sou · H3B397 · 2016-01-01 00:00:00 — Syftet med Servicecollege var att öka samverkan mel- lan olika utbildningsformer för att erbjuda individer en yrkeskarriär inom serviceinriktade branscher. Tanken var att Servicecollege skulle fungera som ett nav för samverkan mellan kommuner, ut- bildningsanordnare och företag kring utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. hade man tagit fram kriterier och funnit den struktur som användes under resterande del av projektet. Service- college skulle vara behovsdrivet. Antagandet var att tjänstesektorns kompetensbehov kunde variera från region till region. Men det fanns behov av tydlighet för vad konceptet skulle stå för i form av en tydlig profil och en gemensam kärna av service som skulle kännetecknas av samverkan. Denna samverkan skulle ske mellan kommuner i regionen, med serviceföretag i regionen, mellan utbild- ningar på både samma och olika nivåer. Det senare tänkt som sam- verkan i övergångarna mellan högstadium och gymnasium och mel- lan gymnasium och exempelvis yrkeshögskoleutbildningar. För att åstadkomma detta krävdes en regional organisation som omfattade minst tre kommuner för att samordna certifierade utbildningar. Varje region skulle ha en regional styrgrupp som skulle ansvara för omvärldsanalys, utveckling och uppföljning av regionens certifie- rade utbildningar i en årlig verksamhetsrapport. Projektet finansierades av den certifieringsavgift som en region betalade och tillskott från och . Detta räckte till att ha en kanslifunktion på deltid. Kanslifunktionen skötte för- beredelser och uppföljning av styrgruppsmöten, certifiering och återcertifiering. beslutade sig hotell- och restaurang- branschen dock för att avbryta sitt engagemang i styrgruppen. Där- med minskade den nationella styrgruppens legitimitet. Eftersom det i slutändan visade sig vara svårt att tydliggöra tjänstesektorn och skapa en tillräckligt bred uppslutning, såväl Yrkescollege och andra samverkansmodeller nationellt som i flera av de regioner som visat intresse, beslutade nationella styrgruppen att avveckla projektet. har handelsbranschen ett bekymmer med inflöde till bran- schen från olika håll. Det innebär ett stort behov av tillgång till arbetsplatsförlagt lärande från gymnasieskolan, vuxenutbildningen, arbetsmarknadsutbildningen och yrkesintroduktion i olika former. Det har medfört centrala initiativ till olika typer av handledar- utbildning, vilket blir förvirrande för företagen. Branschorganisa- tionerna uttrycker behov av en ”sambandscentral” på regional nivå i form av företagsvägledare för att hjälpa företagen orientera sig bland olika initiativ. Branschorganisationerna anser att den lokala programrådsverk- samheten är viktig, men att det är svårt att få till relevant represen- tation. är det svårt att få företrädare för mindre före- tag att engagera sig. För att få samverkan att fungera är det viktigt att kombinera ett tydligt regionalt ansvar med en lokal förankring. Svårigheten att få till stånd en regional organisation beror enligt branschorganisationerna på resursbrist och avsaknad av en naturlig regional nivå i de båda partsorganisationerna. Handelsbranschen har gått vidare med certifiering av skolor och för Hotell och Restauranger har utvecklat en vali- deringsmodell (se avsnitt 6.5). 6.3Nationella inriktningar utan samverkansmodeller Utredningen konstaterar att de yrkesområden som har ett rekry- teringsbehov, väletablerade branschorganisationer, och en tydlig bild av vilka kompetenser yrket kräver i så gott som samtliga fall har någon form av kvalitetssäkring av den gymnasieutbildning som man rekryterar från. Det finns dock fem nationella inriktningar inom gymnasieskolans yrkesprogram som, även med en generös tolkning, saknar samverkansmodeller för kvalitetssäkring. Dessa inriktningar beskrivs i detta avsnitt. Det inriktningarna har gemensamt är att de saknar bransch- organisationer som känner sig motiverade att lägga resurser på att kvalitetssäkra dem. En förklaring till