sou · H4B325 · 2016-10-18 00:00:00 — 15.7.5Muntliga delprov i engelska och svenska/svenska som andraspråk ska spelas in Utredningen föreslår att muntliga delprov i engelska och svenska/svenska som andraspråk i årskurs 9 i , årskurs 10 i specialskolan, i gymnasieskolan och inom vuxenut- bildning på gymnasial nivå ska spelas in. Detta bör gälla fr.o.m. det att alla prov är datorbasera de och genomförs i en digital provplattform. När digitaliseringen är genomförd och lagring och arkivering av ljudinspelningar är löst bedömer utredningen att in- spelning medför en marginell ökad arbetsbelastning för lärarna. 15.7.6System för nationell kunskapsutvärdering Den nationella kunskapsutvärdering som utredningen föreslår är stickprovsbaserad och görs i form av en försöksverksamhet. Det betyder att endast en del lärare kommer att delta i utvärderingen, och därmed blir den samlade administrationen för lärarna inte så omfattande. Utredningen bedömer att cirka 4 000–5 000 elever per årskurs och ämne behöver delta i en mätning. Utifrån genomföran- det av 2015 där det i genomsnitt var 31 elever per skola som deltog blir det 130 till 160 skolor som bedöms komma att delta i en mätning i ett ämne och en årskurs. Utredningen bedömer att tidsåtgången för NKU är . I ingår tid för att genomföra såväl provet som en medföljande enkät. behöver eleverna tillsyn av en lärare eller annan personal. På de skolor som deltar genomförs NKU digitalt och elevernas lösningar bedöms automatiskt eller av externa centrala bedömare. Det innebär att lärarna inte belastas med någon bedömning av elevlösningar. Vår bedömning är därför att genomförandet av NKU inte belastar de lärare vars elever deltar i någon större omfattning. Det kan dock krävas att någon eller några lärare tar ett extra an- svar för genomförandet av NKU på en skola. Erfarenheter från kan ge en ungefärlig uppfattning om vad som krävs för att organisera arbetet. I har man s.k. provledare på skolorna. 2015 visar att det oftast (i av skolorna) var två personer som arbetade med studien. Provledarna lade i av fallen ner 1–och i av fallen 6– I av fallen lade provledarna ner 1–och i av fallen 3–på efterarbete. Tids- angivelserna inkluderar inte tid för den s.k. provledarutbild- ningen21. Utredningen bedömer att en liknande tidsåtgång kommer att krävas för att delta i NKU. 15.8Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om kommunalt självstyre gäller för all verk- samhet. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranleder inskränkningen, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Det innebär att förslaget inte får vara onödigt långtgående, och om syftet med nya eller ändrade bestämmelser kan uppnås på ett mindre ingripande sätt ska det minst ingripande alternativet väljas. Det ska således dels göras en analys av de konsekvenser som försla- get får för den kommunala självstyrelsen, dels göras en avvägning mellan det kommunala intresset av självstyrelse och de nationella intressen som den föreslagna lagstiftningen ska tillgodose. Utredningens förslag påverkar inte den grundläggande ansvars- fördelningen mellan staten och skolhuvudmännen på skolans om- råde. Färre prov föreslås bli obligatoriska, vilket ökar kom- munernas möjligheter att planera skolverksamheten utifrån egna bedömningar och prioriteringar. Å andra sidan föreslår utredningen en stegvis övergång till digitala nationella prov. Det kommer att medföra att kraven på kommunernas it-utrustning och it-kompetens ökar, vilket i någon mening tvingar kommunerna till ett utveck- lingsarbete. Utredningen bedömer att dessa inskränkningar i den kommunala självstyrelsen är av ringa omfattning och att de är motiverade med tanke på fördelarna med digitala prov. 21 Underlag om digitalt genomförande av 2015 från . Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än skatter. I praktiken betyder det ofta att statsbidragen till kommunerna höjs. Principen gäller när riksda- gen, regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om änd- rade regler för en verksamhet. Finansieringsprincipen beskrivs närmare i ett informationsmaterial som utformats av tjänste- män från och Kommuner och Landsting (SKL) och som regeringen ställde sig bakom ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). SKL har också tagit fram in- formationsmaterial om finansieringsprincipen22. Av båda dessa material framgår att finansieringsprincipen inte ska tillämpas när kom- munsektorn får ändrade kostnader till följd av tekniska förändringar. Utredningen bedömer att förslaget om att nationella prov ska genomföras digitalt är en följd av de tekniska förändringarna och den