sou · H4B385 · 2016-12-15 00:00:00 — I princip alla med skrivande, tänkande, designande yrken kommer att kunna producera i virtuella världar och tjäna inkomster där, vilket med dagens metoder är svårt att registrera eller beskatta. Dessutom har digitaliseringen förbättrat kvaliteten när det gäller enskilda användares upplevelser av internet, och därmed den tid de lägger på att skaffa sig en viss vara eller tjänst. Detta påverkar inte produktiviteten utan livskvaliteten, vilket inte mäts av bl.a. SCB . Om det mättes skulle man dock se indikationer på att mycket stora förändringar är på gång. Om denna virtuella produktion och konsumtion går från noll till halva den egentliga totala produktionen och konsumtionen , och totalen växer , så blir slutsatsen att den av SCB uppmätta tillväxten fluktuerar kring noll . Mycket av tillväxten sker i de oregistrerade virtuella världarna. Det kan noteras här att den registrerade tillväxten i per capita i har varit mycket nära noll –2014. Detta är som sagt ett tankeexperiment som kanske aldrig infrias. Men det kan knappast uteslutas som en möjlighet att ta på allvar. En sådan utveckling skulle ha mycket stora konsekvenser för be- dömningen av makroekonomins tillväxt. En intressant följd av en sådan utveckling är att också jämlikhet och fördelningspolitik kommer i en helt annan dager. I virtuella världar kan hög- och låginkomsttagare konsumera ungefär på samma villkor, och har jämlik tillgång till tjänster, eftersom det mesta är gratis eller ganska billigt. Denna utjämning syns dock inte i statistik- 36 Enligt eMarketer. De kommande decennierna kan komma att bjuda på en synvilla av allt mer ojämna inkomster i den fysiska världen, men allt mer jämnt fördelad virtuell konsumtion. Parallellt med ökningen av den dolda konsumtionen i virtuella världar kan också stora skift ske i de registrerade konsumtions- mönstren. Digitalisering, automatisering och globalisering bidrar till att sänka priset på många varor. Det kan naturligtvis ske utveckling av nya varor som lockar till sig konsumenternas betalningsströmmar. Men det är också tänkbart att fler varor blir allt billigare i förhållan- de till inkomster, och att konsumenter lägger allt mer av sina in- komster på tillgångar som t.ex. bostäder och upplevelser. I ett sådant scenario kan produktivitetsutvecklingen ytterligare dämpas därför att andelen av ekonomin som utgörs av produktion av varor avtar. Mot en ny makroekonomisk verktygslåda Digitaliseringen påverkar konsumentöverskottet ganska mycket och kan därför inte ignoreras. Det är särskilt viktigt eftersom det också är svårt att kvantifiera dessa effekter. Värdet som digitaliseringen skapar, utöver vad som fångas i BNP-statistiken, är något som kan få konsekvenser för policy. Dessa konsekvenser, särskilt för penning- politiken, är oklara – men förtjänar att utredas. Utveckla mätning av den digitala ekonomin En första, och uppenbar, slutsats är att det är angeläget med en metodutveckling kring hur värdeskapande i virtuella världar kan mätas. Ett tillvägagångssätt skulle kunna vara att SCB börjar med ett försök till satelliträkenskaper. Parallellt kan man fundera på mått som mer direkt mäter föränd- ringar i livskvalitet. Tyvärr lider alternativa åtgärder som har före- slagits, såsom ”Genuine Progress Indicator”, av att de ofta innehåller ideologiskt färgade ingångsvärden som sedan vägs ihop på ett god- tyckligt sätt. Det har varit mer framgångsrikt för att samla in ytter- ligare indikatorer, på hälsa, miljö, social sammanhållning och så vidare, separat från BNP. Detta är också den metod som rekommenderas av , som gjorde ett omfattande arbete på detta område för den franska regeringen. Sådana initiativ borde då utökas med mått på livskvalitet i den allt större del av livet som sker på nätet. Vi föreslår i stället att man ska sätta ett värde på den tidsoptime- ring som uppnås. Det innebär man behöver formulera antaganden om vad ledig tid är värd. På detta sätt kan konsument- överskottet i t.ex. bankers