detta kan vara att det saknas tillräcklig efterfrågan på arbetsmarknaden för de specifika kompe- tenser som utbildningarna ger. Även om personer med utbildning Yrkescollege och andra samverkansmodeller från dessa inriktningar anställs kan det saknas tillräcklig anledning för en branschorganisation att engagera sig. Det kan handla om att efterfrågan är för utspridd mellan olika branscher för att en enskild organisation ska känna ett tydligt ansvar för utbildningen. Det kan också handla om att arbetsgivare visserligen anställer personer med den aktuella utbildningen, men hellre skulle anställa personer med högre utbildning. En annan förklaring är att yrkesområdet är nytt och ännu outvecklat. Välorganiserade branschorganisationer som kan fungera som dialogpartner till utbildningssystemet har därför inte bildats . Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) konstaterar att om kanaler för feedback mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden saknas så minskar kapaciteten för omvärder- ing och förnyelse av yrkesutbildningen.4 Att ett nationellt program eller inriktning saknar en tydlig och välorganiserad mottagande bransch som dialogpartner för utbildningssystemet är därför ett varningstecken för att utbildningen möjligen inte kan anordnas med tillräckligt god kvalitet. Inriktningen fritid och hälsa inom barn- och fritidsprogrammet ska ge kunskaper om människors fritid, om olika fritids- och frisk- vårdsverksamheter samt om människors hälsa och hälsofrämjande arbete. Utbildningen ska förbereda eleverna för arbete inom fritids- och friskvårdssektorerna. Från inriktningen föreslås yrkesutgångar- na bad- och sporthallspersonal, personal inom idrotts- och fritids- anläggningar och personlig tränare. Arbetsförmedlingen gör inga prognoser för bad- och sporthalls- personal eller för personal inom idrotts- och fritidsanläggningar. Prognoser finns dock för friskvårdskonsulenter, hälsopedagoger och hälsoutvecklare.5 Dessa yrkesgrupper kan vara anställda vid företag eller myndigheter. Vid större företag kan de ibland vara an- ställda inom företagshälsovården. Man kan också arbeta som kon- sult, antingen genom att ha egen verksamhet eller som anställd vid Renewing VET provision – Understanding feedback mechanisms between initial VET and the labour market. Beskrivning av yrket Friskvårdskonsulent/Hälsopedagog/PT. Yrkescollege och andra samverkansmodeller exempelvis privata friskvårdsföretag. Andra yrkestitlar som före- kommer inom yrkesområdet är till exempel friskvårdare, frisk- vårdspedagog eller personlig tränare. Vilken yrkestitel man har be- ror bland annat på arbetets inriktning och hos vilken arbetsgivare man är anställd eller om man bedriver egen verksamhet. Arbetsförmedlingen bedömer att konkurrensen om jobben som friskvårdskonsulent kommer att bli hård . Dess- utom rekryteras sällan personer med enbart gymnasieutbildning till dessa yrkesområden. Utbildning till friskvårdskonsulent ges även på högskola, yrkeshögskola och folkhögskola. För hälsopedagoger och hälsoutvecklare som arbetar på en högre nivå i en organisation efterfrågas ofta högskoleutbildning. Inom högskolan finns flera friskvårdsutbildningar. Dessa utbildningar omfattar högskole- studier.6 Branschorganisationen Friskvårdsföretagarna har intresse i yrkes- utgången personlig tränare. Friskvårdsföretagarna har till utred- ningen uttryckt uppfattningen att den kompetensnivå som krävs för yrket personlig tränare inte motsvarar gymnasial nivå. Efter avslutad gymnasieutbildning är det svårt att få jobb som personlig tränare eftersom man inte uppnått tillräckliga kvalifikationer. I stället an- ställs man som styrkeinstruktör eller allt-i-allo på gym. Personlig tränare är ingen reglerad yrkestitel, därför kan vem som helst kalla sig det, och vem som helst kan också starta en ut- bildning till personlig tränare. Det finns många marknadsaktö- rer som har sådana utbildningar och enligt Friskvårdsföretagarna är de av varierande kvalitet. De utbildningar som