sou · H4B327 · 2016-04-08 00:00:00 — Däremot har priset för ett osorterat brev köpt med det statliga ramavtalets prislista kostat mellan 0,5–mindre (cirka 12–) exklusive moms än priset för en frimärkt försändelse. låga pris är lite förvånande eftersom det inte råder någon konkurrens på brevmarknaden för osorterade 1:a-klass brevsändningar. Däremot kan det låga priset vara ett sätt möta konkurrensen från digitala kommunikationssätt. Prisutvecklingen för osorterade och sorterade brevsändningar För att visa ytterligheterna avseende prisutvecklingen på den svenska brevmarknaden är det enklast att studera priserna på de brevtjänster för vilka det råder konkurrens på brevmarknaden. Genom att jämföra prissättningen i Postnords prislista med Postnords priser i det statliga ramavtalet kan läsaren få en uppfattning om ytterligheterna och utvecklingen av prissättningen på brevsändningsmarknaden som även är den största delmarknaden (se avsnitt 4.3.1). Postnords prislista 1:a-klass brevsändning osorterad Ramavtal 1:a-klass brevsändning osorterad Postnords prislista ekonomibrevsändning sorterad lågpriszon Ramavtal ekonomibrevsändning sorterad lågpriszon Källa: 2015. De två översta linjerna i figur 4.11 ovan visar priset i kronor för ett brev som ingår i en 1:a klass osorterad brevsändning skickad med utdelning över hela landet (riks) om 500–4 999 stycken. Medan priset/styck i Postnords officiella prislista har haft en någorlunda jämn ökningstakt är priserna för samma tjänst i det statliga ramavtalet nere på i princip samma prisnivå som de hade 2014 är skillnaden i pris för en ramavtalskund och en ickeramavtalskund som ska skicka en 1:a klass osorterad brevsändning riks , det vill säga lägre, per brev. Det sänkta ramavtalspriset på dessa sändningar skulle även det möjligtvis kunna ses som ett sätt att möta konkurrensen från digitala kommunikationssätt. Prisutvecklingen för en sorterad ekonomibrevsändning på 5 000–10 000 brev skickad till Postnords lågpriszon visar på motsatt effekt. I den statliga upphandlingen som gjordes 2011 och gällde till 2014 sänktes priset för sorterade ekonomibrevsändningar kraftigt. I upphandlingen som genomfördes återfördes priset till en högre nivå. Från att 2014 ha kostat per styck för en ramavtalskund att skicka ett brev i en sådan sändning kostar det , vilket innebär en prisökning . erbjuds dock ramavtalskunden en rabatt på () per brev jämfört med en prislistekund som vill köpa samma tjänst. Prisjusteringen är troligtvis en anpassning av ramavtalspriset till Postnords nya prismodell . Figuren ovan illustrerar att prisutvecklingen för brevsändningar på den svenska brevmarknaden inte varit likriktad . I stället indikerar den att priserna för icke avtalskunder har höjts kontinuerligt medan de för avtalskunder inte har ökat alls i samma takt. Detta synes vara en fortsättning på den utveckling som observerats alltsedan marknaden avreglerades . Innan avregleringen var förekomsten av avtalade rabatter låg, och i princip alla kunder erbjöds priser enligt samma fastställda prislista. Orsakerna till prisskillnaderna är alltså, förutom kundspecifika kostnadsbesparande prestationer och inlämnade årsvolymer, ett högt konkurrenstryck på sändningsmarknaden. har kontinuerligt ökat sin totala marknadsandel från , via till dagens räknat i volym. På delmarknaden för sändningar som inte är övernattbefordrade är marknadsandel räknat i volym. Paketmarknaden definieras vanligtvis utifrån försändelsernas vikt där försändelser under brukar benämnas lättgods eller styckegods till skillnad från tunggods eller partigods som väger över och ofta lastas på pall. Den svenska paketmarknaden har aldrig varit reglerad och det har rått en mer eller mindre hård konkurrens på marknadens olika delar. Postnord är såsom utsedd tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten i , den enda på paketmarknaden som omfattas av tillsyn och då på postförsändelser med vikt upp till . Från att tidigare ha utgjort en liten