sou · H4B369 · 2016-10-24 00:00:00 — En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog bör få posi- tiva integrationspolitiska effekter på grund av ökade möjligheter för personer med annan konstnärlig utbildning än svensk att erhålla en pedagogisk utbildning med inriktning mot kulturskola. Kulturskola bedrivs i en eller annan form av näst intill alla landets kommuner. Genom denna breda förankring för lärande och gemenskap utgör en mötesplats för barn och unga och har därmed en viktig roll i samhället. Flera kommuner har gett sina kulturskolor i uppdrag att verka för en ökad integrering av nyanlända. Utredningens direktiv berör den kommunala som tills varit en allt igenom angelägenhet utan vare sig statliga anslag eller andra stödfunktioner. Området är ett för staten nytt ekonomiskt åtagande. I syfte att uppnå kostnadsneutrala för- slag kan en utredning exempelvis föreslå omfördelning inom råd- ande anslag eller en omprioritering av bidrag inom ett eller flera politikområden för att bereda väg för den utveckling av en verk- samhet som utredningsdirektiven avser. I budgetpropositionen aviserade regeringen en höjning av anslaget 1:2 Bidrag till all- män kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (utg.omr. 17) med för att främja låga taxor i den kommunala . Det skulle vara möjligt att inrymma kostnader för utredningens förslag inom denna ram. En sådan lösning skulle innebära en mer begränsad sats- ning och frågan är om en sådan skulle bidra till att lösa de problem som gett regeringen anledning att tillsätta denna utredning. Det är därför utredningens bedömning, att med hänsyn till ut- redningens uppdrag och till de behov som har identifierats, att en större satsning är motiverad. En sådan kan antingen finansieras genom omfördelning inom utgiftsområde 17 eller att regeringen är beredd att ta en del av det reformutrymme i anspråk som kan defi- nieras för . Utredningen beräknar kostnaderna enligt nedan. Utredningen föreslår att en ny yrkesexamen som leder till kultur- skolepedagog med en omfattning om 90 högskolepoäng ska inrät- tas. Regeringen bör för detta ändamål anslå totalt . Utredningen bedömer att utbildningen bör ges vid tre lärosäten fördelade över landet. i utvecklingsmedel till respektive lärosäte som kommer att anordna utbildningen. Beräknat utifrån en helårskost- nad på per student, inklusive kostnader för studie- medel, uppgår kostnaden för nittio platser, dvs. trettio platser per lärosäte till exklusive utveck- lingsmedel. Utredningen föreslår att förslaget Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillskjuts motsvarande medel. Vi föreslår därutöver att ett nationellt kulturskolecentrum etableras som ett särskilt beslutsorgan inom . Drift och verksamhetsmedel beräknas uppgå till . Därutöver föreslås detta centrum administrera ett statsbidrag till utveckling av kulturskoleverksamhet på och ett statsbidrag till nationell spetskompetens på . Dessa förslag föreslås ta i anspråk de anslagna medel som regeringen avsatt för att främja låga taxor i den kommunala enligt förordning (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet. Enligt övergångsbestämmelser upphör för- ordningen vid utgången av 2017 varför utredningen beräknar att nya förordningar enligt ovan förslag kan träda i kraft . För det överskjutande beloppet föreslår utredningen att anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (utg.omr. 17) tillförs . Utredningen föreslår att medel till att förstärka samordningen av kulturskoleverksamhet på regional nivå fördelas genom kultursamverkansmodellen och att modellen i detta syfte för- stärks med anslag 1:6 Bidrag till regional kultur- verksamhet (utg.omr. Denna nivåhöjning föreslås finansieras genom omprioriteringar inom utgifts- område. För att finansiera förslaget om ökad forskning föreslås att anslag 3:1 : Forskning och forskningsinformation (utg.omr 16) tillskjuts , samt för medel till forskarskola i Kultur- skolans