sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Av dessa arbetade 38 900 inom utbildning, 16 802 inom hälso- och sjukvård, 35 672 inom vård och omsorg med boende samt 7 122 personer inom så kallade öppna sociala insatser (hemtjänst med mera), se tabell 5.2. I dessa siffror inklude- ras endast delvis anställda som arbetar i assistansföretag, då assistans- ersättningen i huvudsak är statlig. På utbildningsområdet gjorde svenska kommuner köp från utförarföretag med medan utförarna hade en total rörelseintäkt på strax . Köp omfattar i detta fall även t.ex. bidrag till skolverksamhet (så kallad skolpeng) eller andra bidrag till enskilda huvudmän för förskolor, skolor och pedagogisk omsorg. De sam- manlagda rörelseintäkterna för utförarföretagen inom hälso- och sjukvård uppgick till , varav kom från kommunernas och landstingens köp. När det gäller ut- förarföretag inom vård och omsorg med boende var de samlade rörelseintäkterna nära varav nära 19 miljarder 8 De övriga företagen är alltså företag med liten eller obefintlig andel offentliga intäkter. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden kronor utgjorde offentliga köp. Utförarföretag inom öppna sociala insatser hade samlade rörelseintäkter på där 3,4 miljarder utgjordes av kommunala köp. Utförarföretagen fick i genomsnitt av sina intäkter från det offentliga 2013. Källa: SCB, FEK och . Öppna sociala insatser är underskattade i denna mätning då de i många fall har betydande andel statlig finansiering. SCB har på Välfärds- utredningens uppdrag tagit fram uppgifter för 829 företag som enligt IVO:s register över assistansföretag hade tillstånd och som ingick i FEK, men som inte klassats som utförarföretag i den undersökning som beskrivs ovan, se tabell 5.3. Källa: SCB, FEK och . Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden 5.2.1De stora aktörerna står för en mycket stor andel av omsättningen Merparten av de köp av välfärdstjänster som kommuner och lands- ting gjort är koncentrerade till de största företagen inom respektive område. I detta fall innebär köp även t.ex. bidrag till skolverksamhet, så kallad skolpeng. En tiondel av företagen9, 457 företag, stod för drygt tre fjärdedelar, , av utförarföretagens sammanlagda rörelseintäkter, se tabell 5.4, vilket alltså motsvarar de kostnader som kommuner och landsting haft för privat utförda väl- färdstjänster. Kostnaderna avspeglar inte kommunernas och lands- tingens totala kostnader för välfärd, eftersom de även omfattar kost- nader för välfärd i offentlig regi. Källa: SCB Teknisk rapport. Koncentration av utförare inom välfärd utförd i privat regi kan även mätas genom att studera de allra största aktörerna. Enligt en kartläggning som tidningen gjorde omsatte de 16 största aktörerna inom välfärden 2015.10 I detta belopp ingår visserligen, i förekommande fall, verksamhet som inte faller inom utredningens uppdrag, exempelvis tandvård, privatfinansierad verksamhet och verksamhet i utlandet. Enligt utredningens undersökning stod tiondelen företag med störst rörelseintäkter för av de samlade rörelse- intäkterna på utbildningsområdet. Och sett till de större aktörerna redovisas i tabell 5.5 nedan nettoomsättning, rörelseresultat och rörelsemarginal för de sex största aktörerna på skolområdet. 9Företagen delades in i tio grupper med samma antal företag i varje sorterat utifrån storleken på rörelseintäkterna. En sådan grupp utgör en tiondel av antalet företag och kallas för decil. 10Undersökning Dagens Samhälle . Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Källa: Egna beräkning på uppgifter från Alla bolag. * Resultat per 2015–06 (brutet räkenskapsår). Av tabellen framgår att de tre största aktörerna svarade för en om- sättning på 2014. Detta kan jämföras med att samtliga utförare inom utredningens del av utbildningsområdet tillsammans hade en nettoomsättning på . Enligt har det på skolområdet länge pågått en kon- solidering, dvs. en utveckling mot allt större aktörer främst via upp- köp. Denna utveckling har dock planat ut något.11 På hälso- och sjukvårdsområdet stod den största tiondelen 135 ut- förare, för av utförarnas rörelseintäkter enligt utredningens undersökning, se tabell 5.4. De tre största privata aktörerna inom primär- och specialistvård i är , Aleris och Praktiker- tjänst. Av tabell 5.6 framgår att dessa omsatte över 20 miljarder kro- nor i 2014.12 Enligt beräkningar gjorda av stod dessa tre aktörer för av hela den svenska vård- marknaden.13 11Skolverket, Privata aktörer inom förskola och skola rapport 410, 2014. 12Uppgifterna gäller den svenska verksamhetsdelen men omfattar all verksamhet, dvs. t.ex. tandvård och även omsorgsverksamhet. 13Dagens Samhälle hade uppskattat verksamhetsandelen i utifrån respektive årsredo- visning. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Inom vård och omsorg med boende14 stod den största tiondelen för av intäkterna, enligt utredningens undersökning, se tabell 5.3. På området öppna sociala insatser15var koncentrationen något lägre. Där stod den största tiondelen för av om- sättningen bland utförarföretagen, se tabell 5.4. I tabell 5.7 framgår total omsättning 2014 i för sex stora aktörer inom omsorg med boende och social omsorg. Av den framgår att dessa tillsam- mans omsatte i . Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden 5.2.2Utvecklingen på lokala marknader: hemtjänst, HVB-hem och vårdcentraler Utredningen kan alltså konstatera att de stora aktörerna utmärker sig på den nationella marknaden. Huvuddelen av de offentliga medlen som kommun och landsting köper välfärdstjänster för går till de stora aktörerna. Hur marknadskoncentrationen ser ut i olika delar av landet och på mindre delmarknader kräver en betydligt mer om- fattande analys än vad som redovisas ovan utifrån andel av utförar- företagens nettointäkter. Utredningen har inte funnit några sådana analyser. I de följande redovisas dock några studier som rör verk- samhetsområden som hemtjänst, hem för vård eller boende (HVB) och primärvård. () har haft i uppdrag att utvärdera kon- kurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem och de har redovisat en rapport som framför allt inriktar sig mot hemtjänsten.16 I sin slutrapport redovisar KKV bl.a. hemtjänstföretagens spridning över landet och kommer till slutsatsen att framför allt är en lokal marknad. Huvudsakligen är utförarna verksamma i en kommun och det är endast ett fåtal aktörer som är verksamma i fler än 4 kommuner, , se tabell 5.8. Källa: Tillväxtanalys (2012) och genomgång av Valfrihetswebben samt kommunernas webbplatser. 16 Kommunernas valfrihetssystem – med fokus på hemtjänst Slutrapport, 2013. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Av de 18 största utförarna inom hemtjänst var det , och som var verksamma inom hem- tjänsten i flera kommuner. Det framgår dock inte om de större aktörerna är spridda jämnt över landet, eller om de bara är verksamma i ett antal kommuner i storstadsregionerna (se t.ex. tabell 5.9). Även bland de 18 största utförarna var hälften endast verksamma i 1–5 kommuner. Flertalet externa utförare finns dock, enligt KKV:s rapport, i stor- städer och förorter till större städer, framför allt i för- orter. Där fanns av kontrakten med externa utförare, se tabell 5.10. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Källa: beräkningar på data från , Kommuner och Landsting samt genom- gång av Valfrihetswebben och kommunernas webbplatser . Utöver denna iakttagelse finner KKV att hemtjänst framför allt drivs av aktiebolag, men att det även finns en betydande del som bedrivs i enskild firma eller handelsbolag/kommanditbolag, se tabell 5.11. Det är betydligt färre externa utförare som är ideella föreningar eller stif- telser. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden KKV undersöker i viss utsträckning förutsättningarna för att profilera sig inom , vilka bedöms som små till följd av den stora konkurrensen i relation till brukarunderlaget. Utförarna anser i fler- talet fall att kommunernas förfrågningsunderlag bidrar till att försvåra profilering. Den profilering som ändå förekommer handlar främst om språk och kulturinriktning, samt i viss mån personalkontinuitet. Inom omsorgsområdet har KKV även skrivit en rapport om HVB- hem. Kommunernas kostnader för HVB för barn och unga uppgick till år 2011.18 KKV bedömer att HVB- marknaden är en nationell marknad som inte är avgränsad till barnets eller ungdomens hemkommun och HVB-verksamheterna finns utspridda över hela landet. Det är enligt KKV inom HVB som privatiseringstrenden inom individ- och familjeomsorgen har varit tydligast. fanns det 308 stycken HVB-hem i privat regi, 286 stycken i regi, 53 HVB på entreprenad och två stycken i annan regi. 17Konkurrensverkets summeringar skiljer sig från utredningens, vilket kan bero på att det finns avrundningar som inte framgår. 18Hem för vård eller boende för barn och unga – En kartläggning av kommunernas ram- avtalsupphandlingar, 2015. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden har hela landet som upptagningsområde är många av hemmen lokaliserade i storstadslänen.19 av HVB-hemmen i privat regi drevs som aktiebolag, men flera drevs även som enskild firma. De flesta HVB är små men ett antal större aktörer går att finna på marknaden (se tabell 5.12). KKV fann vidare att av kommunerna hade ramavtal för HVB för barn och unga under år 2013.20 KKV konstaterade att upp- handlingar av HVB är ett komplicerat område där flera regelverk på- verkade och de enskilda barnen kunde ha mycket varierande behov som behövde kunna tillgodoses av HVB-hemmet. Kommunerna upp- gav att det var svårt att utvärdera kvaliteten i de olika HVB-hemmen. Slutligen konstaterades i rapporten att kommunerna bör ha stora möj- ligheter att påverka utvecklingen på området i och med att deras upp- köp dominerar HVB-marknaden, men för att göra det krävs att kommunerna i större utsträckning agerar tillsammans. På hälso- och sjukvårdsområdet undersökte KKV de ekonomiska resultaten för samtliga vårdcentraler som ingick i vårdvalssystem 2012.21 Undersökningen omfattade dock både privat och offentligt drivna vårdcentraler. Den visade att rörelsemarginalen för samtliga vårdcentraler, offentligt och privat drivna, i genomsnitt var . Det förekom emellertid avsevärda skillnader och för vissa vård- centraler var rörelsemarginalen . Det som hade riktigt 19Stockholm 80 stycken, 42 och 32. I övrigt är privata HVB-hem relativt jämnt fördelade över länen enligt KKV. 20Avser av de 221 kommuner som besvarat enkätundersökningen som KKV genomförde. Fyra av tio kommuner avropade dock inte från sina ramavtal och det var vanligt att avtala om möjlighet att köpa utanför ramavtal. 21Etablering och konkurrens bland vårdcentraler – om kvalitetsdriven konkurrens och ekono- miska villkor, 2014. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden höga rörelsemarginaler var alla privat drivna. av samtliga vårdcentraler hade negativ rörelsemarginal, det vill säga gick med underskott. Bland de privat drivna vårdcentralerna var motsva- rande andel . KKV bedömer i denna rapport att det finns förutsättningar för kvalitetskonkurrens i stora delar av landet, men redogör inte för om det faktiskt finns kvalitetskonkurrens. Möjlig- heterna att välja vårdcentral varierar över landet. Bäst möjlighet att byta vårdcentral finns i storstäderna. Tillgängligheten har ökat i stora delar av landet, men framför allt i områden som redan har hög tillgänglighet.22 Störst betydelse för antal vårdcentraler har befolk- ningsmängden i kommunen, medan ersättningssystemens