del av postmarknaden har befordran av varor ökat närmast explosionsartat genom den ökade e-handeln. I e-barometerns helårsrapport 201528 framgår att tillväxttakten inom detaljhandelns internetförsäljning är fortsatt hög och ligger på för , vilket kan jämföras med en tillväxt på för detaljhandeln totalt.29 Mindre varor som hemelektronik, skönhetsprodukter och böcker kan med fördel även befordras som brevförsändelser och då ofta till ett lägre pris än med paket. Gränsen mellan brev- och paketmarknaden är således inte helt tydlig. I takt med att kunderna vill ha snabbare leveranser av varor direkt till verksamhetsstället blir även gränsdragningen mellan traditionell distribution av paket respektive kurir och expressbefordran också allt mer otydlig. På den svenska inrikesmarknaden för lättgods hade Posten en helt dominerande ställning . Därefter tilltog konkurrensen från den traditionella transportsektorn, när företag som , ASG samt ett stort antal budfirmor började köra paket från dörr till dörr mellan företag.30 har internationella logistikföretag som DHL (som ägs av tyska posten, ), DB Schenker (som ägs av ) 28Postnord i samarbete med Svensk Digital Handel och , E-barometern, Årsrapport , 2016, Postnord i samarbete med Svensk Digital Handel och . 29E-handel definieras i e-barometern som försäljning av varor via internet som levereras hem, till ett utlämningsställe eller hämtas i butik, lager eller utlämningslokal av konsument. Det innebär att följande inte definieras som e-handel i e-barometern: Köp i butik som först har bokats via internet; Försäljning av tjänster (till exempel resor, hotell och konsertbiljetter) som sker via internet; Nedladdningar av t.ex. musikfiler, filmer och applikationer; Försäljning via internet mellan företag; Försäljning via internet mellan privatpersoner. 30SOU 2009:82, En ny postlag. och (som ägs av ) fått fäste på den svenska paketmarknaden. 4.4.1En uppskattning av volymfördelningen Enligt Trafikanalys uppgifter distribuerades fler än 90 miljoner paket med en vikt över på den svenska paketmarknaden, vilket var en ökning jämfört med 2013.31 DB Schenker har gjort ett försök att åskådliggöra marknaden med hjälp av egna och Postnords uppgifter i årsredovisningen . Även om Brings och DHL:s volymer baseras på rena uppskattningar ger figur 4.12 läsaren en uppfattning om hur styrkeförhållandena på den svenska paketmarknaden ser ut. DB Schenkers volymer överstiger dock markant Trafikanalys uppgifter vilket indikerar att det inte finns en säker bild av marknaden . 31 Trafikanalys, Postverksamhet 2014, statistik 2015:19. Postnord är den aktör som är volymmässigt störst på den svenska paketmarknaden. Schenker delar i diagramet upp marknaden på tre olika delmarknader (B2C, B2B och C2C) beroende på om det är ett företag (B) eller en privatperson (C) som skickar respektive tar emot försändelsen. Postnord har störst volymer oavsett marknad, Schenker näst störst och DHL och delar på tredje platsen beroende på delmarknad. Källa: Tillväxtanalys, 2015. I syfte att illustrera var de paketombud som privatpersoner kan vända sig till är placerade geografiskt har Tillväxtanalys tagit fram en kartbild över (se figur 4.13). Antalet ombud i figuren skiljer sig något från de uppgifter utredningen har fått av och DB Schenker. Det kan bero på att några siffror är eller att ombud för privatpersoner har definierats olika. I Tillväxtanalys underlag ingår förutom paketombud för privatpersoner även Postnords företagscenter. Kartbilden ger dock en bra bild av paketdistributörernas närvaro i landets olika delar. De vita områdena på kartbilden är obebodda områden. Postnord har ett ombudsnät för privatpersoner som uppgick till 1 535 postombud vars upptagningsområde täcker övervägande del av hushåll.32 Därutöver erbjuder Postnord utkörning och hämtning av paket via den traditionellt så kallade lantbrevbäringen. Lantbrevbäringen är en service som är specifik för Postnord och som ingen av de övriga