digitala kanaler mätas. Ett annat sätt är att mäta s.k. rekylkostnader, dvs. vilken typ av konsumtion som den positiva plånbokseffekten har gått till, som t.ex. investeringar i boende. Delningsekonomin utgör ett specifikt område där statistiken inte lyckas hänga med i den tekniska utvecklingen. lyfter i en nyligen framlagd rapport fram att de flesta transaktioner inom delningsekonomin kräver att privatpersoner själva uppger sina in- komster i deklarationen, vilket påverkar myndighetens kontroll. Ta itu med finanspolitikens utmaningar En andra slutsats rör finanspolitiken. Beskattning av intäkter och konsumtion i virtuella världar är i vissa situationer inte lagligt möjligt, och i andra situationer lagligt möjligt men i praktiken svår. Grun- den kommer sannolikt vara att försöka följa betalningsströmmar och kräva att intäkter deklareras, även om de uppstått på nätet eller inom delningsekonomin. Det är dock inte alltid lätt, eftersom såväl betalning som konsumtion kan ske helt utanför i krypte- rade system. Även inom kan betalning ske med betalsystem som bitcoin, som kan vara svåra att spåra. Rent tekniskt finns det möjligheter att reglera bitcoin och liknande betalsystem. Varje bitcoin kan till exempel förses med en certifiering om att senaste trans- aktionen har redovisats för skattemyndigheten. Sådana regleringar kräver dock en hel del metodutveckling och ligger sannolikt långt . Penningpolitiken måste beakta digitaliseringseffekten Den tredje slutsatsen rör penningpolitiken. Den bör tydligt väga in sannolikheter för det scenario som vi beskriver. Det kan vara rim- ligt att en centralbank avviker från inflationsmålet, men för- klarar hur man resonerar. I goda konjunkturlägen bör styrräntan kunna höjas trots låg inflation, med hänvisning till digitaliseringens krafter och risk för tillgångsbubblor. En fjärde slutsats är att någon aktör behöver ges ett tydligt ansvar för att skapa bättre förståelse, inklusive bättre mätningar, av digitaliseringens effekter på konsumtionen, vilket skulle vara till hjälp för myndigheterna vid fördelning av resurser och framtagande av prognoser. En femte slutsats är att digitaliseringens potentiella effekter kan behöva beaktas i lönebildningen. Om en centralbank regelbundet misslyckas med sitt inflationsmål på grund av digitaliseringen kom- mer arbetsmarknadens parter inte se att inflationsmålet kan vara styrande för löneökningstakten. , , and (2001) “Do We E-Conomy?” Bapna, R., Jank, W., & Shmueli, G. (2008) Consumer surplus in online auctions. , 19(4): 400–416. Bean, (2016) Economic Statistics. attachment_data/file/507081/2904936_Bean_Review_Web_ Accessible.pdf , T., C. Nosko and S. , (2013) ”Consumer Search on ,” /blogs/freeexchange, 2013. , D.M., Fernald, J.G., och M.B. Reinsdorf (2016) Does the have a producitivity slowdown or a measurement problem? Brookings Papers on Economic Activity. 10–11, 2016. Breman, A. and A. Felländer (2014) Diginomics: New Economic Translation of the article “Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter”, published in Swedish in the journal Ekonomisk Debatt Oct 8 2014. , , and . Hitt (2003) “Computing Pro- ductivity: Firm-Level Evidence.” Review of Economics and Statistics 85, no. & , M. (2000) Frictionless commerce? A comparison of Internet and conventional retailers. Management Science, 46(4): 563–585. , E., Hu, Y., & , M. (2003) Consumer surplus in the digital economy: Estimating the value of increased product variety at online booksellers. Management Science, 49(11): 1580–1596. Buchholz, , , and (2014) “Big and in Europe: A Growth Engine or a Missed (2013) Does the web trade time saved for quality? 