tekniska utvecklingen i samhället. Skolor behöver anpassa sig till den tekniska utvecklingen av fler skäl än för att genomföra de nationella proven. De nationella proven kommer, enligt utredning- ens bedömning, att ställa krav på it-kompetens och it-utrustning som är generell och inte att innebära att specifik utrustning kom- mer att behöva anskaffas enbart för att genomföra de nationella proven. Vi bedömer därför att finansieringsprincipen inte ska till- lämpas när det gäller våra förslag om att uppsatser i nationella prov ska skrivas på dator eller förslagen om en stegvis digitalisering av nationella prov. Huvudmännen kommer vidare att få minskade kostnader eftersom de inte längre behöver köpa provmaterial från (eller kopiera upp sådana själva.) När det gäller utredningens förslag som innebär att obligato- riska åtaganden att genomföra nationella prov eller nationella be- dömningsstöd påverkas är vår bedömning att finansieringsprinci- pen ska tillämpas eftersom det handlar om att åtagandet för kom- munerna minskas. Vi föreslår därför att bidraget till kommunsek- torn ska minskas, vilket beskrivs närmare i avsnitt 15.3.3. 22 Kommuner och Landsting (2007). 15.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Det finns viktiga jämställdhetsaspekter på utbildning, t.ex. när det gäller skillnader mellan flickor och pojkar i och kvin- nor och män i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbild- ningen avseende resultat på nationella prov, betyg och val till ut- bildningar. De nationella proven i sig är inte förklaringen till dessa skillnader men förändringar i proven kan påverka flickor, pojkar, kvinnor och män olika. En viktig grund för att belysa jämställdhet är kunskap om flickors, pojkars, kvinnors och mäns kunskaper. Ut- redningens förslag om nationell kunskapsutvärdering kan ge ökad kunskap om könsskillnader i resultat i den svenska skolan , vilket är viktigt för jämställdhetsanalyser och åtgärder. Både och visar att det finns skillnader mellan flickor och pojkar när det gäller hur lärare bedömer deras kun- skaper. Flickorna får i större utsträckning än pojkarna ett högre slutbetyg än provbetyg i alla ämnen och kurser. Avidentifiering av uppsatser i ett första steg och samtliga elevlösningar i ett andra inför bedömning som föreslås av utredningen bedöms därför ge förutsättningar för ökad jämställdhet. När det gäller könsskillnader och digitala prov är resultaten av forskningen motsägelsefulla, vilket beskrivs närmare i avsnitt 4.4.11. Det finns studier som visar att inget av könen presterar sämre eller bättre när ett prov är datorbaserat. finns det forskning som visar att pojkar presterar bättre än flickor vid digi- tala prov. Det finns också studier som visar att flickor är mer posi- tiva till att läsa vanliga texter och mindre benägna att använda digi- tala medier som filmer för att inhämta information. Pojkar föredrar att använda datorer för informationsinhämtning. Således torde da- torbaserade prov vara ett format som är särskilt tilltalande för poj- karna. Att införa digitala prov ger en möjlighet att bredda prov- formaten så att resultaten inte är så beroende av förmågan att läsa vanliga texter. Det borde göra att könsskillnaderna minskar. 23 , E. (2007). Systematiska avvikelser mellan slutbetyg och provresultat – spelar elevens kön och etniska bakgrund roll? 15.10.1 Konsekvenser för vuxenutbildning Utredningens förslag påverkar utbildningen inom vux- enutbildning på gymnasial nivå på i stort sett samma sätt som gym- nasieskolan. Det finns dock skillnader. Utredningen föreslår inte någon ändring när det gäller vilka prov som elever inom vuxenutbildning på gymnasial nivå obligatoriskt ska genomföra. Inom vuxenutbildning på grundläggande nivå, dvs. mot- svarande , används inte nationella prov. 15.10.2 Konsekvenser för tillträde för högre utbildning Utredningens förslag påverkar inte tillträdet till högre utbildning i sig. Vi föreslår dock att de nationella proven på ett bättre sätt än ska stödja betygssättningen och därigenom bidra till ökad lik- värdighet. Eftersom betygen används för urval till högre utbildning är ökad likvärdighet i betygssättningen positiv. Det medför att eleverna konkurrerar om platserna på mer lika villkor. 