didaktik. Abbs, P. (2003). Against the flow. Education, the arts and postmodern culture. & Thavenius, J. (2003). Kultur och estetik i skolan. Rapport 9/2003. (2006). Barns och ungas rätt till kultur. En skrift från och Barnombudsmannen 2006:02. Hämtad 20161004 från: er/publikationer2/barnokultur2006.pdf (2016). Respekt – Barn med funktionsned- sättning om samhällets stöd. Hämtad 20161004 från: for-nedladdning/publikationer/respekt160510.pdf (1998). Vi vantrivs i det postmoderna. (1992). Towards a new modernity. Bendroth , M. (1998). Bildskapande i förskola och skola, : . Biesta, G. (2006). Demokratisk utbildning för en mänsklig framtid. Biesta, G. (2003). Demokrati – ett problem för utbildning eller ett utbildningsproblem? Utbildning & Demokrati, 12(1), 59–80. 1 Beslut och handlingar hos myndigheter samt opublicerade promemorior förtecknas inte i referenslistan. Regeringens budgetpropositioner och återkommande skrivelser från statliga myndigheter, som budgetunderlag och årsredovisningar tas inte heller upp i referens- listan. Bjørnsen, E. (2012). Utredning av kultur- skoletilbudet i storbyene. (2002). Musiklärare – i utbildning och yrke En longitudinell studie av musiklärare i . , U (2013). Kulturvaneundersökning, högstadiet, rådata. (2014). När musik gör skillnad. och genrepraktiker i samspel. Bouij, C. (1998). ”Musik – mitt liv och kommande levebröd”: en studie i musiklärares yrkes socialisation. , S., & , C. (1995). Två musikpedagogiska fält: En studie om musikskola och musiklärarutbildning. , A-L., , J. & West, T. (1996). Musikutbildning i en föränderlig tid, Pedagogiska publikationer från 1996:1. Di , A. Forskningsrapport om kulturskolors verksamhet för barn och unga med funktionsned- sättningar. Drotner, K. (1991/2003). Att skabe sig – selv. Ungdom, æstetik, pedagogik. Køpenhavn: Gyldendal. , , , U., Lengheden, L. & , M. (2014). Ungas livsstil i låg- och högstatusområden. (2002). Från guidad visning till shopping och förströdd tillägnelse. Moderniserade villkor för ungdomars musikaliska lärande. (2006). Terapi, upplysning, kamp och likhet till varje pris. Undervisningsideologier och diskurser hos lärare och lärarstuder- ande i musik. Erixon, P-O. (red.) (2014). Skolämnen i digital förändring: En medieekologisk undersökning. (2014). Hämtad 20161004 från: projekt/vagval-vilja/vagval-vilja- folkbildning.pdf?epieditmode=true Fornäs, J., , U. & , O. (1998). Under rocken – musikens roll i tre unga band. /: Symposion. (2005). Berättelsen under deras fötter – Fem musiklärares livshistorier. Giddens, A. (1990). The Consequencies of Modernity. (1999). Formspråk och spelregler. En studie i rock- musicerande inom och utom . : Musikhög- skolan i . (2002). Studier av musikalisk socialisation. Gårdare, S. & Sandh, H. (2011). Funktionsnedsättning, funktions- uppsättning – boken om hur vi får en kulturskola för alla : , SMoK. Hallam, S. (1998). Instrumental teaching: a practical guide to better teaching and learning. (2004). ”Det var roligt när mamma grät” – barns tankar om teater. I: A. (red.). Om barn och estetik. skriftserie nr 36. (2010). Musikaliskt lärande som social rekonstruktion. Musikens och ursprungets betydelse för föräldrar med utländsk bakgrund. (2004). i integrationens kraft- fält. (2010). Musik- och i senmoderniteten: reservat eller marknad? i (2015). Svenskarna och internet. undersökning av svenska folkets internetvanor. & , M. (kommande) Exploring equal opportunities: Children’s experiences of theSwedish . Research Studies in Music Education. Kairos Future (2013). : Kairos Future. Klerfeldt, A. & , B. (red.) (2012). Kultur, estetik och barns rätt i pedagogiken. (2016). Hämtad 20161004 från: les/_i_siffror.pdf (2006). Att skapa ordning för det estetiska i skolan. Diskursiva positioneringar i samtal med lärare och skolledare. & , R. (2016). Fördjupad utvärdering av statsbidraget Skapande skola. Kultur kan göra skillnad! En termometer och recept- samling om kultur i glesbygdstäta