8th, , Economist. , Y., G. and J. Yong-Mi (2013) A without a Search Engine: and Offline Searches. , , and Djeto Assane. (2009) “Estimating the Willing- ness to Pay for Digital Music.” Contemporary Economic Policy 27, no. 4: 512–22. Chuang, , and . (1999) “Optimal Bundling Strategy for Digital Information Goods: Network Delivery of Articles and Subscriptions.” Information Economics and Policy 11, no. 2: 147–76. Coyle, D., & Quah, D. (2002). Getting the measure of the new economy. Davenport, T. H. and J. (2002). Just-in-time Delivery comes to . Deloitte (2014) The value of connectivity – economic and social benefits of exanding internet access. ’, R. & , F. (2009) A complex approach to estimate shadow economy: the structural equation modelling, Coping with the Complexity of Economics: 111–130: Springer , , , , and . (2014) “Achieving Payoffs from an Industry Cloud Ecosystem at BankID.” MISQ Executive 13, no. (2009). Hur länge förblir IKT avgörande för svensk produktivitetsutveckling?. Ekonomisk debatt, 37(1). Ellison, G. and S. (2014) ”Match Quality, Search, and the Internet Market for Used Books,” , Fellander, A., , C., & Teigland, R. (2015) The Sharing Economy: Embracing Change with Caution; Sharing-Economy_webb.pdf. (2014) Productivity and Potential Output Before, During, and After the Great Recession. of , 2014. , R., Sabbagh, K., & El-Darwiche, B. (Unknown date) Digital Highways: The Role of Government in 21st-Century Infrastructure; _Role_of_Government.pdf. Goolsbee, A. & , A. (2004) The consumer gains from direct broadcast satellites and the competition with cable TV. Econo- metrica, 72(2): 351–381. Goolsbee, A. & Klenow, P. (2006) Valuing consumer products by the time spent using them: An application to the Internet: . Keeney, R. (1999) The value of Internet commerce to the customer. Management Science, 45(4): 533–542. , (2016) The and Fall of American Growth, . Greenstein, S. (2013) Measuring consumer surplus online, , Economist, 11th , H., J. Hätönen, and P. Koutroumpis. (2014) “Broadband Access in the EU: An Assessment of Future Economic Benefits.” Telecommunications Policy 38, no. 11: 1046–58. (2010) Consumers driving the digital uptake: The economic value of online advertising-based services for consumers. (2012). From Evidence to Insight: Achieving Outcomes that Matter. Kahneman, D. (2011). Thinking Fast and Slow. Penguin Books, . , ., , , and . (2010) “The Impact of Broadband on and the German Economy.” Intereconomics 45, no. Khattak, , Youngbin Yim, and . “Willingness to Pay for Information.” Part C: 11, no. 2: 137–59. Lal, R. & Sarvary, M. (1999). When and how is the Internet likely to decrease price competition? Marketing Science, 18(4): 485–503. Lancioni, R. A., , M. F., & , T. (2000). The role of the Internet in supply chain management. , 29(1): 45–56. Landefeld, S., B. M. Fraumeni and C. M. (2009) Accoun- ting for household production: A prototype satellite account using the American time use survey. Review of Income and Wealth Series 55, Number 2, 2009. Lehdonvirta, , and . (2010) “A New Frontier in Digital Content Policy: Case Studies in the Regulation of Virtual Goods and Artificial Scarcity.” Policy & Internet 2, no. 3: 7–29. (2008) “Consuming Code: Use-Value, Exchange- Value, and the Role of Virtual Goods in Second Life.” Journal 1, no. McConnell, K. (1995) Consumer Surplus from Discrete Choice Models. , 29: 263–270. (2010) Fostering the Economic and Social Benefits of ICT. Report 2009–2010 @ 2010 . (2013), “Measuring the Internet Economy: A Contribution to the Research Agenda”, Digital Economy Papers, No. Qiang, C. Z. and C. M. Rossotto (2009) Economic Impacts of Broadband. In Information and Communications for Develop- ment 2009: Extending Reach and Increasing Impact 35–50. , DC: . (2014) The zero marginal cost society: the internet of things, the collaborative commons, and the eclipse of capitalism: . , F. & Enste, D. (2000) Shadow Economies: Size, Causes and Consequences. , 38(1): 77–114. Shideler, , and Narine Badasyan. (2007) “The Economic Impact of Broadband Deployment in .” 