15.10.3 Konsekvenser för olika grupper av elever Digitalisering skulle kunna gynna eller missgynna olika elevgrup- per. () undersöker användningen av datorer och internet24. En fråga som undersöks av SCB är hur personer med funktionsnedsättning använder datorer och internet. av de personer som uppger sig ha funktionsned- sättning upplever att de har stora svårigheter att använda datorer och internet och upplever att de har vissa svårigheter. av de med funktionsnedsättning upplever inga svårigheter vid it-användningen på grund av funktionsnedsättningen. Tillgången till datorer i hemmet skulle kunna vara en annan faktor som påverkar. I SCB:s undersökning ingår personer i åldern 16–men inte yngre barn. Statistiken visar dock att av hushål- len med barn har använt stationär dator och 24 (2014). Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. har använt bärbar dator för att ansluta till internet, så tillgången på datorer är god. Skillnaderna mellan i vilken utsträckning inrikes respektive utrikes födda har använt stationär eller bärbar dator för att ansluta till internet är liten – . Surfplatta har använts för att ansluta till internet av av hushållen med barn. Generellt gäller att personer med högre utbildningsnivå använt datorer och surfplattor för att ansluta till internet i större utsträckning än de med lägre utbildning. Sammantaget har utredningen inte funnit indikationer på att datorbaserade prov på något väsentligt sätt skulle missgynna någon grupp av elever. För en beskrivning av konsekvenser för delaktig- heten för elever med funktionsnedsättning se avsnitt 15.10.6. 15.10.4Konsekvenser för uppföljningen och utvärderingen av elevers kunskapsutveckling Utredningen föreslår ett system för nationell kunskapsutvärdering och trendmätning vilket beskrivs närmare i avsnitt 14. saknas till stor del möjligheter att mäta de svenska elevernas kunskapsutveckling ur ett nationellt perspektiv. Utred- ningens förslag kommer därmed att ge möjligheter för bättre in- formation om kunskapsutvecklingen jämfört med . 15.10.5Konsekvenser med beaktande av barnrättsperspektivet och utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter Barn är personer . I det här sammanhanget omfattar definitionen elever i grund- och gymnasieskolan upp till . Ut- redningen har tagit del av vad barn tycker om de nationella proven genom att träffa elevorganisationerna elevkårer, elevråd och elevråd – . Vi har också träffat Barnver- ket, Föräldraalliansen och och Skola som är föräldraorganisationer. Dessutom har vi träffat elever vid fjorton skol- och huvudmannabesök. Organisationerna är eniga om många synpunkter som att digita- lisering bör införas, att extern bedömning är positivt för likvärdig- heten, att relationen mellan prov och betyg är otydlig och att omfattningen av proven och antalet prov inte bör öka. Vid huvudmannabesöken har eleverna uttryckt en rad olika åsikter och synpunkter. De tycker inte likadant och upplever inte saker på samma sätt. Det finns dock några återkommande åsikter och frågeställningar. Eleverna tycker att det är otydligt hur proven påverkar betygen. Det kan vara oklart i allmänhet eller skilja sig åt mellan lärare och ämnen. Det är vanligt att eleverna uppfattar att proven bara kan höja betygen, men även andra uppfattningar förekommer. Eleverna har också framfört att det är stressigt med proven, sär- skilt under vissa perioder. Hur stressigt det upplevs varierar dock mellan elever och årskurser. Det är flera som lyfter att provtiden kan vara stressande och att man är orolig för att inte hinna. Samti- digt säger flera att det är ansträngande och koncentrationskrävande med långa prov. Eleverna anser att det är olika hur det praktiska genomförandet av proven ser ut. Vissa elever får skriva uppsatser på dator, vissa får äta under proven osv. Eleverna tycker att det blir orättvist när inte samma förutsättningar gäller för alla. När det gäller digitalisering finns en rad åsikter och frågor. En är oron för fusk som återkommer, där eleverna tror att risken för fusk ökar med digitalisering. Utredningens förslag ligger väl i linje med vad som har anförts av elev- och föräldraorganisationerna. Antalet prov minskar, an- passningar ska tydliggöras i ramverk m.m. På vissa punkter, exem- pelvis extern bedömning, går utredningen inte så långt som organisationerna skulle vilja men våra förslag om försöksverksam- het syftar till att vidare belysa frågan. Vi lämnar också andra förslag för att öka likvärdigheten i bedömningen. Utredningens förslag ligger väl i linje med vad eleverna vid skol- och huvudmannabesöken har framfört. Antalet prov föreslås minska, ett gemensamt ramverk som bl.a. ska omfatta frågor om anpass- ningar ska införas, möjligheten att skriva uppsats på dator ska regleras och relationen mellan prov och betyg ska förtydligas. Bedömning av konsekvenserna för barn Utöver att utredningens förslag stämmer väl överens med de upp- fattningar hos barn och elever som utredningen har tagit del av bedömer vi att våra förslag har positiva