sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Utredaren ska mot denna bakgrund föreslå åtgärder som innebär krav på att privata aktörer, för att kunna få ta del av offentliga medel, ska kunna visa hur dessa ska användas för verksamheten och komma brukarna till godo, undersöka om det bör ställas olika ekonomiska krav beroende på om det är tjänsterna i anslutning till boendet eller själva bo- staden som avses och vilka krav som i så fall är relevanta, samt belysa och beakta hur åtgärderna påverkar privata aktörers incita- ment att etablera sig på marknaden och därmed utbudet av till- fälliga boenden. Utredaren ska vid genomförandet av samtliga delar av sitt uppdrag analysera och redovisa hur eventuella ytterligare krav och regler förhåller sig till eller påverkas av det EU-rättsliga regelverket. I detta sammanhang är det viktigt att beakta gränsdragningen mellan vad som kan anses utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt respek- tive icke-ekonomiskt intresse och vilka konsekvenser det kan få när en tjänsteverksamhet anses vara av det ena eller det andra slaget. tillsattes (dir. 2012:131, dir. 2014:3, dir. 2014:141 och dir. 2015:1). Utredningen har som övergripande uppdrag haft att bedöma om det vid kom- munal eller statlig tillståndsprövning finns behov av att inför krav på t.ex. lämplighet och kompetens hos ägare, styrelse och verkstäl- lande ledning, samt föreslå vilka verksamheter som bör vara fö- remål för en eventuell utökad tillståndsplikt. Utredningen över- lämnade sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7). Utredaren ska vid framtagandet av förslag enligt dessa direktiv beakta de slutsatser som Ägarpröv- ningsutredningen dragit och de förslag som utredningen har lämnat. Utredarens arbete ska bedrivas utåtriktat och i kontakt med be- rörda statliga myndigheter, kommuner, landsting, Kom- muner och Landsting, fackliga organisationer, organisationer som företräder privata anordnare av offentligt finansierade välfärds- tjänster, idéburna organisationer, brukarorganisationer, näringslivet samt övriga intressenter. Utredaren ska vid uppdragets genomförande utnyttja olika öppna arbetsformer t.ex. frågepaneler, referensgrupper och seminarier. En referensgrupp bestående av experter inom berörda verksamhets- områden ska utses. I sitt arbete ska utredaren följa arbetet inom och inhämta syn- punkter från de utredningar som berör frågeställningar som angetts i uppdraget. Detta gäller särskilt Utredningen om införande av offentlighetsprincipen i fristående skolor (U 2014:12), Skolkost- nadsutredningen (U 2014:14), Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07), Utredningen om statliga finansierings- insatser (dir. 2015:21) och Utredningen om ett stärkt och själv- ständigt civilsamhälle (U 2014:04). Utredaren ska också följa det övriga arbete som pågår inom områdena skola, vård och omsorg, bl.a. genom samråd med Rådet för etisk plattform för öppenhet och insyn i vård och omsorg. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska särskilt beräkna och redovisa förslagens samhällsekonomiska konsekvenser. förslag som innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för det offentliga ska utredaren föreslå en finansiering. För samtliga förslag som utredaren lämnar ska utredaren göra en analys av hur de samhällsekonomiska kostnaderna för högre krav, ökad admini- strativ belastning för företag, statliga och kommunala myndigheter, kommuner, landsting och domstolar samt krav på fler kontroller förhåller sig till den effekt som förväntas uppnås. Utredaren ska belysa förslagens effekter på utvecklingen av fö- retagandet, nyetableringen och konkurrensen inom de aktuella sektorerna. För samtliga förslag ska utredaren analysera och redo- göra för de administrativa kostnader som förslagen medför för aktörerna. Utredaren ska vidare analysera vilka konsekvenser ut- redarens förslag får för brukare, anställda och existerande aktörer, dvs. såväl små och medelstora som stora företag och den idéburna sektorn. Förslagen ska utformas så att de kan bidra till att vidare- utveckla mångfalden av aktörer, särskilt när det gäller den idéburna sektorn. Om förslagen innebär en inskränkning av den kommunala självstyrelsen, ska utredaren utforma förslagen så att de inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till deras ändamål. Även förslagens betydelse för den offentliga servicen i olika delar av landet