Regleringen innebär därmed en inskrän- kning i den kommunala självstyrelsen. Det är dock fråga om en begränsad inskränkning eftersom uppgifterna kan begäras ut med stöd av offentlighetsprincipen. Vi anser att det är nödvändigt att de aktuella uppgifterna publiceras för att allmänheten på ett lättillgängligt och överskådligt sätt ska få insyn i hur partierna finansierar sin verksamhet. Inskränkningen får därmed anses vara proportionell i förhållande till syftet med föreslaget. Vidare innebär vårt förslag att det inte längre kommer att finnas behov för Kammarkollegiet att från landsting och kommuner in- hämta uppgifter om utbetalt partistöd, vilket är en förändring i kost- nadsbesparande riktning. Sammantaget anser vi att kostnadsökningarna för landsting och kommuner med anledning av våra förslag kan förväntas vara så begränsade att de ryms inom befintliga anslag. Konsekvenser av de alternativa lösningarna De alternativa lösningar, av de i avsnitt 19.4.2 beskrivna, som skulle göra skillnad i fråga om konsekvenserna för landsting och kom- muner är följande. Om landsting och kommuner inte åläggas att göra uppgifter om utbetalt kommunalt partistöd tillgängliga för allmänheten på sina webbplatser skulle det innebära att förslagen inte orsakar någon ökad administrativ börda för dem. Emellertid skulle det kunna innebära att såväl allmänheten som Kammarkollegiet i större utsträckning skulle höra av sig till landsting och kommuner med frågor rörande utbetalt kommunalt partistöd, något som skulle öka den administrativa bördan för dem. Alternativet att vissa intäktsredovisningar skulle lämnas till ett landsting eller en kommun för vidarebefordran till Kammarkolle- giet skulle beröra alla 310 landsting och kommuner. Det finns cirka 35 000 redovisningsskyldiga fördelade på 310 landsting och kom- muner. Det innebär ett stort antal redovisningsskyldiga i varje landsting eller kommun, i genomsnitt drygt hundra. Dessa skulle vara skyldiga att ge in intäktsredovisning till Kammarkollegiet de år då deras intäkter överstiger ett halvt (0,5) prisbasbelopp (för ). Även de som ett visst år inte skulle vara skyldiga att ge in intäktsredovisning skulle kunna tänkas höra av sig till sitt lands- ting eller sin kommun med frågor eller felaktigt lämna in en intäkts- redovisning. Vidare finns det ytterligare 45 000 valkandidater, för- delade på samma antal landsting och kommuner, som också skulle kunna tänkas höra av sig med frågor. Detta skulle innebära en administrativ börda för varje enskilt landsting och kommun. I avsnitt 14.2.1 diskuteras detta alternativ, varvid konstateras att vissa sam- ordningsvinster eventuellt skulle kunna uppkomma som det finns praktiska svårigheter. 19.4.7Konsekvenser för partier, sidoorganisationer, ledamöter, ersättare och valkandidater En skyldighet att hålla reda på sina intäkter Som berörts i det föregående är det sannolikt endast en mycket liten andel av dem som omfattas av de föreslagna bestämmelserna om redovisningsskyldighet som ett visst år kommer att behöva ge in intäktsredovisning. Samtliga de som enligt bestämmelserna kan komma att bli skyldiga att ge in intäktsredovisning avseende måste emellertid hålla reda på sina in- täkter.