kommuner. : , 2009. Lyotard, J.F. (1984). The postmodern condition. A report on know- ledge, : press. & , J. W. (2002). Musical practice: Mother and child interactions during the first year of learning an instrument. , 4(1). Myndigheten för kulturanalys (2015). Samhällstrender och kultur- vanor: en omvärldsanalys. Hämtad 20161004 från: content/uploads/2015/10/Samh%C3%A4llstrender-och- kulturvanor-en-omv%C3%A4rldsanalys.pdf Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014). Ungas fritid och organisering. (2003). Instrumentalundervisning som kulturell praksis. En diskursorientert studie av hovedinstrumentundervisning i høyere musikkutdanning. (1998). Kultur och fritid för vem? : Kommentus förlag. (2011). Divided we stand: Why Inequality keeps rising. Hämtad 20161004 från: Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/the- causes-of-growing-inequalities-in-oecd- countries_9789264119536-en#.V_PasP5f3mQ#page8 (1993). SÄMUS en musikutbildning i kulturpolitikens tjänst? En studie om en musikutbildning . (2001). Den kommunala framväxt och turbulenta 90-tal. unga musikanter (2015). (2015). Idrotten i siffror 2015. Hämtad 20161004 från: statistik/rf_idrotten_i_siffror_2015.pdf (2014). Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att säga nej. Hämtad 20161004 från: %C3%A4lso_sjukv%C3%A5rd_anpassad.pdf (2002). Musik om du är rik – en kartläggning av avgifterna till kommunala . : Rädda barnen. (2015). Rostwall, A-L. & West, T. (2001). Interaktion och kunskaps- utveckling – En studie av frivillig musikundervisning. (2006). Nya medier – men samma gamla barnkultur (2013). Kultur 3.0: Konst, delaktighet, utveckling. Sæther, E., , M. & , Å. (kommande). El Sistema – musiklärare i en spänningsfylld modell för socialt inkluderande pedagogik. Pedagogisk forskning i . Sandh, H. (1994). Sandh, H. (2015). Kulturskolorna – lika och unika. Scheid, M. (2009). Musiken, skolan och livsprojektet. Ämnet musik som en del i ungdomars identitetsskapande. , O. (2002). AlieNation is My Nation: Hiphop och unga mäns utanförskap i Det Nya . , O. & , J. (2011). Planet hiphop: Om hiphop som folkbildning och social mobilisering. (2015) Bild, musik och slöjd i . En samman- fattande analys av de nationella ämnesutvärderingarna. (1994). Barns villkor i förändringstider 1994:4. Barns villkor i förändringstider. följer upp och utvärderar Slutrapport. (2011). Funktionsnedsättning, fysisk aktivitet och byggd miljö – Den byggda miljöns betydelse för fysisk aktivitet för vissa typer av funktionsnedsättning. : Statens folk- hälsoinstitut. (2015). Ungar och medier. Fakta om barns och ungas användning och upplevelser av medier. Statskontoret (2011). Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting 2011:22. Hämtad 20161004 från: 2.pdf Statskontoret (2014). Om offentlig sektor. Överenskommelser som styrmedel. Hämtad 20161004 från: offentlig-sektor_22_Overenskommelser.pdf (2003). Lust och glädje. Hur uppfattar och värderar eleverna undervisning? Rapport från en undersökning av i . (1976). (1984). Den kommunala – en resurs i kulturlivet. Kommuner och Landsting (2010). Avgifter i kommuner och landsting. Hämtad 20161004 från: Kommuner och Landsting (2015). Inriktningen för Kommuner och Landsting Kongressperioden –2019. Hämtad 20161004 från: 371-0.pdf?issuusl=ignore Kommuner och Landsting (2016). Ställningstagande angående kommunala kultur- och musikskolor. Hämtad 20161004 från: 5134458/SKL+st%C3%A4llningstagande+kulturskolorna+ styrelsen.pdf Kommuner och Landsting (2016). Eleverna och kultur- skolan. Hämtad 20161004 från: 2831091/Eleverna+och+kulturskolan-+uppdaterad.pdf , G (1993). Barns rätt till kultur. Om barn- och ungdoms- kulturens villkor . Säljö, R. (2000). Lärande i praktiken – ett sociokulturellt perspektiv. The Commission on the Future of Cultural Value (2015). Enriching : Culture, Creativity and Growth. (2016). Pedagogisk vidareutbildning för personer med konstnärlig bakgrund. Hämtad 20161004 från: les/forstudie_-_vidareutbildning.pdf Tillväxtanalys (2014). Bättre statistik för bättre regional och lands- bygdspolitik 2014:04. Tivenius, O. (2008). En typologisk studie av musik- lärare vid musikskola. Tivenius, O. (2010). Kommunala musiklärare: av musiklärare vid svenska kommunala musik- och kulturskolor 2004. Trafikanalys (2014). Förstudie om lagstiftningen för särskilda person- transporter 2014:7. (2006). Fokus 06 En analys av ungas kultur och fritid. : Ungdoms- styrelsen. Varkøy, Ø. (red.) (2012). Om nytte og unytte. : Abstrakt forlag. (2014). Ämnesöversikt 2014 utbildningsvetenskap. , H., Lehikoinen, K., Antiilla, E., Houni, P., Karttunen, S., Väkevä, L., , P., Heimonen, M., , S-M., , M-L., Tuulikki, L., , L., Laukkanen, A. & Pässilä, A. (2016). Konst, jämlikhet och välbefinnande. En rapport om den internationella forskningen. Strategisk forskning, . Hämtad 20161004 från: http://sites- test.uniarts.fi/documents/14230/0/Raport+- +Konst%2C+jämlikhet+och+välbefinnande/2c3b1c1e-906a- 4296-8eb1-3906c1311053 Woodford, P. (2002). The social construction of music teacher identity in undergraduate music education majors. I: R. Colwell & C. (Red.) The New Handbook of Research on Music Teaching and Learning. 675–694. , O. (2010). Samtal om samspel Kvalitetsuppfattningar i musik- lärares dialoger om ensemblespel på gymnasiet. Ziehe, T. (1986). Om ovanliga läroprocesser. Ziehe, T. (1989). Kulturanalyser: Ungdom, utbildning, modernitet. /: Symposion Bokförlag tryckeri AB. skolutrednings betänkanden och utredningar (SOU 1946:11). Musikliv i (SOU 1954:2). Lärare och handledare för det fria och frivilliga musikbildningsarbetet (SOU 1962:51). Musikutbildning i (SOU 1968:15). Ny kulturpolitik (SOU 1972:66). Musiken – människan – samhället – Musikutbildning i framtids- perspektiv (OMUS)(SOU 1976:33). En förändrad arbetsfördelning (SOU 1978:65). kulturpolitik 1974-1994 Tabellbilaga (SOU 1995:85). kulturpolitik 1974-1994 (SOU 1995:84). Tänka framåt, men göra nu – Så stärker vi barnkulturen (SOU 2006:45). (SOU 2007:10). Mångfalden är framtiden (SOU 2007:50). Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Folkbildningens samhällsvärden – en ny modell för statlig utvärdering (SOU 2012:72). blir svensk lag (SOU 2016:19). Tid för kultur (Prop. 2009/10:3). Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (Prop. Maj:ts proposition angående den statliga kulturpolitiken Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik (Prop. 2015/16:132). En nationell strategi för den kommunala musik- och En särskild utredare ska ta fram förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och . Med utgångspunkt i ett brett kunskapsunderlag ska utredaren lämna förslag och bedöm- ningar som gäller hur staten kan bidra till att göra den kommunala musik- och mer tillgänglig och jämlik. Utredaren ska bland annat kartlägga och beskriva den kommunala musik- och kultur- skolans verksamhet i , identifiera hinder för elever att delta i den kommunala musik- och verksamhet (avgifter, utbud, köer, socioeko- nomisk bakgrund, kön etc.) och vilka insatser som behöver göras för att uppnå en mer jämlik musik- och kulturskola, föreslå åtgärder för hur försörjning av lärare som ska undervisa i den kommunala musik- och kan säkras , och lämna förslag till en nationell strategi för samordning och upp- följning av den kommunala musik- och och göra en bedömning av för- och nackdelar med att författningsreglera kommunernas ansvar för verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och Regeringens utgångspunkt är att alla barn oavsett bakgrund ska ges möjlighet att utöva kultur. Den kommunala musik- och kultur- skolan () ger barn och ungdomar möjlighet till kultur- utövande och till att utveckla sina skapande förmågor. Inom ramen för verksamheten kan de t.ex. ägna sig åt musik, drama, dans eller måleri. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 17) att en nationell strategi för ska tas fram. Det är frivilligt för kommuner att driva kulturskola och kom- munerna beslutar själva om storleken på avgifterna. Det finns där- för skillnader mellan kommunerna. Vissa kommuner har exempel- vis höga avgifter medan andra har låga avgifter eller inga alls. I ett fåtal kommuner finns det ingen kulturskola. verksamhet är en av de största kulturverk- samheterna för barn och unga i . Det innebär att kultur- skolan har en nationell kultur- och utbildningspolitisk betydelse. Trots stora betydelse saknas en övergripande strategi för nationell samordning och utvärdering av verksamheten. Det behövs en kartläggning och uppföljning av verksamheten finns i nästan alla landets kommuner och ett generellt mål för verksamheten kan sägas vara att ge alla barn oavsett bak- grund möjlighet att på frivillig basis utöva kultur. Det finns dock inga riktade statliga medel eller strategier kopplade till verksam- heten. Eftersom är en frivillig verksamhet finns det inte nationella mål på området. Verk- samheten i kom- munerna kan därför se väldigt olika ut. har funnits i mer än ett halvt sekel, men den har aldrig varit föremål för någon nationell översyn. Det innebär att det är svårt att göra regionala och nationella jämförelser och se gener- ella utvecklingstendenser. Genom en helhetsbild av verksamheten kan bl.a. skillnader bli tydligare. Detta kan i sin tur bidra till att synliggöra framgångsfaktorer för . är det enda landet i som inte har statlig med- verkan i . Situationen i de övriga nordiska länderna ser dock olika ut och det statliga ansvaret skiljer sig åt när det gäller såväl omfattning som styrning. kartlägga och beskriva den kommunala musik- och kultur- skolans verksamhet i när det gäller såväl hur kommun- erna valt att organisera verksamheten som hur deltagandet ser ut, identifiera och lyfta framgångsfaktorer för den kommunala musik- och och beskriva de utmaningar som verk- samheten har att hantera, och beskriva hur motsvarande musik- och kulturskoleverksamhet är organiserad i övriga nordiska länder och, i den utsträckning det är relevant, göra andra internationella jämförelser. En musik- och kulturskola för alla barn Eftersom det inte finns en uppföljning på nationell nivå är det svårt att på ett övergripande plan bedöma vilka som deltar i kultur- skolans verksamhet . Flera aktörer vittnar dock om att det förekommer en snedrekrytering av barn utifrån socio- ekonomisk bakgrund och att har svårt att nå barn från eko- nomiskt och socialt svaga grupper. Möjligheterna att delta i kultur- skolans verksamhet skiljer sig åt mellan tätort och glesbygd och utbudet av kurser kan också variera. Det är viktigt att göra den kommunala mer tillgänglig och jämlik. Aktörer vittnar också om att flickor är överrepresenterade bland dem som deltar i kurser. Dessutom finns tendenser till att flickor i högre grad väljer undervisning med ett innehåll och pojkar ett annat. Det är viktigt att de faktorer som leder till snedrekrytering identifieras för att verksamheten inte ska förlora sin legitimitet. Det är också viktigt att uppmuntra barn till att själva välja vilken verksamhet de vill delta i och att detta val inte begränsas av traditionella normer och könsroller. identifiera hinder för deltagande i den kommunala musik- och verksamhet och föreslå åtgärder så att alla elever, oavsett socioekonomisk eller kulturell bakgrund, funktionsför- måga och kön, ges möjlighet att delta i musik- och kultur- skolans olika verksamheter, och identifiera alternativa undervisningsmetoder för att undanröja exempelvis geografiska hinder för att ta del av den kommunala musik- och verksamhet. Musik- och i ett kultur- och utbildningspolitiskt sammanhang Cirka 200 000 barn deltar i ämneskurser (undervisning i t.ex. musik, dans, drama eller konst). Utöver denna verksamhet deltar lika många i annan verksamhet (projekt på skol- tid, evenemang, musikaler, pjäser m.m.) i samverkan med grund- eller gymnasieskolan. Verksamheten i får barn att utveckla sitt estetiska