ska redovisas. Utredaren ska också analysera vilka konsekvenser förslagen får för kvinnor och män samt förslagens effekter för jämställdheten. Konsekvenserna ska anges enligt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I samband med konsekvensanalysen ska utredaren inhämta synpunkter från . De delar av utredningens uppdrag som gäller tillstånds- och aukto- risationssystem och andra alternativ till upphandling samt skyl- digheten att erbjuda vårdvalsystem i primärvården enligt 5 § HSL ska redovisas . Uppdraget ska i övrigt redovisas . (Fi 2015:01) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör reg- leras (dir. 2015:22). Utredaren får nu i uppdrag att utreda utökad tillståndsplikt inom område samt hur de register som Inspek- tionen för vård och omsorg () för över verksamhet inom samt hälso- och sjukvården kan förbättras. Utredaren ska även vidareutveckla förslag om krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet samt bedöma om någon motsvarande prövning bör göras av an- ställda i offentlig verksamhet som befinner sig i ledande ställning. Utredarens befintliga uppdrag i fråga om ekonomisk redovisning vidgas och förändras delvis. Utredaren får även ett vidgat uppdrag i de delar som rör kvalitet och uppföljning samt tillstånds- och aukto- risationssystem och andra alternativ till upphandling. Vidare tar regeringen bort uppdraget att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvals- system i primärvården enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Enligt de tidigare direktiven skulle utredningens uppdrag redo- visas . Uppdraget i de delar som rör ett nytt regelverk för utförande av välfärdstjänster för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för ska fortfarande redovisas . För uppdraget i övrigt förlängs utredningstiden och uppdraget i den delen ska redovisas . Regeringens utgångspunkt är att en god välfärd sätter brukaren i centrum och garanterar en hög kvalitet i verksamheten. Brukarens möjlighet att välja utförare av en mångfald av tjänster och aktörer är en viktig del i regeringens politik. Regeringen anser att det är rimligt att kräva att privata aktörer som tillhandahåller välfärds- tjänster ska kunna visa att de offentliga medlen kommer brukarna till godo. ska enligt sina ursprungliga direktiv utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras. Syftet med utred- ningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel återförs till den verksamhet där de uppstått. Utredaren ska analysera om kraven bör vara lika för alla utförare eller om det finns behov av att ställa olika krav beroende på drifts- och verk- samhetsform och verksamhetsområde. Utredaren ska även undersöka hur regelverket för upphandling av bl.a. sociala tjänster kan förenklas och göras mer flexibelt samt föreslå insatser för att förbättra förutsättningarna för den idéburna sektorn i välfärden, inom ramen för bl.a. upphandlingsrätten. Ut- redaren ska vidare klarlägga hur valfrihetssystem enligt LOV bör klassificeras rättsligt och bedöma om det finns behov av justeringar av LOV utifrån denna klassificering samt föreslå de författnings- ändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Utredaren skulle också enligt de ursprungliga direktiven föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem enligt LOV i primärvården, men med bibehållen möjlighet för patienterna att enligt 9 kap. 1 § patientlagen (2014:821) välja utförare av offentligt finansierad öppen- vård. Utredaren har även i uppdrag att föreslå bestämmelser som reglerar hur ekonomisk information för vissa välfärdstjänster ska redovisas på enhetsnivå. Utredaren ska vidare analysera och föreslå vilken statistik och annan information som bör finnas tillgänglig för att kunna följa upp andelen aktörer med vinstsyfte respektive idéburna aktörer inom välfärdsområdet samt följa upp om offent- liga medel används för avsedd verksamhet. Utredaren ska också utvärdera de regler som gäller för tillfälliga asylboenden och föreslå åtgärder som innebär krav på att privata aktörer som vill ta del av offentliga medel ska kunna visa hur dessa ska användas i verksamheten och komma brukarna till godo. Vilka krav som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn har i viss mån redan utretts av (Fi 2012:11) och av (U 2011:04). tillsattes av den förra regeringen med syfte att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verk- samhet. överlämnade sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. var en parlamentariskt sammansatt kom- mitté som tillsattes av den förra regeringen för att utreda regler och villkor för fristående skolor m.m. Kommittén överlämnade sitt betänkande Friskolorna i Samhället (SOU 2013:56). Även det betänkandet har remissbehandlats. Problembeskrivning och behovet av utredning Ett av förslag är att det ska krävas till- stånd från för att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ yrkesmässigt ska få bedriva verk- samhet i form av hemtjänst. Remissinstanserna har varit över- vägande positiva till att införa tillståndsplikt för hemtjänst. kommun har anfört att det har varit en låg tröskel för att kunna etablera sig vilket har lett till förekomsten av ett antal oseriösa utförare. Kammarrätten i , , , , och kommuner samt Kommuner och Landsting (SKL) har dock ansett att det behöver förtydligas vad som avses med hemtjänst. , , och kommuner, Svenska Vård samt Tjänstemännens Centralorganisa- tion har vidare ansett att det kan ifrågasättas om hemtjänst som inte innefattar personlig omvårdnad bör vara tillståndspliktig. Många remissinstanser har uttryckt farhågor för att en utökad tillstånds- plikt kommer att leda till att IVO:s handläggningstider, som upplevs vara för långa, blir ännu längre. Några remissinstanser har ansett att tillståndsplikt bör över- vägas även för sådana insatser som angränsar till hemtjänst och personlig assistans. kommun har påpekat att ledsagarser- vice, kontaktperson och avlösarservice är uppdrag som ställer stora krav på personlig lämplighet och kontinuitet hos dem som utför uppdragen. har anfört att boendestöd är en specialiserad form av hemtjänst och därför också bör omfattas av tillståndsplikt. har framhållit att målgruppen för denna typ av insatser är individer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar, precis som när det gäller hemtjänst eller boende med särskild service. Vad som gör att boende med boende- stöd, avlösarservice och ledsagarservice skulle undantas från tillstånds- plikt framstår därför som svårbegripligt enligt kommunen. föreslår att det ska uppställas krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet för till- stånd att bedriva verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, samt godkännande av enskilda att bedriva utbildning inom skolväsendet enligt skollagen (2010:800). har bedömt att ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt intresse för att bedriva utbildning. Eftersom frågan om ägarpröv- ning inom välfärdssektorn utretts av har dock framfört sina överväganden till Ägar- prövningsutredningen i stället för att lämna några författnings- förslag i denna del. Den övervägande delen av de remissinstanser som yttrat sig över förslag i denna del har ansett att det kan vara positivt med någon form av prövning, dels av att det finns ekonomiska förutsättningar för att bedriva verksamheter lång- siktigt, dels av att ägare och ledning har tillräcklig kompetens och är allmänt lämpliga. Många remissinstanser har dock ansett att förslaget behöver förtydligas. Exempelvis har SKL anfört att bestäm- melserna bör vara mer preciserade och tydligare ange de ramar inom vilka regeringen ska få röra sig vid meddelandet av före- skrifter om villkor för tillstånd. har ansett att frågan om hur den ekonomiska uthålligheten ska bedömas bör ut- redas vidare. Här finns olika tänkbara medel som soliditetskrav, garantier, krav på eget kapital i förhållande till omsättningen etc. Det är enligt inte acceptabelt att respektive tillståndsmyndighet meddelar föreskrifter innan en sådan utredning skett. har anfört att utredningens över- väganden inte ger tillräcklig ledning vid bedömningen av ekono- misk långsiktighet. har därför ansett att begreppet behöver analyseras och förtydligas ytterligare under den fortsatta beredningen. Flera remissinstanser har framfört att någon form av prövning liknande den som föreslår även bör över- vägas för verksamheter i offentlig regi. har framfört att det är orimligt att kompetenskrav och lämplighetskrav ska vara lägre för offentligt drivna verksamheter. Friskolornas riks- förbund har ansett att principen om lika villkor är av allra största vikt och att förslagen om ägar- och ledningsprövning därför ska gälla likvärdigt för alla huvudmän, även kommunala. har anfört att det är orimligt att personer som inte godkänts hos en privat aktör ska kunna