utform- ning och uppdragens bredd har relativt sett mindre betydelse. Utifrån KKV:s rapporter går det inte att dra några långtgående slutsatser om hur de olika välfärdsmarknaderna fungerar. Av KKV:s rapporter tagit fram går det dock att notera att marknaderna som beskrivs synes utgöras av ett stort antal mindre aktörer som främst är verksamma inom ett mer avgränsat geografiskt område. Detta gäller dock inte för HVB-hemmen som KKV menar är en mer nationell marknad eftersom den inte är avgränsad till barnets eller ungdomens hemkommun. Det finns på de olika beskrivna markna- derna ett antal större aktörer som dessutom är något mer spridda.23 Det framgår dock inte om t.ex. hemtjänstaktörerna är spridda över landet, eller främst verkar i storstäderna och storstädernas krans- kommuner. Utförarföretagens olika associationsformer framgår av tabell 5.13. Där framgår att utförarna utgörs både av aktiebolag och av andra organisationsformer. Det är aktiebolag som dominerar bland ut- förarföretagen, men det finns flera andra driftsformer. 22Sedan vårdvalet infördes har antalet vårdcentraler ökat med enligt KKV:s rapport. 23Detta gäller framför allt för hemtjänstområdet. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Källa: SCB, undersökningarna FEK och . Som framgår av tabell 5.13 gjordes av summan av de offentliga välfärdsköpen från aktiebolag 2013. Därefter följde ekono- miska föreningar av det totala köpebeloppet. Utred- ningen konstaterar att 1 013 fysiska personer drev offentligt finansie- rad välfärdsverksamhet i enskild firma, men att dessa stod för endast en procent av de offentliga köpen. Merparten av dessa återfinns inom utbildningsområdet och hälso- och sjukvårdsområdet. 5.2.4Drivkrafter för uppköp och större koncerner Låga inträdeskrav för att etablera sig och begränsade kapitalbehov, i samverkan med de relativt säkra intäkterna i en skattefinansierad verksamhet med en stabil och förutsägbar efterfrågan har inneburit starka ekonomiska drivkrafter för etablering och köp av verksam- het inom välfärdssektorn. Förekomsten av stordriftsfördelar och goda möjligheter att minska kostnaderna inom vissa områden har också lett till framväxten av ett fåtal större koncerner inom t.ex. SOU 2016:78 Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden vårdområdet och skolområdet, inte sällan med finansiering från s.k. riskkapitalbolag.24 De större utförarna har ofta god finansiell stabilitet och kapacitet, och kan omfördela resurser inom ramen för koncernen, vilket med- för att resurser kan komma att flyttas till andra delar av landet eller till bolag i andra länder. De större utförarna eftersträvar att skapa större koncerner med ökad effektivitet bl.a. genom effektiva administrativa och ekono- miska rutiner samt utvecklade rutiner i samband med upphandling. För att realisera stordriftsfördelar krävs emellertid att verksamheten expanderar, exempelvis genom ytterligare förvärv, vilket leder till en konsolidering av marknaden. De mindre utförarnas möjligheter att konkurrera med de större utförarna minskar och detsamma gäller de mindre utförarnas möjligheter att etablera sig på marknaderna. analyserar i en promemoria till Ägarprövningsutred- ningen fördelarna och nackdelarna med en sådan konsolidering. Fördelen är enligt att större enheter leder till högre effek- tivitet tack vare de realiserade stordriftsfördelarna, medan nackdelen är att konkurrensen och mångfalden i ägandet minskar och att bruk- arnas valfrihet begränsas.26 Inom välfärdssektorn förvärvar riskkapitalfonder portföljbolag som utgörs av större etablerade företag och koncerner. Den förvärv- ade koncernen växer därefter genom ytterligare förvärv av mindre företag. I välfärdssektorn har en hög frekvens av uppköp inom risk- kapitalsfären uppmärksammats. Det är fråga om köpe- skillingar som uppgår till stora belopp.27 