2007. Spann, M., Skiera, B., & , B. (2004) Measuring individual frictional costs and willingness-to-pay via name-your-own-price mechanisms. , 18(4): 22–36. Stiglitz, J. (2009). The Economists' Voice, 6(8). “Are ICT Spillovers Driving the New Economy?” (2002) Review of Income and Wealth 48, no. 1: 33–57. Syverson, (2016) Challenges to Mismeasurement Explana- tions for the U.S. Productivity Slowdown NBER Working Paper No. 21974, , February 2016. Waldfogel, J. (2015) ”Digitization and the Quality of : The Case of Music,”, chapter in forthcoming book, 'Economic Analysis of the Digital Economy', published by . Waldfogel, J. (2014) ”Copyright Protection, Technological Change, : Evidence From Recorded Music Since ,” Working Paper 17503, October 2011 (2013) The value of the internet now and in the future, , Economist, 10th 2013, 3:49. (2015) ICTs for Greater Development Impact – Strategy for Information and Communi- cation Technology 2012–2015; Server/WDSP/IB/2012/07/31/000386194_20120731021726/ Rendered/PDF/715400WP0WBG0I0sclosed0July02502012.pdf. Zhen‐Wei Qiang, . (2010) “in Stimulus Packages: Relevance for Developing Countries.” Info 12, no. 2: 41–56. Det sociala kontraktet i en digital tid ”Audiatur et pars” ”Låt även den andra parten bli hörd” Denna temarapport handlar om hur förutsättningarna för olika delar av det sociala kontraktet förändras på grund av digitaliser- ingens transformerande kraft. Vad innebär jämlikhet när samhällets insatser för den enskilde i exempelvis vård, skola och omsorg, kan ges på helt nya sätt och i högre grad individualiserat? Vad kan och bör det statliga åtagandet vara och vilka rättigheter och skyldigheter bör den enskilde individen ha? Den personliga integriteten utmanas av själva kärnan i digitaliseringen, möjligheten att samla in, analysera och använda data för utveckling av tjänster och produkter. Vilka möjliga lösningar finns på detta dilemma? På vilka sätt förändras medborgarskapet och de former för delaktighet i demokratin som vuxit fram under industrisamhällets framväxt? Ett grundläggande villkor för hållbar välfärdsutveckling i det digitala kunskapssamhället är utvecklingen av humankapital. De flesta individer behöver kunna kompetensutveckla sig genom livet – ett reellt livslångt lärande be- höver möjliggöras. Hur svarar den högre utbildningen upp mot dessa behov? skriver om att i en digital tid så måste data från medborgarna ingå i det sociala kontraktet. Han menar att på sam- ma sätt som vi invånare ger staten beskattningsrätt och våldsmono- pol för att kollektivets och individens bästa sammanfaller, måste data in i samhällskontraktet. lyfter fram hur digitalisering, eller integreringen av datainsamling och maskininlärning i existerande tjänster, kan vara en lösning på de problem vi har . En konsekvens av att de senaste decenniernas välfärdsreformer haft den rationella och upplysta kon- sumenten som utgångspunkt är att efterfrågan på vård inte alltid överensstämmer med vårdbehov. De med större kunskaper och socialt kapital efterfrågar mer vård än de behöver. Och de med mindre kunskaper efterfrågar för lite. lägger grunden för en bred diskussion om vad enskild frihet egentligen kan tänkas betyda i digitaliseringens tide- varv, och hur detta förhåller sig till det allmännas myndigheter och förvaltningar samt till förväntningarna på den service som det all- männa levererar. och skriver om hur digitaliseringen är en avgörande del av den kommunikationsteknologiska revolutionen, vilken har bidragit till en individualisering av samhället och därigenom vidgat avståndet mellan medborgarna och partierna. Men den kom- munikationsteknologiska utvecklingen tillhandahåller också verktyg som, rätt använda, kan bidra till att stärka medborgarskapet och medborgarnas demokratiska delaktighet. beskriver den svenska högskolans syften, struktur och organisering samt hur detta passar in i det digitala samhällets behov av kompetens, kompetensutveckling och livslångt lärande. skriver om de förslag och modeller för vuxnas kompetensutveckling som lanserats för att lösa det ökade behovet av kompetens som uppstår vid förändringar på arbetsmark- naden. Han lyfter fram vilka frågor som är centrala att besvara i kommande förslag på lösningar för det livslånga lärandet. I