sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Endast i 30 kommuner finns det fler bostads- rätter än hyresrätter och mer än hälften av dessa kommuner ligger i . Hyresrätten är en viktig boendeform i hela landet och inte minst i landsbygderna. I många landsbygdskommuner har det dock inte byggts några nya hyreslägenheter . Under 1990- talet sjönk andelen färdigställda hyresrätter inom allmännyttan i landsbygderna från till 2002. har det allmännyttiga bostadsbestån- det minskat med omkring 5 000 bostäder per år.85 Detta som en följd av försäljningar, nybyggnationer och rivningar. trap- pades försäljningstakten ner något inom allmännyttan, vilket resul- terade i att det allmännyttiga beståndet ökade med drygt 2 400 bo- städer. Ökningen skedde dock främst i täta blandade kommuner. I figur 5.9 beskriver vi utvecklingen av antalet färdigställda hyresrätter inom allmännyttan . 85 I huvudsak rör minskningarna sig om och i någon mån . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Figur 5.9 Antalet färdigställda hyresrätter inom allmännyttan per kommuntyp 1991–2014 Källa: , egna bearbetningar. har antalet påbörjade hyresrätter ökat jäm- fört . upplever många små kommuner att bostadsbyggande är förenat med långsiktiga och stora marknads- mässiga risker. Enligt allmännyttiga bostadsföretag före- faller det också som om fastighetsföretag på mindre svaga bostads- marknader har låg eller ingen förväntan alls om värdetillväxt på fastigheterna inom deras bestånd.86 Detta har till viss del gjort att kommunala bostadsföretag i kommuner med en minskande befolk- ning avstått från att ta risker och bygga nya hyresbostäder. Som en följd av detta är en stor del av beståndet föråldrat. Även om de är få så finns det också kommuner som har ett överskott på bostäder. I figur 5.10 redogör vi för andelen outhyrda hyresrätter i allmännyttan . För att en bostadsmarknad ska vara i balans brukar man tala om en total 86 , B. (2012), Marknadsmässiga avkastningskrav och allmännyttiga kommunala bostads- aktiebolag, . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital bostadsreserv på ungefär två procent.87 utgår från en bostads- reserv på en procent. Figur 5.10 Andelen outhyrda hyresrätter inom allmännyttan per kommuntyp 1983–2013 Källa: , egna bearbetningar. Som framgår av figuren har andelen outhyrda lägenheter minskat i alla typer av kommuner. Under finanskrisen ökade dock andelen outhyrda lägenheter, men bara för . I de täta kommunerna och storstadskommunerna var andelen outhyrda lägenheter 2013 under en procent. I de glesa och mycket glesa lands- bygdkommunerna var andelen outhyrda hyresrätter något högre, vilket också indikerar att det är i den här typen av områden som bostäder rivs. 87 (2015), Behov av bostadsbyggande – Teori och metod samt en analys av behovet av bostäder till 2025, Rapport 2015:18. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital En ny bosituation med möjligheter för landsbygderna Personer som har sökt asyl i och väntar på beslut om uppe- hållstillstånd får välja om de vill ordna eget boende eller bo i Migrationsverkets anläggningsboenden. Asylsökanden som väljer att bosätta sig på egen hand i mindre kommuner är dock relativt få. har på regeringen uppdrag kartlagt och analyserat asyl- sökandes och nyanländas boendesituation. Situationen skiljer sig åt mellan de båda grupperna och olika delar av landet. I storstäderna och de större städerna där det ofta råder brist på bostäder finns det risk för att etableringen i det svenska samhället försenas på grund av att man tvingas bo trångt eller tvingas flytta runt mellan lägen- heter. I de delar av landet där bostadssituationen är något bättre finns inte dessa risker för boendesociala problem. Det kan till och med vara så att nyanlända som väljer att ordna eget boende i en landsbygdskommun lyckas bättre i form av social inkludering. Detta innebär förstås en möjlighet för många av de landsbygdskommuner som upplevt en krympande befolkning.88 Asylsökande och nyanlända skapar därmed till viss del en ny situation för många av kommuner. I tabell 5.2 visar vi inskrivna personer i mottagningssystem utifrån de olika kommunkategorierna. Av dessa bodde i anlägg- ningsboende, i eget boende och i övrigt boende. Personer inskrivna i mottagningssystem fördelat på Tillväxtanalys sex kommuntyper () Andel av totalt antal inskrivna (procent) Källa: , egna bearbetningar. Kommentar: Tabellen innehåller boende i anläggningsboende, eget boende och övrigt boende. * För 22 personer saknas uppgift om län och/eller kommun. 88 (2015), Slutrapport: Boendesituationen för nyanlända, 2015:40. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Utöver de asylsökande som är inskrivna i mot- tagningssystem har ytterligare drygt 50 000 nyanlända som fått per- manent uppehållstillstånd blivit kommunmottagna . I tabell 5.3 visar vi personer mottagna i kommun efter beviljat uppe- hållstillstånd fördelat på de olika kommuntyperna. Tabell 5.3 Personer mottagna i kommun efter beviljat uppehållstillstånd fördelat på Tillväxtanalys sex kommuntyper () Andel av totalt antal mottagna (procent) Källa: , egna bearbetningar. Kommentar: *Kolumnen summerar till 101 på grund av avrundning. De båda tabellerna (5.2 och 5.3) visar att landsbygdskommunerna tar emot och har tagit emot en stor del av de människor som har sökt asyl eller invandrat till . När det gäller per- soner inskrivna i mottagningssystem har de kom- muner som vi har kategoriserat som landsbygdskommuner tagit emot av dessa. Landsbygdskommunernas andel av personer som har fått beviljat uppehållstillstånd är något lägre, . Antalet kommuner som uppger att de har ett underskott på bostäder för nyanlända har ökat . uppgav 244 kommuner att de hade ett underskott på sådana bostäder, vil- ket var 48 kommuner fler jämfört med föregående år.89 Som en följd av den ökade invandringen ökade antalet nyanlända som valde att bosätta sig på egen hand . I väntan på att ett ökat bostadsbyggande ska ta fart och för att möta det ökade be- hovet använder kommunerna sig av modullösningar eller andra mindre permanenta bostadslösningar för att öka tillgången på bostäder för nyanlända. Trots sådana lösningar kommer behovet av 89 (2015), . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital bostäder även fortsättningsvis att vara stort även i flera av lands- bygdskommunerna. Den nya bosituationen innebär både möjlig- heter och utmaningar för landsbygder. För att det ska vara möjligt att ta till vara de möjligheter som invandringen kan inne- bära behövs långsiktiga perspektiv på frågor om mottagande och etablering samt statliga insatser som stöttar ett bostadsbyggande i landsbygderna för att fler ska kunna leva, bo och verka där. 5.3.7Landsbygdernas potential behöver realiseras Potentialen att bygga bostäder eller renovera befintliga bostäder i attraktiva lägen är i grunden god i landsbygder. finns det också en stor utvecklingspotential. Jämfört med tätbebyggda stadsmiljöer är landsskapsbilden, rekreationsmöjligheterna och det fysiska utrymmet landsbygdernas komparativa fördelar. Det är där- för viktigt att den kommunala planeringen förmår fånga upp dessa fördelar som den hanterar de avvägningar som krävs för att balansera och kombinera attraktiva boenden med bevarande av skyddade områden och miljöhänsyn. Bostadsplaneringen behöver samordnas i större utsträckning med annan planeringsverksamhet på framför allt lokal och regional, vilket också konstateras i betänkandet En nya regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning.90 För att öka den lokala och regionala konkurrens- och attraktionskraften behöver planer och strategier på olika samhällsnivåer samspela och förstärka varandra. Det gäller även samordningen med det regionala tillväxt- och utveck- lingsarbetet. En viktig utmaning för landsbygderna handlar om finansiering. Marknadens funktionssätt och landsbygdernas förutsättningar leder till ett svagt intresse från marknaden för både ny- produktion och renoveringar. Efterfrågan på bostäder finns över hela landet, men i många delar av landet saknas det aktörer som är villiga att finansiera och bygga dessa bostäder. I betänk- andet EU och kommunernas bostadspolitik görs bedömningen att en framtida ökad bostadsproduktion kan skapa flyttkedjor som löser vissa bostadsbehov, men att marknaden inte kan förväntas lösa 90 SOU 2015:59, En nya regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital behoven på de svagare bostadsmarknaderna.91 I betänkandet disku- teras dock inte hur ett offentligt åtagande skulle behöva se ut för att möta en sådan utveckling. har därför för avsikt att återkomma till denna fråga under arbetet med slutbetänkandet. 5.4Kommersiell och offentlig service i landsbygder Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service är betydelsefullt för attraktivitet, utveckling och tillväxt. geografi och demo- grafi skapar dock skilda förutsättningar för service i närområdet i olika delar av landet. har staten genomfört flera insatser för att öka och stödja tillgängligheten till olika typer av service i glesbefolkade om- råden och i områden med minskande befolkning. Exempel på insat- ser är satsningar riktade till dagligvarubutiker i områden med långa avstånd eller särskilda uppdrag till vissa statliga bolag för att för- säkra viss tillgång i vissa områden. ger digitaliseringen stora möjligheter till likvärdig service för alla.92 I detta avsnitt redogör vi för utvecklingen av tillgänglighet till kommersiell och offentlig service och de statliga insatser som är specifikt riktade till sådan service. Vi beskriver också översiktligt den statliga servicen och statliga myndigheters närvaro i olika delar av landet. 