sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — För finns reservvatten- täkten samt reservvattentäkter i Stockholmsåsen, liksom kommunernas övriga mindre vattentäkter.82 Försörjningsområde och demografisk utveckling Verksamhetsområdet för omfattar och kommuner, men distribution av dricksvatten sker även till ytterligare tio kommuner i regionen. försörjer totalt cirka 1,4 miljoner brukare med dricksvatten. Norr- vatten är ett kommunalförbund med 14 medlemskommuner inom norra , med uppgift att förse kommunerna med dricksvatten fram till kommungräns. Totalt försörjs cirka 0,6 miljoner brukare. är en expansiv region med stor inflyttning, vilket ställer krav på all infrastruktur inklusive dricksvattenförsörj- ningen. Bara i beräknas befolkningsutvecklingen gå från drygt 900 000 invånare 2014 till drygt 1,4 miljoner 2050.83 räknar med en produktionsökning på för hela leveransområdet. Samma siffra gäller för verksamhetsområdet /. Prognoserna bygger på regionplanekontorets och kringliggande kommuners befolk- ningsprognoser. Den förbrukade mängden vatten per person och dygn visar en nedåtgående trend, vilket även de framtida progno- serna bygger på. Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden Ytvattentäkten utgör den grundläggande råvattentill- gången för Vattens och Norrvattens produktion av dricksvatten. 82Kommunförbundet (2009). Prioriteringar för långsiktigt skydd. 83SCB (2015). Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015–2050. Underlag till , . Östra vattenskyddsområde med tillhörande skydds- föreskrifter fastställdes och gäller för vattenverk, samt i kommun. Det om- fattande arbete som vattenproducenterna i regionen hade att i samarbete med kommun inrätta vattenskyddsområdet, tog . I praktiken kommer man genom skyddsområdet och de före- skrifter som utformats dock inte att fullt ut kunna reglera de ut- släppskällor som redan etablerats. Det gäller främst dagvatten, bräddvattenutsläpp från land till från primär och sekundär skyddszon samt båttrafiken. För nytillkommande verksamheter kan dock krav ställas för att minska riskerna för utsläpp av föroreningar. Norrvattens reservvattentäkter har fastställda skyddsområden, som är under fortlöpande översyn. Hoten är dock många, bland annat i form av vägtrafik, ökande bebyggelse, läckande dag- och avloppsvattennät och jordbruk. finns även ett vatten- skyddsområde för Vattens reservvattentäkt . I östra blandas vatten från västra/centrala med vatten från de norra delarna av sjön. Dessa vattenströmmar har helt skild vattensammansättning, t.ex. avseende salt- och humushalter. Blandningsförhållandet i denna del av är mycket komplext. är recipient för dag- och avloppsvatten som inne- håller en rad oönskade kemiska och mikrobiologiska föroreningar. av det inkommande råvattnet till bedöms ha passerat genom dag- och avloppsnät. Till detta kommer utsläpp från intensiv fritidsbåttrafik med spill av bränsle och töm- ning av latrin (förbjudet men svårt att kontrollera), intensiv yrkes- sjötrafik med bland annat tankbåtar med bensin och diesel (viss risk för större utsläpp, som kan få mycket allvarliga konsekvenser), utsläpp av närsalter från jordbruksmark och humustillförsel från skogsbruket genom skogsdikning. Befolkningsökningen medför ökande föroreningsbelastning, liksom ökad risk för utsläpp i samband med olyckor på land eller vatten. Utöver detta kommer hoten från pågående klimatföränd- ringar, som successivt försämrar vattenkvalitet, men också ökar risken för akuta mikrobiologiska och kemiska förore- ningar i samband med extremregn. Ett sådant inträffade t.ex. över västra tillrinningsområdet och medförde en tids kraftigt försämrad råvattenkvalitet i sjöns östra del, där tar sitt råvatten. Produktion, distribution och krisberedskap Vattens två ytvattenverk och förser , samt ett antal grannkommuner med dricks- vatten. Medeldygnsproduktionen är dricksvatten. 