den sista delen av temarapporten presenteras tre scenarion som är framtagna av forskare från (Swedish ICT). pekar på tre tydliga trender som kan urskiljas avseende framtidens hälso- och sjukvård: individen tar ett större ansvar för sin egen hälsa, behandlingar är mer individanpassade och hemmet är den nya vårdplatsen. I fyra scenarier beskrivs typiska situa- tioner i livet där digitala lösningar kan erbjuda bättre hälsa och högre livskvalité för individen. scenario handlar om hur man skapar förut- sättningar för en öppenhet som kan frigöra innovationskraften för tjänster i hemmet, vilka möjligheter kan vi förvänta oss om man lyckas skapa öppenhet i hemmet, hur det påverkar de kommersiella aktörerna, och vilken roll spelar offentliga sektorn i allt detta? visar i ett scenario hur användningen av digitaliser- ingens möjligheter kan komma att se ut inom utbildning och vad som behöver göras inom skola och utbildning. , ordförande i – Delegationen för unga till arbete och tidigare statsekreterare på mentet, har bidragit med värdefulla synpunkter och kommentarer vid ett seminarium med författarna till artiklarna om högre utbild- ning och vuxnas modeller för kompetensutveckling. , professor i statsvetenskap vid univer- sitet, har bidragit med värdefulla synpunkter och kommenterat övriga artiklar vid ett seminarium med författarna. Scenarioartik- larna har inte behandlats vid något seminarium. har inte tagit ställning till artiklar- nas innehåll utan varje författare ansvarar själv för innehåll, slut- satser och policyrekommendationer i sitt bidrag. Redaktörer för temarapporten och ansvariga för det inledande kapitlet har varit utredningssekreterare och kansli- chef . I detta inledande kapitel ges en introduktion till temaområdet det sociala kontraktet i en digital tid och några av dess delar. Utgångs- punkten är att digitaliseringen utgör en transformerande kraft i samhället och att många av de institutioner, processer och uppfatt- ningar om vad det sociala kontraktet är, kan och ska vara baseras på de förutsättningar, möjligheter och behov som det industrialiserade samhället hade. Även om man kan hävda att vi är ett industrisam- hälle som befinner sig i en kontinuerlig utvecklingsprocess, så vill kommissionen framhålla att digitaliseringen och användningen av ny teknik innebär så pass omvälvande förändringar att man behöver prata om en transformering av samhället.1 Det som varit fasta håll- punkter, delar i fungerande helheter, förändras till något nytt. Kartan ritas om. Det innebär att såväl förutsättningar, villkor och processer som produktion, varor och tjänster blir annorlunda och nya. Utvecklingen innebär nya frågor och utmaningar. Det handlar om de möjligheter till analys av individers data som det datadrivna samhället och digitaliseringen ger och hur det leder till förändrade förutsättningar för det sociala kontraktet. Hur kan man använda digitaliseringens potential för högre kvalitet och bättre effektivitet i de offentliga åtagandena och förhålla sig till de risker som det datadrivna samhället innefattar avseende den personliga integri- teten? Hur påverkas våra värderingar, eller kanske snarare våra ut- tolkningar i praktiken av värderingar, av att digitalisering ger oss information och kunskap om människan, samhället, verksamheter och saker etc. på helt nya sätt? Hur förändras medborgarskapet av 1 (2015), Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden, SOU 2015:91 kap 3 och 4. digitaliseringen och på vilka sätt kan den demokratiska delaktig- heten utvecklas och hur kan den demokratiska praktiken se ut? Hur skapas möjligheter för utveckling av humankapitalet i ett digitali- serat tjänstebaserat kunskapssamhälle med stora risker för en tudelad arbetsmarknad? Det livslånga lärandet är nödvändigt för en hållbar välfärdsutveckling – men hur kan nya modeller för inte bara omställ- ning utan också kontinuerlig kompetensutveckling för alla utfor- mas? Och hur behöver det sociala kontraktet utvecklas, förnyas och