användas av en kommun. Dessutom innebär en sådan skillnad i regelsystemen att konkurrens- situationens fördelar sätts ur spel. har framfört att även om det av naturliga skäl inte går att direkt överföra utredningens förslag till att även gälla t.ex. en kommun, bör andra metoder övervägas som har samma syfte, dvs. att säkerställa att verksamheten har förutsättningar att drivas på ett seriöst sätt med tillräckliga resurser till förfogande. har erfarit att de register som för över verksamhet inom och hälso- och sjukvården inte är fullständiga. understryker vikten av att den anmälningsplikt som finns enligt SoL, LSS och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) efterlevs av såväl offentliga som privata utförare och att säkerställer att registren är upp- daterade. Registren är avgörande för att kunna bedriva en modern och riskbaserad tillsyn. Myndigheter som t.ex. upphandlar hälso- och sjukvård bör säkerställa att utförarna anmält sig till vårdgivar- registret. Om anmälningsplikten inte efterlevs finns det, enligt , anledning för regeringen att överväga att införa lagkrav om att en utförare måste vara upptagen i ett register för att få leverera till offentlig sektor. har uppgett i sitt remissvar att förbundet och i kontakt med olika myndigheter har observerat avsaknaden av fungerande register vad gäller leverantörer av väl- färdstjänster. Det är enligt förbundet angeläget att sådana register upprättas och förbättras. har framfört att ofull- ständiga register innebär ett allvarligt hinder för nationell uppfölj- ning, statistik och tillsyn. ser ett behov av bättre register för att få en nationell överblick över kvalitetsutvecklingen i verksamheterna och underlag för analyser. analys, Statskontoret, , kommun och har framfört i sina remissvar att ett lagkrav på att vara upptagen i ett register för att få delta i upphandlingar enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling () och valfrihetssystem enligt LOV bör övervägas. har i sitt remissyttrande angett att myndigheten delar Ägar- prövningsutredningens bedömning angående behovet av uppdate- rade register. har anfört att myndigheten med dagens reg- lering inte har möjlighet att säkerställa att registren är uppdaterade, utan endast kan verka för att så sker. har i sitt remissyttrande anfört att möjlig- heterna att inom ramen för LOV utesluta utförare som inte utför tjänsterna i enlighet med ingångna avtal behöver stärkas. För ute- slutning på grund av tidigare bristande avtalsuppfyllelse krävs i nu- läget att den upphandlande myndigheten kan påvisa allvarliga fel i yrkesutövningen, vilket har lett till att det enligt kommunen varit svårt att utesluta utförare som inte uppfyllt kvalitetskraven. Mot denna bakgrund bör enligt en ändring eller komplettering av befintligt regelverk eller ett nytt regelverk över- vägas i syfte att ge ökade möjligheter till att pröva kvaliteten av en erbjuden tjänst, vilket skulle möjliggöra för kommunen att också väga in tidigare erfarenheter. Mot denna bakgrund ser regeringen ett behov av ytterligare ut- redning och ändrar uppdraget enligt följande. Det finns vissa insatser enligt SoL och LSS som inte är tillstånds- pliktiga, t.ex. boendestöd och avlösarservice. Utredaren får i upp- drag att vidareutveckla de överväganden som gjorts av Ägarpröv- ningsutredningen genom att utreda behovet av tillståndsplikt för enskilda utförare att driva verksamhet enligt SoL och LSS som enligt nuvarande lagstiftning inte är tillståndspliktig. Om ett behov kon- stateras, ska utredaren lämna förslag på att införa sådan tillstånds- plikt. Utredaren ska väga för- och nackdelar med en utökad till- ståndsplikt med beaktande av effektivitet, administrativa kostnader och konsekvenser av att utvidga IVO:s nuvarande uppdrag. Det gäller särskilt konsekvenser för IVO:s övriga verksamhet. Utredaren ska även lämna förslag på och definiera vilka insatser som ska anses ingå i begreppet hemtjänst och som ska omfattas av tillståndsplikt. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Utredaren ska vidareutveckla förslag om krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämp- lighet för tillstånd att bedriva verksamhet enligt SoL och LSS samt för godkännande att bedriva utbildning inom skolväsendet enligt skollagen genom att förtydliga dessa begrepp och föreslå de änd- ringar av författningsförslag som utred- aren anser är nödvändiga. Utredaren ska beakta villkoren för aktö- rer av olika storlek och olika drifts- och verksamhetsformer. Ut- redaren ska även bedöma om en motsvarande prövning i någon form bör göras av anställda som befinner sig i ledande ställning i offentlig verksamhet och, om det bedöms lämpligt, föreslå de för- fattningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Vilka konsekvenser en sådan pröv- ning skulle få för den kommunala självstyrelsen ska beaktas sär- skilt. Utredaren ska även beakta att verksamheten i kommuner och landsting ytterst styrs av folkvalda församlingar som bär ett poli- tiskt ansvar, vilket innebär att ansvarsutkrävande sker genom fria och öppna val. Öppenhet och insyn i användandet av offentliga medel Enligt de ursprungliga direktiven ska utredaren föreslå bestäm- melser som reglerar hur ekonomisk information för välfärdstjänster ska redovisas på enhetsnivå samt överväga om det är möjligt och lämpligt att en sådan redovisning även omfattar de särskilda utbild- ningsformerna och annan pedagogisk verksamhet enligt 24 och 25 kap. skollagen. Utredaren ska även föreslå hur en sådan ekono- misk information ska utformas så att den blir öppen, enhetlig och lättillgänglig. Detta uppdrag ändras nu på så sätt att utredaren ska analysera och utvärdera för- och nackdelar med att redovisa eko- nomisk information för välfärdstjänster på enhetsnivå, och endast föreslå bestämmelser om sådan redovisning om fördelarna bedöms väga tyngre. Om utredaren bedömer att redovisning på enhetsnivå är att rekommendera, ska utredaren även överväga om det är möj- ligt och lämpligt att en sådan redovisning även omfattar verksam- het i offentlig regi, och i så fall presentera förslag på hur mot- svarande krav för verksamhet i offentlig regi ska utformas. Utred- aren ska beakta de särskilda förutsättningar som gäller för verk- samhet i offentlig regi. Uppdraget om ekonomisk information om- fattar inte de skolformer som utreds av (U 2014:14). Mätning och uppföljning av kvalitet Att skattemedel används till just det de är avsedda för är ansvars- fullt och möjliggör kvalitet i de offentligt finansierade verksam- heterna, vilket är avgörande för medborgares och brukares tillit till välfärdstjänsterna. Kvaliteten behöver även kunna följas upp i efter- hand. Det är både en fråga om effektiv användning av gemensamma medel och en fråga om trygghet och rättssäkerhet för brukarna av välfärdstjänsterna. Utredaren ska därför analysera hur olika kvalitets- mått kan användas på ett strategiskt sätt vid exempelvis upphandling av välfärdstjänster och uppföljning av utförda välfärdstjänster. I syfte att skapa bättre förutsättningar för tillsyn ska utredaren ana- lysera vilka möjligheter som finns att förbättra de register som för över verksamhet inom och hälso- och sjukvården samt efterlevnaden av anmälningsplikten för sådan verksamhet. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade samt särskilt analysera vilka konsekvenser dessa förslag får för . Som ett tillägg till uppdraget om tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till upphandling får utredaren också i uppdrag att, inom ramen för utredningens bedömning av hur valfrihets- system enligt LOV bör klassificeras rättsligt, utreda behovet av utökade möjligheter att utesluta utförare i valfrihetssystemen. Ut- redaren ska även föreslå de ändringar i LOV som i övrigt bedöms vara motiverade och möjliga med hänsyn till den rättsliga klassi- ficeringen. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som ut- redaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Vidare tar regeringen bort utredningens uppdrag att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt LOV. Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren redovisa de delar av uppdraget som gäller tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till upphandling samt skyldigheten att erbjuda vård- valssystem i primärvården . I övrigt skulle utredaren redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att förlänga utrednings- tiden för deluppdraget till , så att upp- draget i sin helhet skulle ha redovisats senast detta datum. Upp- draget i de delar som rör ett nytt regelverk för utförande av väl- färdstjänster för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för ska fortfarande redovisas . För uppdraget i övrigt förlängs utred- ningstiden och uppdraget i den delen ska redovisas . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling