sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §, de ytterligare behörighetskrav i fråga om godkända betyg från eller motsvarande utbildning som följer av 31–34 §§. Paragrafen handlar om behörighet till de nationella programmen. Ändringen är en följd av upphävandet av 30 § om de särskilda behörighetskraven för yrkesprogram. Hänvisningen till 30 § tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.7. För behörighet till ett nationellt program krävs godkända betyg i svenska, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. I paragrafen finns särskilda behörighetsvillkor för högskoleförbe- redande program. Genom ändringen ställs samma behörighetsvillkor för yrkes- program som för högskoleförberedande program. För behörighet krävs godkända betyg i tolv ämnen, svenska, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.7. En sökande till ett nationellt program som är elev på ett introdukt- ionsprogram och som vid utgången av första kalenderhalvåret det år den sökande fyller eller senare saknar godkänt betyg i ett eller två ämnen men uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig om den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Utbildningen på det nationella programmet får påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller . Första stycket ska inte tillämpas som 32 §. Paragrafen är ny och innehåller särskilda bestämmelser om behörighet till ett nationellt program för elever på introduktions- program. En elev på ett introduktionsprogram ska anses behörig till ett nationellt program även om eleven saknar godkända betyg i ett eller två ämnen om eleven har nått en viss ålder och bedöms ha förut- sättningar att klara studierna på det sökta programmet. Det finns redan enligt 32 § en möjlighet att göra undantag från kravet på godkänt betyg i engelska för behörighet till ett nationellt program. Den nya undantagsbestämmelsen för elever på introduktionspro- gram förutsätter att utbildningen på det nationella programmet påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller vilket följer redan av de allmänna bestämmelserna om gymnasieskolan i 15 kap. 5 §. Av andra stycket framgår att paragrafen ska inte tillämpas i kombination med undantaget för engelska i 32 §. Det innebär att möjligheten till undantag enligt nu aktuell paragraf ska gälla för två ämnen varav engelska kan vara det ena. I ett sådant fall kan eleven således bara sakna godkänt betyg i ett ytterligare ämne för att bestämmelsen ska vara tillämplig. Det är enligt 36 § huvudmannen för den sökta utbildningen som prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. I denna prövning ingår att ta ställning till om någon undan- tagsbestämmelse är tillämplig. Huvudmannens beslut i fråga om mottagande får enligt 28 kap. 12 § första stycket 7 överklagas hos . Paragrafen behandlas i avsnitt 25.8. –programinriktat individuellt val, –individuellt alternativ, och I paragrafen anges vilka introduktionsprogrammen är. Ändringen innebär att introduktionsprogrammets preparand- utbildning tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.2. Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med –programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att de ska kunna antas till det programmet, –yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, –individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintro- duktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden, och –språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. I paragrafen anges syftet med de olika introduktionsprogrammen. Ändringen innebär att introduktionsprogrammet preparand- utbildning tas bort. Vidare utvidgas syftet med programinriktat individuellt val på så sätt att programmet som syftar till att elever ska få en utbildning inriktad mot ett yrkesprogram, i stället ska syfta till att eleven ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program. Det innebär således att eleven ska kunna få en utbildning på programinriktat individuellt val som är inriktad mot ett högskoleförberedande program eller mot ett yrkesprogram. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13. Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. Paragrafen innehåller bestämmelser om introduktionsprogrammens utformning. Tillägget i första stycket innebär att programinriktat individuellt val inte bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Ändringen är en följd av att introduktionsprogrammet preparandutbildning, som ska utformas för en enskild elev, tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. Utbildningen på ett introduktionsprogram ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier. Eleverna har rätt till minst 23 timmars undervisning (garanterad undervisningstid). Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen för utbildningen finner att det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om omfattningen av utbildningen på introduktionsprogram. Ändringen innebär att det införs en bestämmelse om att elev- erna på introduktionsprogram har rätt till minst 23 timmars under- visning (garanterad undervisningstid). Den bestämmelse som finns i paragrafen om att utbildningens omfattning får minskas, om en elev begär det flyttas till ett nytt andra stycke. Det ytterligare villkor för minskningen som ställs att huvudmannen finner att minskningen är förenlig med syftet med elevens utbildning ändras till att huvudmannen finner att det finns särskilda skäl. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.14. Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för ut- bildningen som beslutas av huvudmannen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om utbildningsplanen och den individuella studie- planen. I paragrafen finns bestämmelser om utbildningsplanen och den individuella studieplanen när det gäller utbildningen på intro- duktionsprogram. Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för utbildningen. För varje elev ska finnas en individ- uell studieplan. I första stycket förtydligas att utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Bestämmelsen motsvarar de krav som framgår av förarbeten till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 455). Bemyndigandet i tredje stycket för regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om den individ- uella studieplanen utvidgas till att även omfatta föreskrifter om utbildningsplanen. Paragrafen behandlas i avsnitten 25.16. gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i och 6 §§ gäller 10–12 §§ för de olika introduktions- I paragrafen erinras om att de behörighetsregler som är gemen- samma för all utbildning i gymnasieskolan gäller även för intro- duktionsprogrammen samt att det för dessa därutöver finns sär- skilda behörighetsvillkor som varierar mellan de olika introdukt- ionsprogrammen. Hänvisningen till vad som gäller för preparandutbildningen enligt 9 § tas bort som en konsekvens av att preparandutbildningen avvecklas och därför upphävs 9 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.2. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt pro- gram enligt 16 kap. 31 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. I paragrafen finns de särskilda behörighetskrav för introduktions- programmet programinriktat individuellt val. Det framgår av paragrafen att programinriktat individuellt val står öppet även för ungdomar som saknar vissa av de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. Ändringen är en följd av att 16 kap. 30 § upphävs och att samma villkor ställs för behörighet till yrkesprogram som för hög- skoleförberedande program. Programinriktat individuellt val ska alltså kunna inriktas mot vilket nationellt program som helst och inte bara mot ett yrkesprogram. En sökande som är behörig till ett nationellt program är inte behörig till programinriktat individuellt val. De i paragrafen angivna kraven när det gäller godkända grund- skolebetyg behålls. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.7 och 25.13.1. Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ung- domar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt program enligt 16 kap. 31 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett nationellt program tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. I paragrafen finns särskilda behörighetskrav för yrkesintroduktion och individuellt alternativ. Det framgår av paragrafen att de nämnda programmen står öppna även för ungdomar som inte är behöriga till ett yrkespro- gram enligt 16 kap. 30 §. Ändringen är en följd av att 16 kap. 30 § upphävs och att samma villkor ställs för behörighet till yrkespro- gram som för högskoleförberedande program. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.7. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt program enligt 16 kap. 31 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. I paragrafen finns särskilda behörighetskrav för introduktionspro- grammet språkintroduktion som gäller utöver vad som är före- skrivet för all utbildning i gymnasieskolan. Det framgår av para- grafen att språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte är behöriga till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. Ändringen är en följd av att 16 kap. 30 § upphävs och att samma villkor ställs för behörighet till yrkesprogram som för hög- skoleförberedande program. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.7 och 13. Vid mottagandet av en nyanländ elev till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven från mottag- andet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individ- uella studieplanen. Huvudmannen ansvarar för att bedömningar som avses i första stycket görs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om sådana bedömningar som avses i första stycket. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om en nyanländ elevs kunskaper vid mottagandet till introduktionsprogrammet språkintroduktion. Paragrafen har viss motsvarighet i 3 kap. 12 c §, som handlar om bedömning av en nyanländ elevs kunskaper i och motsvarande skolformer (se propositionen Ut- bildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45). I första stycket införs krav på obligatorisk bedömning av en ny- anländ elevs kunskaper vid mottagande till språkintroduktion. Till skillnad från vad som gäller enligt 6 kap. 7 § gymnasieförord- ningen ska inte bara elevens språkkunskaper bedömas utan även elevens kunskaper totalt sett. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas från mottagandet. Någon bedömning behöver dock inte göras om en sådan framstår som uppenbart onödig. Elevens kunskaper kan t.ex. ha bedömts i eller så kan det finns andra faktorer i elevens bakgrund som medför att någon bedömning inte behöver göras (jfr prop. 2014/15:45 s. 59). Av andra stycket framgår att ansvaret för att bedömningen av elevens kunskaper görs vilar på huvudmannen. I tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om sådana bedömningar som avses i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.17.1. En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen enligt utbildningsplanen och den individuella studie- planen hos huvudmannen eller om eleven efter det att utbildningen påbörjats flyttar till en annan kommun, hos den nya hemkommunen. Om eleven har medgett att den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade studieplanen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller från det att eleven påbörjade utbildningen. En elev har dock rätt till utbildning till och med det första kalenderhalvåret det år eleven fyller , om det innebär en längre utbildningstid än . Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. I paragrafen finns bestämmelser om rätten att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram. Ändringen i första stycket innebär att elevens rätt att fullfölja en utbildning på ett introduktionsprogram även kopplas till den individuella studieplanen och inte bara till utbildningsplanen. Det är dessa båda planer som utgör ramen för elevens rätt att fullfölja utbildningen. Bestämmelsen i det nuvarande andra stycket som innebär att utbildningsplanen kan ändras efter det att eleven på- börjat utbildningen tas bort. Om huvudmannen däremot kommit överens med eleven om ändringar i den individuella studieplanen har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade studie- planen. Eleven har också rätt att fullfölja en påbörjad utbildning även om eleven flyttar till en annan kommun. Detta följer av att eleven har rätt att påbörja en gymnasieutbildning fram till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller och att hemkommunen är skyldig att erbjuda en gymnasieutbildning på introduktionsprogram (15 kap. 5 § och 17 kap. 16 §). Vidare har elever rätt till heltidsutbildning på introduktionsprogram . Rätten att fullfölja utbildningen gäller dock bara hos den nya hemkommunen och inte hos en enskild huvudman i hem- kommunen. För en elev som flyttar blir ramen för utbildningen den nya hemkommunens utbildningsplan. Den individuella studieplanen kan under sådana förhållanden behöva ändras. planen för gymnasieskolan anges att skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan och reviderar den vid behov. I andra stycket förtydligas att rätten att fullfölja utbildningen på introduktionsprogram gäller från det att eleven påbörjade utbildningen. En elev har dock rätt att fullfölja utbildning till och med det första kalenderhalvåret det år eleven fyller , om det innebär en längre utbildningstid än . Det innebär att rätten till utbildning kan utsträckas till för en elev som har påbörjat ett introduktionsprogram (jfr prop. 2009/10:165 s. 441 och s. 445). Rätten att fullfölja utbildningen avser utbildning på introduktionsprogram och innebär att eleven kan byta mellan olika introduktionsprogram . Nyanlända ungdomar har rätt till utbildning på språkintroduk- tion så länge de är nyanlända i skollagens mening, det vill säga upp till om eleven börjar sin skolgång i direkt på språkintroduktion(jfr 3 kap 12 a § och 17 kap. 3 §). Paragrafen behandlas i avsnitten 9.2.2, 25.3.2 och 25.16.3. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkom- munen erbjuds programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Erbjudandet av pro- graminriktat individuellt val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar själv eller genom samverkansavtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individ- uellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 17 kap. 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Paragrafen innehåller bestämmelser om hemkommunens ansvar för att ungdomar erbjuds vissa introduktionsprogram. Ändringen i första stycket innebär att introduktionsprogrammet preparandutbildning ersätts av introduktionsprogrammet program- inriktat individuellt val. Hemkommunen ska alltså ansvara för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds programinriktat individ- uellt val. Erbjudandet ska avse olika utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar själv eller genom samverkansavtal. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. Ett landsting som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot det nationella programmet. Av paragrafen framgår när en kommun eller ett landsting får anordna introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Ändringen är en följd av att hemkommunen blir skyldig att erbjuda programinriktat individuellt val enligt 16 §. Möjligheten för ett landsting att anordna programinriktat individuellt val kvarstår. Möjligheten är dock knuten till att anordnar det nationella yrkesprogram som eleverna på det programinriktade individuella valet ska göras behöriga för och därmed kunna gå över till (jfr prop. 2019/10:165 s. 810). Eftersom programinriktat individ- uellt val i stället ska syfta till att eleverna ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program ändras bestämmelsen på så sätt att det i paragrafen i stället för yrkesprogram talas om nationella program. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. En kommun som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alternativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som inte har utformats för en grupp elever eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbild- ningen oberoende av vilken kommun de kommer från. I paragrafen finns bestämmelser om mottagande till utbildningar på introduktionsprogram som inte utformats för en grupp elever. Ändringen innebär att introduktionsprogrammet preparand- utbildning tas bort och att programinriktat individuellt val läggs till. Tillägget motiveras av att det sist nämnda programmet genom en ändring i 4 § numera kan utformas även för en enskild elev och inte bara, liksom tidigare, för en grupp elever. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. Den interkommunala ersättningen vid programinriktat individuellt val består av 1.ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet. Ersättning enligt denna punkt ska lämnas under högst . Paragrafen innehåller närmare bestämmelser om interkommunala ersättningen vid introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Ändringen är en följd av att programinriktat individuellt val ska syfta till att eleverna ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program, i stället för en utbildning som är riktad mot ett yrkesprogram. Ersättning lämnas under högst för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet till det nationella programmet. De höjda behörighetskraven för yrkes- programmen enligt 16 kap. 31 § kan innebära att utbildningen måste organiseras så att eleverna läser grundskoleämnen i större utsträckning under detta år. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. Om hemkommunen inte erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 motsvara anordnarens självkostnad. Om hemkommunen erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 högst uppgå till den kostnad som hem- kommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska ersättningen i stället uppgå till den lägre kostnaden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. I paragrafen finns bestämmelser om storleken av den interkom- munala ersättningen vid introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Ändring är en följd av att programinriktat individ- uellt val ska syfta till at eleverna ska få en utbildning som är inrik- tad mot ett visst nationellt program i stället för en utbildning som är inriktad mot ett yrkesprogram. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på programinriktat individuellt val eller yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller den kommun eller det landsting som enligt 21 a § har tagit emot en elev på programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alternativ eller språkintroduktion. Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens självkostnad. I paragrafen finns bestämmelser om interkommunal ersättning för introduktionsprogram för elever som är placerade i särskilda hem för vård eller boende. Ändringen är en följd av att introduktionsprogrammet pre- parandutbildning har tagits bort och att introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val har lagts till i 21 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.2. En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot det nationella programmet, individuellt alternativ och språkintroduktion. En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion. I paragrafen anges under vilka förutsättningar en fristående skola får anordna introduktionsprogram. Ändringen är en följd av att introduktionsprogrammet pre- parandutbildning tas bort och att introduktionsprogrammet pro- graminriktat individuellt val ska syfta till att eleverna ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program i stället för en utbildning som är inriktad mot ett yrkesprogram. Paragrafen behandlas i avsnitt 25.13.1. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet. Bidrag enligt denna punkt ska lämnas under högst . Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbild- ning på grund av att eleven är utlandssvensk. Paragrafen innehåller bestämmelser om kommunalt bidrag till en fristående gymnasieskola för introduktionsprogrammet program- inriktat individuellt val.