2014 producerades totalt vatten vid de båda vatten- verken. Norrvatten producerar i medeltal , vilket motsvarar . har likartad processlösning med tre mikrobiologiska barriärer. Intag sker med mikrosil följt av konventionell rening, dvs. fällning/sedimentering/snabbfilter, efter det följer långsamfilter och slutligen desinficering med UV. Vatt- net pH-justeras varefter en liten mängd förtillverkad monoklor- amin84 tillsätts före distribution. Vattens distributions- nät omfattar drygt 2 dricksvattenledningar, 14 reservoarer och 73 pumpstationer. Beredningen vid Norrvattens dricksvattenproduktion vid omfattar mikrosilning av inkommande råvatten, kemisk fällning med aluminiumsulfat, därefter snabbsandfiltrering, aktivt kolfiltrering, UV-desinfektion, monokloramintillsats samt pH-justering med släckt kalk. Av dessa steg innebär två mikro- biologiska barriärer, dvs. kemisk fällning/snabbfiltrering och UV- desinfektion. Kemisk fällning, som är hjärtat i reningsprocessen vid de allra flesta svenska ytvattenverk, medför en förhållandevis god partikel- avskiljning inklusive mikroorganismer (cirka 99–99,). Denna mikrobiologiska barriär är dock otillräcklig och måste kom- pletteras med ytterligare minst en mikrobiologisk barriär, i detta fall UV-desinfektion. Särskild beredning sker också för att hantera oönskade kemiska ämnen. Reningseffekten när det gäller halten lösta naturliga störande ämnen, som t.ex. humusämnen, är dock förhållandevis måttlig. Cirka 30–kvarstår efter rening och kan i sin tur kraftigt störa efterföljande reningssteg, som aktivt kolfiltrering, klorering och UV-desinfektion. I stort sett alla de miljö- och hälsostörande ämnen som finns i mycket låga halter i passerar oförändrade genom renings- processer. Det kan t.ex. avse läkemedelsrester, och 84 Svagt desinfektionsmedel, som hämmar tillväxt av ofarliga bakterier i ledningsnätet. Samma förhållande gäller många andra ytvattenverk, eftersom det aktiva kolets reningseffekt relativt snabbt blockeras av de humusämnen som inte går att fälla bort. Norrvatten ansvarar distributionsmässigt för huvudledningsnät till 14 kommuner inom norra . I nätet ingår 7 tryckstegringsstationer och 8 högvattenreservoarer. Varje med- lemskommun är i sin tur huvudman för respektive lokalnät. äger och förvaltar reservvattentäkten samt dess tillrinningsområde. var ordinarie vattentäkt för vattenverk. Större delen kring är naturreservat och sjön har också ett fastställt vattenskydds- område. De båda vattenverken och använder som vattentäkt men intagen ligger i olika delar av sjön. tar sitt vatten från Lambarfjärden medan intag ligger vid Kyrk- fjärden. Flexibilitet uppnås genom att det finns sammankopplingar av näten med Norrvatten, vilket ger möjlighet till stödförsörjning till eller från Norrvattens distributionsområde. Överföringskapaci- teten i kombination med reservvattenproduktion hos Norrvatten innebär t.ex. att man kortvarigt kan klara ett totalt avbrott vid . Vattens båda vattenverk har grundprincipen redun- dans. Filter och annan viktig doserutrustning finns alltid i bered- skap, alternativt finns möjlighet att styra om produktionen i sam- band med t.ex. underhållsarbeten. Då det gäller reservkraft har båda verken dieseldrivna reservkraftverk som klarar drift med normal kapacitet i händelse av strömbortfall. Verken har dessutom flera inkommande matningar från ordinarie nät, för att minimera risker och störningar på elnätet. Norrvatten förfogar över ett antal grundvattentäkter längs med Stockholmsåsen, som snabbt kan startas upp i händelse av allvarliga störningar i produktionen vid eller i ledningsnätet. Grundvattenverken har dock begränsad kapacitet och kan inte fullt ut ersätta produktion. medger maximalt uttag , därefter måste produktionen dras ned. För Norrvattens ledningsnät är målsättningen att an- slutna kommuner ska kunna få vatten från mer än ett håll, s.k. ringmatning. Detta arbete fortgår och det återstår numera endast några kommuner som har enkelmatning. Ett stort ledningsprojekt har startat där en ny ledning ska dras från och vidare mot , vilket ger minskad sårbarhet