5.4.1Utvecklingen av kommersiell service i landsbygd Den grundläggande nivån av kommersiell service kan anses tillgodo- sedd när servicen är så tillgänglig att vardagen fungerar på ett tillfredställande sätt för människor och företag.93 Med kommersiell service avser vi i detta avsnitt försäljning av dagligvaror och driv- medel, post- och apoteksservice liksom dess ombudsfunktioner i 91SOU 2015:58, EU och kommunernas bostadspolitik. 92SOU 2015:9, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 93SOU 2015:35, Service i glesbygd. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital bred bemärkelse samt grundläggande betaltjänster och viss kontant- hantering. Inom dessa områden tillhandahålls servicen av aktörer som age- rar på kommersiell basis på marknadsmässiga grunder. För att verk- samheterna ska kunna överleva och servicen finnas kvar på en viss plats behövs ett tillräckligt befolkningsunderlag. I mycket glest be- folkade områden är det därför ofta svårt för kommersiella verk- samheter att överleva eftersom underlaget är litet. Tillväxtanalys följer utvecklingen av kommersiell service. Utveck- lingen mäts i avstånd inom fem tillgänglighetskategorier: mycket låg, låg, mellan, hög och mycket hög tillgänglighet.94 Utifrån denna klassificering hade 67 472 personer mer än tio minuters avstånd till de fem servicesslagen dagligvarubutik, drivmedelsstation, grundskola, apotek och vårdscentral. Ett till tre servicesslag låg inom 10 minuters resväg för 636 166 personer. Resterande befolkning, 8 935 246 per- soner, hade fyra eller fem typer av service inom tio minuters res- väg.95 Utvecklingen av service i landsbygderna har genomgått stora förändringar . Drivmedels- och dagligvaru- handeln har omstrukturerats och antalet försäljningsställen har min- skat i alla delar av landet. Utvecklingen går mot färre och större butiker och drivmedelsstationer. I och med att avstånden blir längre försämras den fysiska tillgängligheten till kommersiell service i vissa typer av landsbygder.96 Utvecklingen av tillgänglighet till dagligvarubutiker I tabell 5.4 redovisar vi hur förändringen har sett ut i olika typer av områden . Av tabellen framgår att det har blivit färre butiker i alla delar av landet. Störst har förändringen varit i tätortsnära landsbygd. Där har minskningen av antalet dag- 94För en mer utförlig beskrivning av kategorierna se Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. I och med att , som följde utveckling på området tidigare, använde en annan indelning är det inte alltid möjligt att göra jämförelser mellan olika perioder. Den tidigare indelningen utgick från tre kategorier; glesbygd, tätortsnära landsbygder och tätorter. 95Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital I glesbygd var minskningen under samma period.97 Tabell 5.4 Antal dagligvarubutiker per områdestyp 2004, 2013 och 2014 utifrån och Tillväxtanalys indelning Källa: Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. I de områden som Tillväxtanalys har klassificerat som områden med låg eller mycket låg tillgänglighet fanns det 382 dagligvarubutiker , vilket är en minskning med 119 butiker eller . Enligt uppgift går flera av dessa butiker med förlust eller har för låg omsättning för att kunna överleva på vilket kom- mer att påverka tillgängligheten på längre sikt.98 var det totalt 1 700 personer som hade till närmsta dag- ligvarubutik.99 Det finns två samhällsförändringar som ligger bakom många butiksnedläggningar. Den ena gäller nedgången i arbetstillfällen i mindre orter och den andra gäller den ökade rörligheten i samhället där vi reser längre sträckor än tidigare.100 En lanthandel har ofta fler funktioner varför en nedläggning inte bara ökar avstånden till nästa inköpsställe utan även till post- och apoteksombud, betalningsställe, pakethantering med mera.101 En 97Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. 98SOU 2015:35, Service i glesbygd. 99Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. 100SOU 2015:35, Service i glesbygd. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital nedlagd butik får därmed större konsekvenser för människor i områden med låg och mycket låg tillgänglighet än vad den får i tät- ortsområden eller i tätortsnära landsbygd. Många av butikerna i landsbygderna kan dessutom komma att uppleva ökad konkurrens från e-handel . Digitaliseringen kan dock också öka möjligheterna för lanthandlarna att bredda sitt utbud genom post- och pakethantering. E-handeln är som störst i de glesaste kommunerna, särskilt i . Vissa lanthandlare har även påbörjat försök med e-lanthandel.102 Utvecklingen av tillgängligheten till drivmedelsstationer Långa avstånd och avsaknad av en väl utbyggd kollektivtrafik gör att det i vissa typer av landbygder saknas alternativ till bilen. Det gäller oavsett om en person ska till sitt arbete, utbildning, fritidssyssel- sättning eller uträtta ett ärende. Tillgänglighet till försäljningsställen av drivmedel blir därmed en viktig förutsättning för boende och före- tag.103 Tabell 5.5 Antal drivmedelsstationer per områdestyp 2009, 2013 och 2014 Källa: Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. 102SOU 2015:35, Service i glesbygd. 103Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Situationen för drivmedelsstationer i glesa områden har varit rela- tivt stabil . Minskningar har förvisso skett i hela landet, men de stora förändringarna har framför allt skett i tätort och tätortsnära landsbygd (tabell 5.5). har dock antalet försäljningsställena av drivmedel minskat i lands- bygder. Det saknas förvisso tillförlitlig statistik för tiden , men ett stort antal stationer i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet lades ned . var antalet försälj- ningsställen i glesbygd 215 stycken jämfört med 221 stycken 2009. Drygt 4 400 personer hade till närmaste försälj- ningsställe. Det är en ökning med 300 personer sedan 2009.104 Den så kallade pumplagen105 kan i vissa fall ha bidragit till ned- läggning av små drivmedelsstationer. Pumplagen har däremot inte ensamt föranlett nedläggningarna utan det finns flera olika orsaker till att stationer har lagts ned. Trots det har lättnader i pumplagen beslutats avseende skyldigheten att tillhandahålla förnybara driv- medel för små försäljningsställen liksom att dispenser i enskilda fall mer eller mindre har permanentas.106 har marknaden för drivmedel omstrukturerats. Många bolag har förändrat sitt stationsnät och lagt ner mindre lön- samma stationer. Som en följd av detta har många lokala lösningar kommit till stånd. Till exempel finns det mellan 300 och 400 för- säljningsställen som inte är knutna till någon etablerad försäljnings- kedja. Dessa stationer finns i landsbygderna och i mindre samhällen och har olika lösningar på exempelvis ägande eller drivmedelsutrustning. medför dagens mer bränslesnåla bilar ett minskat be- hov av ett finmaskigt nät av drivmedelsstationer. Fordonsutveck- lingen kommer sannolikt också ställa andra krav på framtidens driv- medelsstationer. De senaste årens utveckling med låga volymer och låg omsättning hos flera små försäljare och den framtida teknik- utvecklingen gör strukturen sårbar. 104Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. 105Lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. 106Regeringens proposition 2013/14:181 Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla för- nybara drivmedel. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Utvecklingen av tillgänglighet till apotek och apoteksombud Antalet apotek har ökat i samtliga län i mellan 2009–2015. Trots det är avstånden mellan apoteken på vissa orter långa. hade 126 apotek mer än 20 kilometer till nästa apotek.107 I tabell 5.6 redogör vi för antalet öppenvårdsapotek per tillgänglighets- klass. Tabell 5.6 Antalet öppenvårdsapotek per tillgänglighetsklass 2007–2014 Källa: Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. Som framgår av tabellen har det inte skett så stora förändringar . I områden med låg tillgänglighet har antalet apotek minskat med ett . hade 127 000 personer mer än 20 minuters restid till närmaste apotek. fattade ett antal beslut som syftade till att omreglera den svenska apoteksmarknaden. Efter omregleringen blev det möjligt för andra aktörer än det statliga bolaget att få tillstånd att driva apotek. Syftet med reformen var bland annat att verksamheterna framöver skulle bedrivas på konkurrens- utsatta marknader och att det skulle öka tillgänglighet och service i hela landet. Reformen har framför allt lett till att nya apoteken har etablerats i tätorter. Enligt Statskontorets utvärdering av reformen har inga apotek etablerats i glesbygd, medan det har blivit sex fler apotek i tätortsnära landsbygd.108 Av tabellen framgår också att nyetablering framför allt har skett i områden med mycket hög och hög tillgänglighet till tätorter. av nyetableringarna har skett i sådana områden. 107Tand- och läkemedelsförmånsverket (2015), Redovisning av uppdrag att följa upp och ut- värdera statsbidrag till apotek i glesbygd, Diarienummer: 3781/2015. 