konsekvenser för de barn som omfattas. Som diskuterats tidigare i betänkandet upplevs de nationella proven som stressande för eleverna, särskilt under vår- terminen i årskurs 9 (se avsnitt 3.14.4 och 8.1.5). Det är därmed en fördel ur barns perspektiv att antalet prov minskar. Vidare syftar förslagen i betänkandet till att öka likvärdigheten i bedömningen. Det bör påverka rättssäkerheten och likvärdigheten i betygs- sättningen, vilket är viktigt för eleverna när de ska söka till gymna- sieskolan eller högre studier. Utredningen föreslår dock att proven i NO och SO i årskurs 9 görs om till nationella bedömningsstöd, vilket skulle kunna medföra en minskad likvärdighet och rätts- säkerhet i de ämnena. Vi bedömer dock att det är motiverat att trots det göra denna förändring, bl.a. beroende på de problem som finns med dessa prov och för att minska provträngseln och arbets- belastningen för eleverna och lärarna. Utredningens avväganden kring NO- och SO-proven beskrivs närmare i avsnitt 8.1.10. Vi föreslår också att eleverna ska skriva uppsatser på dator, vilket är positivt för de elever som inte har den möjligheten. Eleverna är i många fall inte vana att skriva längre texter för hand och det upplevs också av elever som orättvist att det är olika mellan olika skolor om eleverna får skriva på dator eller inte. Utredningen bedömer vidare att det bör finnas fördelar för ele- verna med digitala prov. En sådan fördel är att digitala prov fören- klar avidentifiering och medbedömning, vilket är frågor som drivs av elevorganisationerna. Eleverna är dock oroliga för att riskerna för fusk ökar vid införande av digitala prov. I utredningsarbetet har vi träffat en rad organisationer som fö- reträder grupper av elever såsom , Unga Hörselskadade och Unga Synskadade samt haft referens- gruppsmöten med ett antal funktionshindersorganisationer. Re- sultaten av kontakterna med dessa organisationer redovisas under nästa avsnitt. Ett antal elever kommer att behöva delta i försöksverksamhet- erna med datorbaserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning samt med NKU. För eleverna är deltagandet av begränsad omfattning och påverkar inte elevens betyg eller bidrar på annat sätt till stress. Utredningen bedömer därför att det är be- fogat att belasta eleverna med att delta i försöken för att få ett ge- diget underlag för de kommande proven och den kommande kun- skapsutvärderingen. 15.10.6Konsekvenser för tillgängligheten och förutsättningarna för delaktighet för elever med funktionsnedsättning Utredningen har träffat olika organisationer som företräder elever med funktionsnedsättning – dels i möten med en organisation i ta- get, dels i form av referensgruppsmöten. Dessutom har vi vid våra skol- och huvudmannabesök träffat elever med funktionsnedsätt- ning. En viktig fråga för organisationerna är att elever med funktions- nedsättning ska få visa sina kunskaper i de nationella proven. De anser därför att det är viktigt att eleverna får ett provbetyg även om de inte kan genomföra hela provet. Får eleven inget provbetyg framstår det för eleven som att hon eller han saknar kunskap i äm- net. Gemensamt för alla organisationer är att frågan om anpass- ningar av proven är viktig. I det ingår både att den anpassning som genomförs är ändamålsenlig och att riktlinjer och information är tydliga så att alla elever får samma möjligheter. lyfter man fram att det är viktigt att det även finns utrymme att ta hänsyn till individuella förutsättningar. En annan gemensam synpunkt är att elever bör få ta del av samma anpassningar i provsituationen som de är vana vid från den ordinarie undervisningen. Extern bedömning upplevs som problematisk i förhållande till anpassning. Organisationerna är tveksamma till om extern bedöm- ning fungerar utan kännedom om de anpassningar som kan ha gjorts i det enskilda fallet. Det finns dock också de som uttrycker att det är bra med extern bedömning för elever med funktionsned- sättning, vilka annars kan mötas av förutfattade meningar och låga förväntningar av lärare som känner till deras funktionsnedsättning. För elever med funktionsnedsättning är det viktigt att betyg sätts utifrån allt tillgängligt underlag. Organisationerna reagerar på att det enligt inte är tillåtet för eleverna att använda sina hjälpmedel på proven i årskurs Det är, menar man, viktigt att eleverna får använda samma hjälpmedel vid proven som i undervisningen i övrigt. Utredningen bedömer att våra förslag kommer att förbättra till- gängligheten för elever med funktionsnedsättning. Utredningen föreslår bl.a. att ett gemensamt ramverk bör utarbetas för de nationella proven. ska omfatta flera av de frågor och oklarheter om anpassning och hjälpmedel vid provsituationen som förts fram av organisationerna ovan. Dessutom föreslår vi att en kvalitetsgrupp som följer arbetet med provutveckling, uppföljning och kvalitetssäkring ska tillsättas. I den ska specialpedagogisk kompetens ingå. och frågor om anpassning och hjälp- medel i provsituationen behandlas närmare i avsnitt 13. Digitalisering och vad den kan innebära för olika grupper av elever beskrivs närmare i avsnitt 4.4.11. I detta avsnitt ges bara en kort sammanfattning av konsekvenserna. Det finns forskning som visar att användningen av datorer minskar systematiskt gynnande eller missgynnande av elever. En ökad flexibilitet kan erbjudas med da- torbaserade prov eftersom dessa i större utsträckning kan möjlig- göra anpassningar till enskilda elever. Det finns indikationer på positiva effekter av digitala prov för elever med funktionsnedsätt- ning. En sådan är att det kan vara lättare för en elev med rörelse- hinder eller synnedsättning att använda en datorskärm för att lämna svar än att skriva för hand. För elever med kognitiv funktionsned- sättning kan det vara lättare att delta i en diskussion på webben än att mötas ansikte mot ansikte eftersom samtalet ofta går lång- sammare via datorn, vilket är till fördel för denna elevgrupp. 15.10.7Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Utredningens förslag om digitala nationella prov medför utma- ningar och risker för säkerhet och sekretess i genomförandet av de nationella proven. Det kan finnas risk för fusk och hackerattacker eller motsvarande. Dessa frågor är viktiga att hantera och bör sär- skilt uppmärksammas i arbete med införandet av digi- tala prov. 15.10.8Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Det nuvarande systemet med att nationella prov konstrueras på universitet och högskolor runt om i landet, vilket innebär arbets- tillfällen på olika orter, föreslås inte förändras. Utredningens för- slag påverkar därmed inte sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet. Förslagen om digitalisering av nationella prov kommer att medföra att kommer att upphandla tek- niska lösningar för digitala prov, vilket bör medföra arbetstillfällen och inkomster för aktörer som tillhandahåller it-lösningar för prov och kunskapsmätningar. 15.10.9Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags Utredningens förslag innebär bl.a. minskad administration för nationella prov, vilket förbättrar arbetsförutsättningarna för företag oavsett storlek. Våra förslag får samma konsekvenser för små respektive stora huvudmän. De bedöms därför inte påverka små eller större företag på olika sätt, vilket skulle gynna eller missgynna små företag i förhållande till större eller tvärtom. 15.10.10Konsekvenserna för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Skola och utbildning av hög kvalitet kan bidra till att de integra- tionspolitiska målen nås. De förslag som lämnas i utredningen be- döms dock inte direkt påverka möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. 15.10.11 Konsekvenser för statlig skolverksamhet Nationella prov används i sameskolan och specialskolan som har statliga huvudmän i form av Sameskolstyrelsen och Specialpedago- giska skolmyndigheten (SPSM). Utbildningen i sameskolan och specialskolan motsvarar och konsekvenserna för dessa skolformer kan jämföras med de för . Nationella prov används även i utbildning som bedrivs av (SiS) och vid . Det är få elever som gör de nationella proven inom SiS och Kriminalvården. Utredningen har inte närmare utrett konsekvenserna för dessa ele- ver eftersom vi inte bedömer att våra förslag påverkar denna grupp på något sätt som skiljer sig från andra elever i . 15.10.12Eventuella konsekvenser för skyldigheter till följd av EU-medlemskapet Frågor om nationella prov och nationell utvärdering regleras inte av EU. Utredningen bedömer därmed att förslagen inte påverkas av skyldigheter som följer av medlemskap i . 16.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt bedömningsstöd eller nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. I paragrafen regleras en elevs rätt till stöd i form av anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Ändringen innebär att den exemplifierande uppräkningen av på vilka sätt det kan framkomma att en elev inte kommer att nå kun- skapskraven även kommer att omfatta nationella bedömningsstöd. Även resultatet på ett sådant stöd ska alltså kunna medföra att stöd sätts in i form av extra anpassningar i undervisningen. Ändringen är en konsekvens av att nationella bedömningsstöd författnings- regleras.