säkerställas framöver? Varje historisk tidsepok har sina kännetecken, strukturer, förut- sättningar och behov vilket innebär att det är relevant att tydliggöra vilka förändringar som digitaliseringen innebär och hur det digitala samhället skiljer sig från industrisamhället för att kunna identifiera nya behov och möjliga lösningar. Vad är det sociala kontraktet? Det finns en lång och bred diskussion om vad det sociala kontrak- tet, eller samhällskontraktet, är, kan och bör vara. Det finns ingen vedertagen definition men kortfattat avser begreppet den relation som finns mellan enskilda och samhället avseende rättigheter, skyl- digheter och åtaganden för båda parter för att ömsesidiga värden och gemensamma intressen lättare ska kunna tillvaratas. Det handlar både om formella kontrakt som författningar, avtal och regler och mer informella överenskommelser i form av attityder, förväntningar och beteenden. Det sociala kontraktet har utvecklats genom avtal som ingåtts, mellan enskilda, eller företrädare för olika intressen, och samhället. På detta sätt har samhället utvecklats på ett sätt som gynnar såväl enskilda som samhället i stort. Sociala kontrakt mellan enskilda och det allmänna (socknar, kommuner, stat mm) har ut- vecklats i och förändrats i sin utformning vid genomgripande samhällsförändringar.2 Samhället kan ses som ett resultat av enskilda individers och gruppers behov och intresse av att samarbeta. Sammanfattningsvis innebär det sociala kontraktet att den enskil- de har vissa rättigheter och skyldigheter i relation till samhället, det 2 Wennemo, (2014), Det gemensamma – Om den svenska välfärdsmodellen. På samma sätt har staten vissa åtaganden till den enskilde. Den enskilde individens rättigheter har lagfästs i form av friheter såsom yttrandefrihet och näringsfrihet, men också som offentliga åtaganden, som rätten till utbildning, sjukvård, ekonomisk trygghet och möjligheter att försörja sig. Skyldigheterna är sammankopplade med dessa rättigheter. Skatt ska betalas, lagar och allmänna normer ska följas. Det sociala kontraktet i det industrialiserade samhället I påbörjades industrialiseringen av samhället genom ett antal tekniska uppfinningar. tog utvecklingen fart och påverkade ekonomin, samhällets sociala utveckling och värderingar. lades grunden för dagens moderna välfärdstater när de första socialförsäkringarna mot sjukdom och arbetsskador för arbetare infördes i . Många andra stater följde exempel under de närmaste år- tiondena genom att införa obligatoriska socialförsäkringssystem, in- klusive pensionssystem, för åtminstone delar av befolkningen. De moderna välfärdsstaterna – dvs. stater som skapades i de ut- vecklade marknadsekonomierna och som tog ett övergripande ansvar för medborgarnas ekonomiska trygghet – kan i sägas utgå från tre modeller. Grovt sett kan de indelas i liberala, kristdemo- kratiska och socialdemokratiska.3 Över tid har det skett en harmoni- sering mellan de olika modellerna, men skillnaderna handlar om i vilken utsträckning de sociala rättigheterna utgår från att de är in- tjänade (kristdemokratiska) eller utgår från socialt medborgarskap (liberala) samt hur långt länderna haft en grundsyn att välfärdsstaten främsta mål är att skapa ökad social jämlikhet mellan olika grupper i samhället (socialdemokratiska). och efter utveckla- des socialförsäkringssystemen ytterligare till att innefatta i stort hela befolkningen samt att i högre grad vara inkomstrelaterade. Även i tillhandahållandet av sociala tjänster har förskjutningar skett i form av att även de socialdemokratiska välfärdsstaterna har ett ökat inslag 3 , (2003) Den gränslösa välfärdsstaten. av privata aktörer, vilket de andra modellerna redan tidigare utgått ifrån. I utvecklades den fackliga kampen och strävandet efter demokrati under framväxten av det industrialiserade samhället på 1800-och . Det sociala kontraktet hamnade i centrum för politiken. Det skedde i form av välfärdsreformer inom många om- råden och skapandet av ”folkhemmet”.