för en del berörda kom- muner. Utredningar och försök pågår vidare för att om möjligt utöka uttagskapaciteten vid två av Norrvattens grundvattenverk med hjälp av konstgjord infiltration. Vatten från sjön är tänkt att vid behov kunna infiltreras i Stockholmsåsen. I händelse av kris som rör kan särskild kris- ledning sammankallas. är väl funge- rande och övningar genomförs regelbundet. Organisationen består av flera funktioner som ska hantera en kris, störning eller nödläge. En uppdatering pågår f.n. av Vattens egenkontroll- program, inklusive rutiner som säkerställer kvalitet. Här ingår bland annat att ta fram en rutin för nödvattenförsörjning. Större läckor eller motsvarande händelser som ställer delar av försörj- ningsområdet utan vatten, kan hanteras genom omkopplingar på nätet eller genom nödvattenförsörjning av mindre områden med hjälp av tankar. Leverans av nödvatten i tankar utgör dock inte ett lämpligt alternativ för en hel stad av storlek, med tanke på de logistiska resurser som då skulle krävas. Mer omfattande nödvattenförsörjning i bygger i stället på försörjning från reservvattentäkt. Ansvaret för att innevånarna tillhandahålls dricksvatten åvilar den enskilda kommunen. gör dock bedömningen att en total vattenbrist i staden skulle klassas som kris på nationell nivå. Inom Norrvattens distributionsområde ansvarar varje medlems- kommun för krisberedskap och reservvattenförsörjning till konsu- ment inom sin del av nätet. Norrvatten ansvarar för dricksvatten- produktion/krisberedskap och reservvattenförsörjning fram till kommungräns. Utredningar pågår inom Norrvatten för att om möjligt minska sårbarheten för allvarliga störningar i dricksvattenproduktionen vid . Det gäller främst utveckling av bättre reningsteknik för att klara allvarliga störningar i råvattenkvaliteten, möjlighet att säkra elkraftsförsörjning och processtyrning. Arbete pågår också för att minska risken för avbrott i distributionen av dricksvatten till medlemskommunerna genom rundmatning och byte av äldre delar av nätet. bedrivs ett samarbete mellan de två vattenprodu- centerna då det gäller reservvatten och nödvattenförsörjning. Sam- arbete mellan berörda kommuner, länsstyrelser, med flera aktörer sker också avseende uppströms- arbete för att försöka minska föroreningsbelastningen av . Klimatförändringar och andra utmaningar En rad studier har genomförts som belyser förväntade klimat- effekter på och i relation till . har i sitt arbete bland annat fokuserat på nederbörd, avrinning och flöden i . Resultat pekar på att den extrema dygnsneder- börden blir större och extrem dygnsnederbörd med både 20 och återkomsttid bedöms öka med i länet . Flödena följer samma mönster, i slutet av århundradet bedöms 100-årsflöden till öka med . De förändrade klimatförutsättningarna kommer att påverka flera processer i natur, mark och vatten. Detta påverkar i sin tur vatten- kvaliteten till det sämre. Eftersom nederbörden och temperaturen påverkas kan även vattennivåer, omsättning av vatten i naturen och tillgången till vatten förändras.85 De genom Dricksvattenutred- ningen och nu tillgängliga klimatscenarierna förbättrar kunskapsunderlaget ytterligare för att bedöma effekter som kan uppstå för dricksvattenförsörjningen. nivå ligger i genomsnitt över havsnivån och det finns därför risk för saltvatteninträngning vid höga vatten- nivåer i havet. 85 (2011). Robust och klimatsäkrad dricksvattenförsörj- ning i . nr 10, s. 21 ff. bedöms som högst bli en meter, om hänsyn tas till landhöjningen blir nettoeffekten ungefär hälften. Viss osäkerhet kan dock finnas och beror på en rad olika faktorer vid sidan av utsläppscenarion och därtill kopplad beräkning om avsmältning och termisk expansion. Farhågor om en större ökning av havsnivån har framförts av Natur- vårdsverket i remissvar på utredningens tidigare delbetänkande.86 Nivåhöjningen beräknas inte få någon större effekt under första halvan av seklet men bör beaktas efter 2050, då risken för salt- vatteninträngning ökar. I