håller god kvalitet har i regel mer kvalificerade lärare än de som undervisar i gymnasie- skolan, där det är brist på yrkeslärare inom området. Friskvårds- företagarna har till utredningen uttryckt uppfattningen att yrkes- utgången i stället borde kallas ”gyminstruktör”, och att utbildning till personlig tränare borde ligga inom . Utredningens slutsats är att det inte finns ett tillräckligt starkt kompetensförsörjningsbehov hos arbetsgivarna för att motivera branschorganisationer att engagera sig i kvalitetssäkring av inrikt- ningen fritid och hälsa. Det är därför svårt att stimulera en sådan utveckling. 6 Arbetsförmedlingen 2013. Beskrivning av yrket Friskvårdskonsulent/Hälsopedagog/PT. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Pedagogiskt arbete är den största inriktningen inom barn- och fritidsprogrammet. Inriktningen ska ge kunskaper om barns och ungas utveckling, lärande, behov och rättigheter samt om olika pedagogiska verksamheter. Utbildningen ska förbereda eleverna för arbete till exempel som barnskötare i förskolan eller elevassistent i skolan. Från inriktningen föreslås yrkesutgångarna barnskötare och elevassistent. Enligt Arbetsförmedlingens prognos är barnskötare ett över- skottsyrke.7 Arbetsförmedlingen bedömer att det kommer bli hård konkurrens om jobben för barnskötare och elevassistenter i fram- tiden. är efterfrågan stor på högskoleutbildade förskol- lärare. Förklaringen är att många kommuner har en ambition om att minska antalet barnskötare till förmån för förskollärare. Som motiv anförs att skollagen och den nya läroplanen ställer högre pedagogiska krav på verksamheten. finns också ett krav inskrivet i styrdokumenten om att det måste finnas förskollärare i verksamheten. Många kommuner har därför satt upp målsättningar för hur stor andel av personalen som ska vara hög- skoleutbildad. Vissa kommuner har som mål att enbart anställa för- skollärare. Alla inom förskolan behöver dock inte vara förskollärare. Enligt skollagen får det i förskolan finnas ”annan personal med sådan ut- bildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas.”8 Det finns ingen reglering av proportionerna mel- lan de olika yrkesgrupperna. SKL:s ståndpunkt är att både förskol- lärare och barnskötare behövs och kompletterar varandra men att förskollärare har ett särskilt ansvar för den pedagogiska verksam- heten.9 Av alla årsarbetare i förskolan 2014 hade förskol- lärarexamen, hade en gymnasial utbildning för arbete med barn och hade ingen utbildning för arbete med barn.10 Var finns jobben? Bedömning till och med och en långsiktig utblick. 82 kap. 14 § skollagen (2010:800). Viktigaste Jobb i förskolan och skolan. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? 10Skolverkets statistik, personal i förskolan 2014. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Offentliga huvudmän är klart överrepresenterade bland de gym- nasieskolor som erbjuder barn- och fritidsprogrammet. av eleverna får sin utbildning hos en enskild huvudman. De yrkesområden som inriktningen utbildar mot utgörs också till stor del av kommunala arbetsplatser. Ett problem som har fram- kommit vid utredningens skolbesök är att kommunerna, i rollen som arbetsgivare, inte engagerar sig tillräckligt i de lokala program- råden och i planeringen av elevernas arbetsplatsförlagda lärande. Det verkar finnas problem med stuprör inom den kommunala för- valtningen i många kommuner som gör att den del av kommunen som utbildar barnskötare inte kommunicerar tillräckligt med den del av kommunen som rekryterar dem. , som organiserar både kommunalt och privat anställda barnskötare, menar att den utbildning som ges i gymnasieskolan underskattas av arbetsgivarna. Eftersom barn- skötare inte är en reglerad yrkestitel så kan även outbildad personal anställas med denna titel. Det leder till att både utbildade och outbildade barnskötare behandlas som okvalificerade. Det är också vanligt att gymnasieutbildade barnskötare studerar vidare till för- skollärare. Av de som