lärande men den lägger också grunden för rekrytering till den klassiska musiken och inte minst orkester- musiken, där är en av få utbildningsaktörer för dessa åldersgrupper. Undervisningen i är i hög grad styrd av efterfrågan och utgångspunkten är att barnen ska få utöva den konstart de vill. Instrument som gitarr, bas och piano är populära medan orkesterinstrument och särskilt trä- och bleckblås har svårare att locka elever. Efterfrågestyrningen får i förlängningen konsekvenser för musikutbildningen och rekryteringen av yrkesmusiker till orkestrar. Musikhögskolorna har framhållit att förkunskaperna hos sökande sjunker och företrädare för svenska orkestrar anger att de oftare behöver rekrytera musiker med utländsk utbildning. Återväxten inom orkesterlivet är en viktig kulturpolitisk fråga. Situationen för de lärare som undervisar i ser olika ut i landet. I glesbygd är det inte ovanligt att en lärare undervisar både i och i . En ny lärarutbildning inför- des . Den nya utbildningen är ämnad att tillgodose det behov av kompetens som finns i den obligatoriska skolan, gymn- asieskolan och de andra skolformerna i skolväsendet. Det finns ingen särskild utbildning av lärare för behov. Avsaknaden av en särskild utbildning försvårar lärarrekrytering till , relevant kompetensutveckling och inte minst forskning på området. Det riskerar att leda till lägre kompetens hos lärarna och färre ämnesval för eleverna, något som i högre grad drabbar kulturskolorna i glesbygden. Den brist på lärare som finns väntas dessutom öka . Regeringens utgångspunkt är att estetisk verksamhet är viktig för barns och ungas utveckling och lärande, därför måste kopp- lingen mellan kulturpolitiken och utbildningspolitiken stärkas. Inom finns en arbetsgrupp med uppdrag att genom statliga satsningar främja samverkan mellan bl.a. grund- skolan, kommunala musik- och samt kulturlivet. Med kompetens inom både kulturutövande och pedagogik har kultur- skolan en unik struktur med potential att arbeta med att långsiktigt integrera kulturella och konstnärliga uttryck i skolans arbete. föreslå hur rekryteringen av elever till klassiska orkester- instrument kan säkras, och bedöma och analysera behovet av kompetens hos de lärare som ska undervisa i den kommunala musik- och och med utgångspunkt i den analysen föreslå hur försörjningen av lärare kan säkras . En nationell strategi för den kommunala musik- och drivs med stor framgång i de flesta kommuner. Möjligheterna för detta varierar dock starkt mellan olika kom- muner, beroende på bl.a. demografiska och ekonomiska förutsätt- ningar. Elevtillströmningen är stor och undervisningen håller hög kvalitet. står dock, som framgår ovan, inför flera stora utmaningar när det gäller undervisningen och rekryteringen av elever. Det saknas en nationell strategi för och det är frivilligt för kommunerna att tillhandahålla en sådan verksamhet. Aktuell uppföljning av verksamheten saknas också vilket hindrar ett aktivt strategiskt utvecklingsarbete på området. En nationell strategi skulle vara till stöd för att uppnå en jämlik och tillgänglig kulturskola av hög kvalitet för alla barn och unga i . utifrån ett brett underlag lämna förslag till vilken roll staten bör ha i förhållande till den kommunala musik- och och föreslå en nationell strategi för hur staten kan bistå kom- munerna i arbetet med de kommunala musik- och kultur- skolorna, göra en bedömning av för- och nackdelar med att författnings- reglera kommunernas ansvar för verksamheten, och lämna förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och som tar hänsyn till betydelsen av lärar- nas kompetens, ett brett utbud, jämlikhet, tillgänglighet och kvalitet. Utredaren ska analysera och redovisa konsekvenserna av sina för- slag. De ekonomiska och budgetära konsekvenserna för stat, kom- mun och landsting ska bedömas och beräknas. Om förslagen för- väntas leda till kostnadsökningar ska utredaren lämna förslag till hur dessa ska finansieras.