ett sådant läge behöver också reglerings- strategin för att hålla nivå ses över. De betydande över- svämningsrisker som finns kommer under detta sekel att reduceras betydligt genom ombyggnaden av , ökad tapp- ningskapacitet och ny vattendom för . Om havsnivån stiger (globalt) klarar den nya regleringsstrategin inte av att hålla nivå under målnivån. De låga nivåerna i beräknas bli ännu vanligare i slutet av seklet. Den före- slagna regleringsstrategin kan då behöva ses över för att bättre klara av såväl höga som låga nivåer i Mälaren.87 Klimatförändringarna medverkar till successivt försämrad vattenkvalitet i . Det gäller stigande humushalter och ökade risker som sammanhänger med giftalgblomningar, uttransport av oönskade ämnen från skogs- och jordbruksmark och kemiska hälso- och miljöstörande ämnen från förorenad mark. Den ökade användningen av biocider, läkemedel och andra kemikalier kan på lång sikt komma att utgöra ett problem. Utvecklingen av euro- peiska och nationella krav kan i det avseendet komma att få ökad betydelse och också medföra stora insatser. I samband med extremregn riskerar råvattnet att bli akut kemiskt och mikro- biologiskt förorenat. Flertalet vattenverk klarar inte att rena sådant allvarligt förorenat råvatten. Framtida reningsprocesser för att uppnå tillfredställande kvalitet och klara gränsvärden behöver där- för ses över och uppgraderas. En förväntad temperaturökning till följd av klimatförändringarna bedöms även medföra en ökad risk för bakteriell tillväxt i ledningsnätet, varför ökad övervakning kan behövas. 86Naturvårdsverket (2015). Remissvar på SOU 2015:51. 87SMHI (2016). Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. Det starka beroendet av den ordinarie råvattentäkten utgör i sig en sårbarhet. Det stora antalet intressenter innebär att det utvecklas en rad behov som inte alltid harmoniserar med dricksvattenförsörjningen. En kraftigt ökad befolkning inom tillrinningsområdet kommer att kunna föra med sig ökade utsläpp av den typ som tidigare beskrivits. stora befolkningstillväxt under kommande decen- nier ställer vidare krav på betydande insatser för att säkerställa led- ningsnätets funktion inom Vattens distributions- område. Arbete kommer att genomföras med hydrauliska analyser som grund, men även genom att flödesmätningar görs i större omfattning. Planerad utveckling av försörjningen De berörda länsstyrelserna pekar på att en mer övergripande vattenförsörjningsplan behöver göras för , alternativa och genomgripande förändringar av dricksvattenförsörjningen behöver också analyseras. Det kan gälla att ta råvatten från , eller andra vattendrag. Övergripande analyser behöver också göras utifrån översvämningsrisker, kretsloppslösningar, transportinfrastruktur och byggande, och hur detta påverkar förutsättningarna för framtida dricksvattenförsörjning.88 Ett betydande utvecklingsarbete pågår då det gäller dricks- vattenproducenterna i . Norrvatten bedriver en omfattande FoU-verksamhet i samarbete med universitet, hög- skolor och andra vattenproducenter för att klarlägga klimatföränd- ringarnas effekter på vattenkvalitet och utveckla renings- tekniken. Fokus ligger på avskiljning av miljö- och hälsostörande ämnen samt att öka det mikrobiologiska skyddet. Pilotprojekt har genomförts kring membranfiltrering och ytterligare tekniktester förestår inför framtida investeringsbeslut. Viss FoU-samverkan sker även med , som kommande år avsätter medel för en långsiktig utveckling av sina reningsprocesser. Dels för att möta den kommande efterfrågan, men även ur ett kvali- 88 Ibid., samt länsstyrelserna (2011), – förstudie om dricksvattentäkten . Uppmärksamheten riktas bland annat mot nya reningssteg och metoder för att minska mängden organiskt material i dricksvattnet samt vilka tekniker som kan utgöra alter- nativ om PFOS, läkemedelsrester eller biocider skulle komma att utgöra ett problem. Befolkningsökningen förväntas öka relativt kraftigt inom Norrvattens distributionsområde som vattenförbrukningen