logistikföretagen erbjuder på regelbunden basis.33 Även DB Schenker har enligt egen uppgift ett ombudsnät med cirka 1 450 Privpakombud för privatpersoner liksom DHL som har 1 300 Service Points. DHL erbjuder även ut- och inlämning i paketstationer och samarbetar med vid utlämning av paket. förvärvade distributionsföretaget /SmartPak . Som tidigare framgått erbjuder även distribution av varor i brev genom dotterbolaget och i samarbete med MTD. Övriga företag på paketmarknaden är Jetpak som erbjuder hemleveranser för e-handelsföretag till konsument (B2C), tidningsdistributörer som breddar sin verksamhet med logistiktjänster och internationella aktörer på bud- och kurirmarknaden som till exempel amerikanskägda UPS (), holländska TNT och amerikanskägda FedEx (). Generellt har de antingen blygsamma volymer eller saknar egna inrikes erbjudanden. Deras internationella importvolymer till distribueras oftast genom någon av de dominerande aktörerna i figuren ovan. Precis som på den svenska brevmarknaden finns det även ett antal lokala 32Post- och , Svensk Postmarknad 2015, Postmarknaden i , PTS-ER-2015:3, s. 50. 33Post- och , Svensk Postmarknad 2015, Postmarknaden i , PTS-ER-2015:3, s. 32. aktörer med bud- och kurirverksamhet som erbjuder paketdistribution, men totalt sett har de förhållandevis låga volymer.34 4.5Marknaden för bud- och kurirverksamhet Användarnas behov av övernattbefordran av brev skulle till viss del främst lokalt kunna ersättas av bud- och kurirtjänster. Därför har utredningen försökt kartlägga vilka aktörer som erbjuder dessa tjänster och i vilka delar av landet. Trafikanalys redovisar utvecklingen på den svenska bud- och kurirmarknaden.35 Vad som är att betrakta som bud- och kurirverksamhet är dock inte entydigt. Trafikanalys definierar bud- och kurirverksamhet som hämtning av försändelse hos avsändare och transport av försändelsen från avsändare till slutlig mottagare. bedrev 298 företag bud- och kurirverksamhet i . Bud- och kurirföretag har normalt inga kontor som tar emot eller lämnar ut försändelser. De har heller inga centrala sorteringsplatser. Företagen har däremot en sambandscentral dit kunderna vänder sig. Denna sambandscentral fyller också funktionen att dirigera buden eller kurirerna. Verksamhetens karaktär kan delas in i tre kategorier: Bud/kurir som äger sitt fordon, har sitt eget företag och inga anställda. Bud/kurir som äger sitt fordon och har eget företag men är kopplad till ett större företag. Större företag med fordon och anställd personal. Enligt Trafikanalys har flera av de större bud- och kurirföretagen en betydande andel av lättgodsmarknaden. Ovanstående beskrivning innebär att även ett antal av de paketdistributörer som utredningen har redogjort för i avsnitt 4.4 ingår i Trafikanalys definition. Det gör att uppgifterna om företagens antal, omsättning och kostnader blir mindre användbara för utredningen. 34Uppgifter från DB Schenker 2015. 35Trafikanalys, Postverksamhet 2014, statistik 2015:19. Trafikanalys redovisar inga närmare uppgifter om till vilka kundgrupper bud- och kurirföretagen vänder sig eller deras geografiska täckning. En översiktlig beskrivning visar att näst intill samtliga bud- och kurirverksamheter är lokalt verksamma, ungefär hälften regionalt och en fjärdedel nationellt. Var i de bedriver sin verksamhet framgår dock inte. En tydligare beskrivning av bud- och kurirmarknaden, särskilt brev- och paketmarknaden, hade varit att önska. Då hade delbetänkandet på ett mer heltäckande sätt kunna beskriva vilka alternativ användarna har till övernattbefordrade brevförsändelser i form av bud- och kurirtjänster. 4.6Marknaden för oadresserad reklam Kvantiteten oadresserad reklam och gruppreklam ökade kraftigt , och var då, på årsbasis, som mest uppe i 3,6 miljarder försändelser. Efter det har mängden oadresserat minskat vartefter. 2014 hanterades 2,9 miljarder försändelser vilket var en minskning jämfört med året innan.36 Marknaden omsatte men omsättningen kommer troligen vara någon eller några procent lägre , någonstans mellan 1,5 och . 