läst barn- och fritidsprogrammet är 25 pro- cent av kvinnorna och av männen högskolestuderande efter gymnasieutbildningen. Undervisning är den vanligaste utbildningsinriktningen.11 Förskollärare listas av Arbetsförmedlingen som ett bristyrke och barnskötare som ett överskottsyrke. Åsikterna går isär om hur arbets- marknaden kommer utveckla sig framöver. Utredningens slutsats är att det finns för få förskollärare för att täcka efterfrågan och att det därför än så länge finns många arbetstillfällen kvar för barnskötare. De arbetsmarknadsparter som har störst intresse i inriktningen pedagogiskt arbete är SKL och . Dessa branschorgani- sationer har en väletablerad samverkansmodell för vård- och omsorgsprogrammet som kallas Vård- och omsorgscollege. College- modellen omfattar barn- och fritidsprogrammets inriktning socialt arbete, men inte inriktningen pedagogiskt arbete. Det är utredning- ens uppfattning att ett liknande initiativ för inriktningen pedagogiskt arbete skulle höja kvaliteten på utbildningen och i förlängningen även höja yrkets status. 11 SCB 2015. Etablering på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Inriktningen dator- och kommunikationsteknik inom el- och energiprogrammet ska ge kunskaper i att yrkesmässigt installera, administrera, underhålla och reparera dator- och kommunikations- system samt kunskaper om informationssäkerhet. Inriktningen ska också utveckla elevernas förmåga att arbeta med system för presen- tation av data, bild, ljud och interaktiva tekniker. Inriktningen kan leda till yrken som till exempel nätverkstekniker, teknisk säljare, supporttekniker och servicetekniker. Inom området datatekniker ryms flera yrkesroller. Support- tekniker och helpdesktekniker arbetar ofta i en helpdesk, en hjälp- resurs som felsöker problem med datorer åt kunder eller kollegor. Drifttekniker sköter underhåll av servrar, infrastruktur och app- likationer. Arbetsförmedlingen bedömer att det blir balans mellan efterfrågan och tillgången på arbetsmarknaden för drifttekniker inom IT och inledningen av 2016, men att det kommer vara hård konkurrens om jobben för drifttekniker inom IT både på fem och sikt.12 Trots en förväntad positiv utveckling på arbetsmarknaden väntas det bli hård konkurrens om jobben för supporttekniker och helpdesktekniker inom IT. finns många arbetssökande inom yrket och många sökande till varje ledig plats, en situation som väntas bestå . De branscher som el- och energiprogrammet utbildar mot känne- tecknas generellt sett av mindre företag. I synnerhet inom dator och kommunikationsteknik finns det huvudsakligen riktigt små företag. Gymnasieskolor som erbjuder inriktningen har ofta be- att hitta relevanta . Det beror till vissa delar på branschens företagsstruktur med många små företag, men också på företags och kommuners ovilja att låta eleverna få tillträde till datorsystem med höga säkerhetskrav. I de fall skolorna har tillgång till större företag finns begränsningar i vad eleverna kan tillåtas göra. Utredningens erfarenheter från skolbesök ger dock en delad bild. Det finns skolor som breddat sökandet av och har elever i supportföretag och elektronikhandeln. Det är dessutom en relevant del av arbetsmarknaden för eleverna från inriktningen. 12 Arbetsförmedlingen 2015. Prognos för ”drifttekniker inom IT”. Yrkescollege och andra samverkansmodeller IT & Telekomföretagen är en branschorganisation inom . De har svårt att bedöma behovet av IT-kompetens på gymnasial nivå. De bedömer att behovet i branschen till största delen handlar om eftergymnasial kompetens. IT-konsult- och bemanningsföretag anställer i första hand personer från det högskoleförberedande teknikprogrammet eller personer med eftergymnasial utbildning. Det förekommer dock att man även tar in utbildade från el- och energiprogrammet, främst när det gäller installationsuppdrag av datorer och uppstart av ny utrustning. IT & Telekomföretagen har därför en del kontakter med IT-gymnasier och försöker vara be- hjälpliga med kontakter