per konsument sannolikt kommer att minska ytterligare. Enligt de prognoser som tagits fram kommer dricksvattenproduktionen att behöva ökas i måttlig takt . normalproduktion klarar denna ökning, men då det gäller det maximala dygnsbehovet (t.ex. vid torrt väder som- martid), kan man slå i taket redan cirka 2030. Utveckling som särskilt anknyter till klimatförändringarna I första hand bedöms humusförändringarna i som bety- delsefulla, liksom behovet av att långsiktigt säkerställa erforderliga mikrobiologiska barriärer vid vattenverken. har dock arbetat med barriärverkan och bedömer situationen som god även för ett framtida förändrat klimat. Några av de faktorer som väntas ha störst påverkan på vatten- burna smittoämnen är temperatur, solinstrålning (UV) och neder- bördsmönster, där det finns ett samband mellan vattenburna ut- brott och kraftiga skyfall.89 Klimatförändringarna kommer vidare att innebära nya förut- sättningar för mikroorganismer i råvattnet, där olika arter kan komma att gynnas eller missgynnas. ser svårig- heter då det gäller att förutse innebörden av detta och betonar behovet av bra analysmetoder för att snabbare kunna identifiera mikrobiella risker i råvattnet. Det bedöms också som viktigt att utveckla kunskaperna kring verkningsfulla reningsåtgärder. Ett varmare klimat bedöms bland annat gynna tillväxten av fyto- plankton, som toxinbildande cyanobakterier. Detta kan hanteras men kan komma att förutsätta ökade krav på 89 (2015). Sjukdomsutbrott orsakade av dricksvatten. Utbrott i –2011. En ökad temperatur kommer sannolikt även att medföra tilltagande risk för bakteriell tillväxt i ledningsnäten, varför en ökad övervakning kan bli aktuell. Ökande råvattentemperaturer kan också påverka vattnet på annat sätt, eftersom ett kallt dricksvatten upplevs som godare och fräschare. Forsknings- och utvecklings- satsningar med stöd från främst och branschen inriktas bland annat mot sensorteknik, som ”elektronisk näsa”, för att tidigt upptäcka låga halter av lösta drivmedel i råvattnet. Vid stör- ning kan pulverkol snabbt tillsättas för att binda föroreningarna. har goda barriärer mot mikro- organismer men många kemiska miljöföroreningar är svårare att rena med nuvarande process. Föroreningarna bedöms kunna öka framöver, bland annat på grund av fler avloppsbräddningar. Kan problemen inte åtgärdas i uppströmsarbetet, kommer de att behöva hanteras av vattenverken. Norrvatten arbetar med aktivt kol i såväl filter som i pulverform. Aktivt kol är normalt effektivt, men reningseffekten påverkas negativt av de humusämnen som inte kan avskiljas med konventionell reningsteknik. FoU-insatser pågår därför med inriktning på reningstekniken för humusämnen. Ett varmare klimat väntas även leda till ökat behov av dricks- vatten, t.ex. för ökad bevattning och spolning i distributions- områden med dålig vattenomsättning. Ett omfattande samarbete sker också från med universitet, högskolor och andra va-producenter för att forsk- nings- och utvecklingsmässigt belysa en rad aktuella frågeställ- ningar av betydelse för den framtida dricksvattenförsörjningen. Aktuella frågeställningar är hur ytvattentäkter påverkas av den pågående klimatförändringen och renings- teknik för att klara utmaningarna. testas i samverkan med Norrvatten membranteknik och påbörjas ett projekt med jonbytesteknik i kombination med ozon och kera- miska membran. Ytterligare utvecklingsprojekt rör den påverkan som ledningsnäten kan utsättas för och hur reservkapaciteten kan höjas. Ökade ansträngningar läggs också på uppströmsarbetet för att minska föroreningsbelastningen av . Samarbete kring dricksvattnet finns inom och med grannkommunerna. En lång samverkanstradition finns också mellan och Norrvatten ur ett produktions- perspektiv. Ett flertal större utvecklingsprojekt drivs i samverkan, kontakten med forskarvärlden är god och man hjälps åt att med- verka i och påverka projekt knutna till olika universitet och högskolor. Ett viktigt forum är även . Kontakter upprätthålls