36 Trafikanalys, Postverksamhet 2014, statistik 2015:19. SDR uppskattar att ODR-aktörernas marknadsandelar fördelar sig på Svensk Direktreklam (SDR) som har , Postnord med cirka 70–och övriga cirka 3–. I kategorin övriga finns främst samt ett antal tidningsdistributörer (se figur 4.14). Geografiskt täcker Postnord alla hushåll, SDR och (det sistnämnda företaget har inte erbjudit befordran av ODR i någon större skala). ODR marknaden kännetecknas av hård konkurrens och vinstmarginalerna är mycket låga. Distribution av oadresserade tidningar ingår inte i den samhällsomfattande posttjänsten. Ur ett postregleringsperspektiv kan det emellertid vara viktigt att i sammanhanget notera att större delen av befolkningen inte gör skillnad på post och tidningar. Dessutom har det pågått en diskussion om att brev och tidningar bör kunna samdistribueras för att spara pengar och skona miljön. En kärnfråga i diskussionen har varit vilken produkt som ska få styra tidpunkten för utdelningsturerna – breven eller tid- ningarna.37 Valet skulle i sin tur möjligtvis påverka vilken aktör som skulle kunna komma ifråga för att hantera utdelningen av försändelserna. Därför kan det vara intressant att titta lite närmare på vilka aktörer som finns på den svenska marknaden för tidningsdistribution. I Trafikanalys kartläggning av tidningsmarknaden omfattar tidningsdistribution endast sista fasen i distributionen av dagstidningar. I den ingår tidningsbudets hämtande av tidning vid lokal utlämningsplats och leverans till slutkonsumenten (prenumeranten). Tillhandahållandet av gratistidningar och liknande som inte direkt levereras till slutkonsument räknas därför inte som tidningsdistribution och det gör inte heller själva transporten av tidningarna.38 På marknaden fanns totalt 23 aktiva företag 2014. Antalet har ökat kraftigt över åren från 9 företag 1996 till 21 företag 2000. Efter det har det varit runt 20 företag som sysslat med tidningsdistribution. Inom den här verksamheten finns ett antal stora och medelstora företag utan någon klart dominerande aktör. Distributionen av tidningar till slutkund (hushåll eller företag) uppgick till knappt 800 miljoner försändelser, en minskning på 200 miljoner eller jämfört med 2013.39 Rörelseintäkterna uppgick till 2014 men vinsten endast till , vilket ändå var en ökning jämfört med . Tidningsdistribution redovisar en låg men relativt stabil positiv vinstmarginal på över tiden. Siffrorna illustrerar branschens låga marginaler. Sju av tidningsdistributörerna ingår i paraplyorganisationen som har nämnts i avsnitt 4.3.1. MTD täcker av hushåll och är således en viktig aktör på marknaden för tidningsdistribution. I MTD ingår bland andra () som ägs till av Postnord och som täcker av hushållen. MTD ägs förutom av och även av , varför 37Utanför tätort erbjuder Postnord, som tidigare nämnts, lantbrevbäring med paketutdelning och värdetjänster på vissa brevbärarturer. Postnord har pekat på de problem som skulle uppstå ifall lantbrevbärarservicen skulle erbjudas . 38Trafikanalys, Postverksamhet 2014, statistik 2015:19. 39MTD:s och Trafikanalys uppgifter skiljer sig något. MTD uppskattar antalet tidningsförsändelser till 900 miljoner stycken . MTD kan anses konkurrera med den senare operatören. I takt med att tidningsvolymerna minskar blir det allt viktigare för tidningsdistributörerna att komplettera med andra försändelser än tidningar. Därav aktörernas expansion till närliggande marknader såsom brev- och paketdistribution.40 40 Uppgifter från MTD 2015. 5Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt Regeringen antog strategin ”IT i människans tjänst – en digital agenda för ” (digitala agendan).1 Det övergripande målet är att ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Agendan är ett paraply för arbetet med att digitalisera samhället och identifierar mål, områden att samarbeta kring samt centrala aktörer för att genomföra strategin. Digitaliseringskommissionen2 har haft regeringens uppdrag att verka för att det IT-politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Flera av delarna i den digitala agendan är relevanta för möjligheten att ersätta fysiska brev med digital kommunikation.3 5.1.1Ambition att öka användandet av digital post presenterade ett förslag om att digital post ska utgöra ett förstahandsval för hantering av post från myndigheter.4 Ambitionen är att alla medelstora och stora myndigheter ska ha anslutit sig till tjänsten Mina meddelanden5 och därmed kunna erbjuda fysisk post i digital form. Parallellt med denna utveckling förväntas 1Regeringskansliet: It i människans tjänst – en digital agenda för , (Dnr. N2011/342/ITP). – en kommission för den digitala agendan (Dir. 2012:61). 3SOU 2014:13, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. 4SOU 2015:91, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 5Mina meddelanden är en digital tjänst som utvecklats av i samverkan med andra offentliga aktörer, i syfte att minska antalet brevutskick bland myndigheter. Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt också företag och myndigheter att ansluta sig till tjänsten i och med att fler typer av myndighetspost inkluderas i Mina meddelanden. är användandet av digitala brevlådor relativt litet i relation till den omfattande användningen av digitala tjänster i . Utifrån ambitionen att minska antalet brevutskick för myndigheter och öka användandet av digital post föreslår att ett så kallat ”opt-out”-system införs i . Förslaget innebär att samtliga svenska medborgare, fysiska och juridiska personer, ska registrera sig för antingen en digital brevlåda för offentlig myndighetspost alternativt fatta ett aktivt beslut om att behålla befintliga rutiner (fysisk post). De beräknade konsekvenserna av att införa ett ”opt-out”-system beräknas enligt bli följande: Den uppskattade volymen post i form av antal miljoner brev som skickas digitalt kommer öka från 1,4 miljoner 2015 till 250,6 miljoner år 2025.6 En minskad miljöpåverkan på samhället, bland annat i form av en minskning av koldioxid i atmosfären vilket motsvarar cirka 30 miljoner mils bensinbilskörning eller de samlade klimatpåverkande utsläpp som 10 000 svenskar orsakar . En påskyndad digitaliseringsgrad av myndighetspost vilket kommer påverka de traditionella postvolymerna och behov av posthantering. Trots risk för en negativ sysselsättningseffekt inom posthantering medför digital post en möjlighet att snabbt nå alla delar av landet vilket i sin tur förbättrar möjligheterna för offentlig service.7 6250,6 miljoner brevförsändelser utgör av totalt befordrade brevförsändelser i (se tabell 4.1). , Digitaliseringens transformerande kraft – Vägval för framtiden, 2015, SOU 2015:91. Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt 5.1.2Ökad digitalisering förutsätter digital delaktighet En viktig aspekt vid en ökad digitalisering i allmänhet och för digital post i synnerhet är vilka möjligheter medborgare har att kunna använda internet och andra digitala tjänster i vardagen. Med en ökad digitalisering av samhället öppnas nya möjligheter till delaktighet för grupper som tidigare delvis ställts utanför. De tekniska hjälpmedlen ger till exempel grupper av personer med olika former av funktionsnedsättningar nya möjligheter att kommunicera och ta del av information. Den svenska befolkningen är i ett internationellt perspektiv i hög grad digitalt inkluderade. var fjärde land i sett till måttet ”låg andel icke-användare av internet”. har tillsammans med , och varit de länder med minst andel av befolkningen som aldrig använt internet. Andelen personer i som använder internet regelbundet ökar och är nu i åldern 16–. De skäl som anges för att inte använda internet är oftast ointresse och krånglig teknik. Det är främst bland pensionärer som icke-användarna finns – 20- och 30-talisterna och i viss mån 40-talisterna.8 E-tjänster används som