för att ordna hos de enstaka medlemsföretag där sådan kompetens efterfrågas. De arbetsplatser där den gymnasiala kompetensen efterfrågas finns dock till stor del utanför den organiserade IT-branschen. Det kan handla om IT-avdelningar på bolag som inte i sig är IT-leveran- törer, samt på mindre IT-tjänstebolag som inte är medlemmar i någon branschorganisation. Det finns alltså ett behov av elever från inriktningen, men den kräver att gymnasieskolorna ägnar en hel del tid åt uppsökande verksamhet. Utredningens slutsats är att elevernas arbetsmarknad är otydlig även om det finns många relevanta områden där elevernas kompe- tens efterfrågas. Det är svårt att hitta en branschorganisation som har tillräckligt stort intresse i utbildningen för att engagera sig i kvalitetssäkring av utbildningen. Inriktningen administrativ service inom handels- och administra- tionsprogrammet ska ge fördjupade kunskaper för arbete med admi- nistrativa och organisatoriska arbetsuppgifter inom företag och offentlig förvaltning. Inriktningen kan leda till arbete inom till exem- pel personaladministration och organisation, kommunikation, eko- nomi, konferens- och receptionsarbete eller kundservice. Exempel på yrkesutgångar är ekonomiassistent, it-administratör, kommunikatör, kundservice och reception, marknadsassistent, personalassistent, orderadministratör, projektadministratör och redovisningsassistent. Enligt är många intresserade av att arbeta som administratörer och sekreterare och många söker de lediga Yrkescollege och andra samverkansmodeller tjänster som finns. De flesta administratörer och sekreterare är gymnasialt utbildade, men kompetenskraven ökar generellt och utbildning på högskolenivå är vanligt förekommande.13 Jobb- möjligheterna är bättre för administratörer och sekreterare som har kvalificerad utbildning, erfarenhet av att arbeta i projekt samt goda kunskaper i ekonomi och språk. Sammantaget bedömer att det blir mycket hård konkurrens om jobben som administratör och sekreterare och inledningen av 2016. Enligt varierar utbildningskraven för löne- och personalassistenter beroende på roll och inriktning.14 Till vissa tjänster kan det krävas utbildning på högskolenivå. Efterfrågan på löne- och personalassistenter kommer att vara stabil det närmaste året, men i takt med att bland annat löneprocessen moderniseras och lagar och regler blir mer komplexa så har kraven också för- ändrats för löne- och personalassistenter. Arbetsgivare efterfrågar numera ofta en större bredd på kompetenser inom flera områden. Det kommer därför bli hård konkurrens om jobben . Utredningen erfar från skolbesök att det kan vara svårt att hitta åt elever som studerar inriktningen administrativ service. Få arbetsplatser är intresserade av att ta emot en gymnasie- elev för att exempelvis arbeta med löneadministration. Det är en av anledningarna till att få gymnasieskolor väljer att erbjuda denna inriktning. 233 skolenheter i landet erbjuder handels- och admi- nistrationsprogrammet /14. Av dessa erbjuder 53 skol- enheter inriktningen administrativ service. Inriktningen administrativ service infördes i samband med gym- nasiereformen 2011. Programmet hade tidigare ingen nationell in- riktning mot administration, även om ämnet fanns inom program- met. Motivet till att införa en nationell inriktning var enligt Gym- nasieutredningen att uppnå en större tydlighet inom programmet. gjorde också bedömningen att det finns en stor arbetsmarknad för gymnasieutbildade administratörer. I be- tänkandet skrev utredaren Under mina möten med branscherna har det framkommit att många branscher ställt högre kvalifikationskrav än vad som faktiskt krävs för många administrativa arbeten. Jag har också, med en ökande med- Prognos för ”administratörer och sekreterare”. Prognos för ”löne- och personalassistenter”. Yrkescollege och andra samverkansmodeller vetenhet om kommande sjunkande ungdomskullar och därmed färre arbetssökande, erfarit att en omorientering håller på att ske till mer realistiska