på olika sätt med andra va-producenter i särskilda frågor, t.ex. Kretslopp och Vatten i och VA-syd i . Medarbetare från vattenproducenter med- verkar inom olika centrala branschkommittéer. Samarbete bedrivs vidare mellan de stora svenska städerna samt mellan nordiska huvudstäder (de s.k. 3-stads och 6-stadsgrupperna) i aktuella frågor. Den sedimentära berggrunden i håller flera stora grund- vattenmagasin varav glaukonitsanden på utgör största sammanhängande akvifer med en area på strax . Förekomsten utgör en av norra största grundvattentillgångar. Fallstudien belyser grundvattenbaserad dricksvattenproduktion med en aktuell föroreningsproblematik och risk för vattenbrist genom klimatpåverkan och rådande konkurrens. Dessa problem riskerar med de framtida klimatscenarierna att förstärkas ytter- ligare. Akviferen används för stora grundvattenuttag för bland annat bevattning, uttag som eventuellt kan komma att öka i till följd av längre växtperioder, intensivare jordbruk och högre avdunstning. Längre växtperioder kan även leda till ökad belastning av växtskyddsmedel och näringsämnen i grundvattnet. Vattenbehoven kan också öka som följd av en förmodad befolk- ningsökning. 90 Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från C4 Teknik, VA, , . Försörjningsområde och demografisk utveckling Folkmängden i tätort uppgår till cirka 37 000 personer. I hela kommunen utgör befolkningsunderlaget drygt 82 000 perso- ner, med en beräknad ökning till drygt 103 2050.91 Det är kommunens tekniska förvaltning, C4 Teknik, som ansva- rar för drift av anläggningar och dricksvattenförsörjning.92 Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden Kristianstadsslättens uppbyggnad, med glaukonitsandsten som överlagras av kritkalksten och jordlager med olika genomsläpp- lighet, ger upphov till flera stora grundvattenmagasin. Både berg och jord medger goda uttagsvolymer och det är förhållandevis lätt att utvinna vattnet. I baseras därför all dricksvattenförsörjning på grundvatten. Grundvattenbildningen sker framför allt i slättens randområden och en viktig aspekt på grundvattenskyddet är fördelningen mellan in- och utströmnings- områden för den sedimentära berggrunden. Inom de delar där trycket i berggrunden är högre än trycket i jordlagren (utström- ningsområden) finns ett naturligt skydd mot föroreningstransport, medan det motsatta gäller där den vertikala gradienten är nedåt- riktad (inströmningsområden). De naturliga inströmningsområ- dena för den sedimentära berggrunden återfinns längs slättens randområden: i höjdryggarna i norr, i nordväst längs Nävlingeåsen, i ett större område i väst längs , samt i hela området mellan , och kusten. Till följd av ökade uttag har grundvattenbildningen ökat betydligt vilket fått till konsekvens att inströmningsområdenas andel av slätten har ökat med på bekostnad av de värdefulla utströmningsområdena. Även styrkan på inströmningen har ökat vilket innebär att trans- porttiden från markytan till sandstenen har minskat. Sammantaget innebär det att grundvattenskyddet har försämrats och riskerna för förorening ökat, vilket är negativt för dricksvattenkvaliteten men 91SCB (2015), Folkmängd i riket, län och kommuner och befolknings- förändringar tredje kvartalet 2015, Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015–2050, Underlag till , samt /- omkommunen, . 92Kristianstads kommun (2016). även för grönsaksodlare och djurhållare som har högt ställda krav på vattenkvaliteten.93 Grundvattenförekomsten är mycket stor och det råder generellt ingen brist på grundvatten. Däremot föreligger det vissa år, framför allt på norra delen av slätten, en konkurrenssituation eftersom de samlade uttagen av olika typ är betydande. bedöm- ning är att vattenförekomsten har god kvantitativ status 2015 med en årlig grundvattenbildning på , varav cirka 50 är tillståndsgivna.94 Kommunen har med sin hydrogeo- logiska modell beräknat att grundvattenbildningen med dagens uttagsnivåer är (för norra respektive södra delen).