kommunikation mellan myndigheter å ena sidan och medborgare och företag å andra sidan, och har potential att växa. I den digitala agendan pekas digitaliseringen ut som ett viktigt område med stor inverkan på befintlig samhällsservice, däribland användandet av e-tjänster. En effektiv offentlig förvaltning är betydelsefull för att förenkla vardagen för medborgare och företag. Utvecklingen av offentliga tjänster som finns tillgängliga via internet går snabbt framåt. Kommittén E-delegationen hade regeringens uppdrag att driva på utvecklingen av e-förvaltning i offentlig sektor. I E-delegationens slutbetänkande understryks vikten av att anpassa e-tjänster som svarar mot privatpersoner och företags behov. Vidare ger delegationen rekommendationen att samtliga kontakter med myndigheter i första hand ska ske genom digitala tjänster, då det bättre svarar mot medborgares och företags behov, som det sänker myndigheternas administrativa kostnader och ökar 8 i , Svenskarna och internet, undersökning av svenska folkets internetvanor, Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt Delegationen pekar dock på att de analoga kanalerna alltid kommer att kvarstå som ett komplement till de digitala tjänsterna, med hänsyn till behov hos enskilda medborgare och deras rätt att ta del av offentlig service. Det är en förutsättning att det finns en god tillgång till bredband i hela landet för att öka användandet av digitala tjänster. Därutöver utgör tillgång till digital utrustning, utbildning, språkförutsättningar, tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och möjlighet att erhålla e-legitima- tion förutsättningar för att alla ska kunna använda digitala tjänster.9 En del av den digitala agendan är att det ska finnas en fungerande infrastruktur. För att det ska vara möjligt att använda och erbjuda digitala tjänster behövs en grundläggande infrastruktur med väl fungerande elektroniska kommunikationer. Enligt regeringens bredbandsstrategi10 är målet att av alla privatpersoner och företag ska ha tillgång till /s . Av strategin framgår att offentliga aktörer har en avgörande betydelse för att nå målsättningen i strategin genom sin roll som infrastrukturägare, användare av IT och bredband och som ansvariga för regional och lokal planering. Tillgången till /s bredband är relativt god över hela , se tabell 5.1. Det finns dock skillnader i form av att det i tätbebyggda områden finns ett större utbud av leverantörer än på landsbygden och att det på landsbygden i vissa fall fortfarande saknas tillgång till bredband alternativt att bredbandet har låg kvalitet och kapacitet. Tillgången till bredband kan vara trådbunden och levereras då via det fasta telenätet, ett kabel-tv nät eller ett fiberbaserat nät. Är den trådlös levereras den via ett mobilt nät. Med olika accesstekniker är det möjligt att erbjuda bredbandstjänster såsom internetaccess med varierande innehåll och egenskaper. 9E-delegationen, Förutsättningar för att nå målen för e-förvaltningsutvecklingen, SOU 2015:66. 10Regeringskansliet, Bredbandsstrategi för (dnr N2009/8317/ITP). Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt Det uppsatta målet om /s i regeringens bredbandsstrategi är ett relativt högt satt mål i förhållande till den hastighet privatpersoner behöver för att kunna använda sig av till exempel myndigheters e-tjänster. I praktiken kan en privatperson använda sig av majoriteten av myndigheters e-tjänster med endast 1–/s men det kan dock ta än vid en snabbare uppkoppling.11 kommer det finnas fullgod tillgång till digitala alternativ för ungefär 85–av befolkningen, enligt de beräkningar och prognoser genomför. Det är framför allt i glesbygd det kommer vara svårt att uppnå målet om /s. 11 Uppgifter från 2016. Digitaliseringens påverkan och substitutionseffekt 5.2.1De flesta har möjlighet till internetuppkoppling om minst /s Hushåll och arbetsställen i har rätt till en grundläggande internetuppkoppling, så kallat funktionellt tillträde till internet.