108Statskontoret (2013), En omreglerad apoteksmarknad, Slutrapport, 2013:7. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital har nyetablerats där det är mer än 6 kilometer till nästa apotek, det vill säga i glesa områden.109 Apoteksombud utgör ett komplement till apoteken och sköts av apotek i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet var 2014 endast 29 stycken. var antalet om- bud 199 stycken. De flesta apoteksombud låg främst i tätortsnära landsbygd. Det är också i dessa områden som flest antal ombud har försvunnit. I områden med låg och mycket låg till- gänglighet har 33 ombud försvunnit . Orsaken till att ombud lägger ner följer troligen av nedläggning av daglig- varubutiker. Totalt sett har dock tillgängligheten inte försämrats. har följt upp ombudens verksamhet ur ett landsbygdsperspektiv. Ombudens roll att serva områden där det inte är lönsamt att driva apotek anses vara viktig. I rapporten konsta- terar att andra lösningar som distansförsäljning inte har utvecklas i större omfattning. föreslår vidare att systemet med apoteksombud bör få finnas kvar och att tjänsten ska kunna erbjudas av samtliga legitimerade aktörer på mark- naden.111 Förslaget kommer att behandlas av utredningen fokus på kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden.112 Det nuvarande sys- temet har förlängts till . Enligt föreskrifter får läkemedel distribueras hem till kund eller avhämtningsställe. Sådan distanshandel med läke- medel erbjuds av i stort sett samtliga aktörer, men användningen är fortfarande låg. Området är däremot under utveckling och försälj- ningen ökar.113 Utvecklingen av tillgänglighet till postombud och andra serviceställen för post och paket Systemet för serviceställen och post förändrades i början av 2000- talet. Posten, nuvarande PostNord, ersatte då sina postkontor med ombud. har PostNord slutit avtal med flera aktörer i 109Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. 110Tand- och läkemedelsförmånsverket (2015), Redovisning av uppdrag att följa upp och ut- värdera statsbidrag till apotek i glesbygd, Diarienummer: 3781/2015. 111Läkemedelsverket (2014), Apoteksombud, från . 113Läkemedelsverket (2014), Apoteksombud, från . Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital framför allt dagligvarubranschen. Då ombud tog över uppgifter från de traditionella postställena ledde det till en markant ökning av an- tal serviceställen. Så även om antalet postombud har minskat har tillgänglighet och flexibilitet ökat i vissa områden. Utöver PostNords servicenät hanteras paketdistributions- tjänster numera också i konkurrerande distributionsföretags service- nät. Antalet ombud för dessa företag var 2015 cirka 3 500 stycken. Antalet postserviceställen114 har minskat i alla delar av landet (tabell 5.7). har antalet post- serviceställen i områden med låg och mycket låg tillgänglighet min- skat med , vilket i relativa mått är i paritet med minskningen i områden med mycket hög tillgänglighet. hade 7 900 personer till närmaste postserviceställe.115 Tabell 5.7 Antalet postserviceställen (postombud och företagscenter) per tillgänglighetsklass 2009–2014 Förändring 2009–2014 (procent) Källa: Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014. Lantbrevbäraren uppfyller viktiga funktioner för boende och företag i landsbygder. Lantbrevbärare ger service till drygt 750 000 hushåll och drygt 75 000 företag utmed sina 2 000 lantbrevbärar- linjer. Postlagstiftningen ses över i ljuset av den ökade digi- taliseringen. Utredningen ska redovisa sitt betänkande senast 31 aug- usti 2016.116 114Inkluderar både företagscenter och ombud. 115Tillväxtanalys (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014, Rapport 2015:04. 2015:87 En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. Landsbygdernas förutsättningar, infrastruktur, boende, service och kapital Utvecklingen av tillgänglighet till betaltjänster och viss kontanthantering Avvecklingen av det statliga bolaget 2008 grundade sig i den snabba tekniska utvecklingen av betaltjänster. Digitaliseringen av betaltjänster har fortsatt och betaltjänstmark- naden förändras snabbt. Dessvärre har inte anpassningen till denna utveckling gått lika fort varför utvecklingen av betaltjänster har lett till problem för vissa grupper och vissa områden. För att komma tillrätta med sådana problem har i med del- finansiering av Verket för innovationssystem undersökt möjligheten att göra en innovationsupphandling för att hitta nya lösningar och modeller.117 har närmare 53 000 personer längre än till sin närmaste betalningsförmedling.