kvalifikationskrav.15 I sitt remissvar uppgav branschorganisationen att det fanns en stark efterfrågan på administratörer av enklare tjänster, en uppfattning som regeringen delade i sin efterföljande proposition. uppger dock varken eller SKL, arbetsgivarorganisa- tioner med intresse i rekrytering av administratörer, att deras med- lemmar ser inriktningen administrativ service som en betydande rekryteringsbas. De menar att administrationsämnet är en bland- ning av generella kunskaper som alla elever i gymnasieskolan ska lära sig. Det innehåller exempelvis kunskaper i muntlig och skriftlig kommunikation som hör till ämnet svenska. Dessa kunskaper kan tillägnas inom andra gymnasieprogram och inriktningar. Personer med endast gymnasieutbildning konkurreras också lätt ut av per- soner med relevant högskoleutbildning. anställs oftare mer kvalificerade personer till administrativa uppgifter, som högskole- utbildade controllers. Utredningens slutsats är att elever med utbildning från inrikt- ningen administration och service får en otydlig yrkeskompetens och möter en oklar arbetsmarknad. Ingen branschorganisation ser inriktningen som en tillräckligt viktig rekryteringsbas för att engagera sig i utbildningen. Inriktningen turism och resor inom hotell- och turismprogrammet ska ge kunskaper för arbete med turistinformation, organisation och planering av resor, aktiviteter och upplevelser av olika slag, till exempel natur- och kulturturism. I inriktningen betonas förmåga att informera samt förmåga att organisera och leda aktiviteter och resor. Dessutom betonas kunskaper om resmål och resvägar. In- riktningen kan till exempel leda till arbete med turistinformation och guidning, upplevelser och aktiviteter samt reseplanering, rese- byråarbete och försäljning. 15 SOU 2008:27. – en reformerad gymnasieskola, s. 424. Yrkescollege och andra samverkansmodeller Inriktningen turism och resor infördes i samband med gym- nasiereformen 2011. låg utbildning med turismanknyt- ning inom flera olika gymnasieprogram. ville med införandet av inriktningen turism och resor markera turist- näringens växande betydelse i och ge förutsättningar för en mer fördjupad och kvalificerad utbildning inom området.16 I det nationella programrådet för hotell- och turismprogrammet har ledamöterna diskuterat beskrivningen av inrikt- ningen turism och resor och inriktningens innehåll. Ledamöterna menar att inriktningens yrkesutgångar och beskrivningen av inrikt- ningen är för allmänt hållna, vilket skapar otydlighet gentemot sko- lor och elever. Lärarna behöver tydligare beskrivningar för att kunna genomföra relevanta och intressanta kursupplägg och eleverna be- höver tydligare beskrivning vad det är deras utbildning leder till. Arbeten inom turistnäringen är ofta säsongsberoende och per- sonalomsättningen är hög. Arbetsgivarna är ofta små och medel- stora företag. Av dessa anledningar kan det vara svårt att hitta rele- vanta till elever som studerar inriktningen turism och resor. Utredningen erfar av kontakter med gymnasieskolor som erbjuder hotell- och turismprogrammet att det är lättare att hitta relevanta inom inriktningen hotell och konferens. Baserat på kontakter med både gymnasieskolor och bransch- organisationer är det utredningens uppfattning att branschen trots allt har ett intresse för utbildningen. Dock är det lättare att hitta lokalt engagemang för inriktningen hotell och konferens än för in- riktningen turism och resor. Utredningens slutsats är att yrkes- området ännu saknar branschorganisationer som är tillräckligt in- tresserade av inriktningen för att formulera tydliga kompetenskrav och lägga resurser på att kvalitetssäkra utbildningen. 16 SOU 2008:27. – en reformerad gymnasieskola, s. 435. Yrkescollege och andra samverkansmodeller 6.4Förslag om statsbidrag för att utveckla regionala stödfunktioner Utredningens förslag: Branschorganisationer med svag regional organisation ska kunna ansöka om statsbidrag för att utveckla re- gionala stödfunktioner.