Då sektorn inte är kapital- intensiv har de stora köpeskillingarna inte motiverats av att före- tagen haft stora tillgångar, utan framför allt berott på t.ex. kända varumärken, stabil kundkrets, tillgång till personal m.m. som för- väntas leda till stora framtida vinster. De stora köpeskillingarna och de förväntade framtida vinsterna har medfört att det i många av dessa koncerner finns stora goodwillposter. Många av de stora koncernerna inom vård, omsorg, skola, m.m. kontrolleras av riskkapitalbolag. Dessa tjänar sina pengar genom att använda överskotten från de offentliga medlen, samt lånade pengar 24Krav på privata aktörer i välfärden, SOU 2015:7, s. 57. 25Krav på privata aktörer i välfärden, SOU 2015:7, s. 48. 26PM till , , . 27Slutrapport i företag inom välfärdssektorn, , s. 8 f. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden för, att köpa upp mindre företag och koncerner och därmed öka värdet på koncernen. I samband med att verksamheten säljs avveck- las fonden och ägarna tar ut sin avkastning vid försäljningen. Anledningen till att så många av de stora koncernerna kontrolle- ras av riskkapitalbolag är enligt förmodligen främst att verksamheterna inom välfärdssektorn normalt har låg risk och goda kassaflöden som det är en ny expansiv bransch med hög förändringstakt och täta ägarbyten. Detta kan passa riskkapital- bolagens affärsidéer. Vid uppköp kan en lånestruktur som ger möjlig- het till ränteavdrag också minska de beskattningsbara vinsterna. Riskkapitalbolagen har fördelen att kunna skapa lånestrukturer med ränteupplägg som andra intressenter har svårare att genomföra och som minskar kostnaderna för skatt. Därför kan riskkapital- bolagen bjuda över andra aktörer med sämre möjlighet att påverka skattekostnaderna vid förvärv av välfärdskoncerner.28 5.3Vad menas med vinst? Det finns olika mått som syftar till att mäta och beskriva ett före- tags vinst, eller lönsamhet, vilket kan vara av intresse för investe- rare, långivare, kunder, skattemyndigheten eller samhället i övrigt. Med vinst avses vanligen ett företags överskott från rörelseverk- samhet och finansieringsverksamhet när skattekostnaden dragits bort. Detta kallas också årets resultat. Vinsten eller resultatet fram- går av resultaträkningen och kan sedan delas upp i olika delar bero- ende på vilken del av verksamheten som är mest intressant, t.ex. rörelseresultat som visar överskott från företagets verksamhet, alltså vad som är kvar av intäkterna sedan rörelsens kostnader be- talats, eller resultat efter finansiella poster som även väger in kost- nader eller intäkter från finansieringsverksamheten. De intäkter och kostnader som företaget haft framgår i mer aggrege- rad form av resultaträkningen. Vinsten i absoluta tal säger inget om effektiviteten i en viss verksamhet. För att analysera företagens lönsamhet behöver resul- taten sättas i relation till de produktionsfaktorer eller resurser som använts för att skapa vinsten. 28 Slutrapport i företag inom välfärdssektorn, , s 26. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden framför allt av företagets balansräkning där dels tillgångar som an- vänts för att generera resultatet redovisas (t.ex. maskiner, lager, in- ventarier), dels hur tillgångarna har finansierats(kapital som ägarna skjutit till bolaget, lån och tidigare års balanserade vinster).29 Ett företag som gör stora vinster kan ändå ha en otillfredsställande lön- samhet, som ett företag med blygsam vinst kan vara ytterst lönsamt. För att fånga detta perspektiv finns ett antal olika mått där resultatet sätts i relation till t.ex. intäkter och omsättning, insatt kapital eller kostnad för kapital. I detta avsnitt beskrivs ett antal vanligt förekommande lönsamhets- mått. De olika måtten hämtar information från olika delar av bolagets årsredovisning: både från resultaträkningen och balansräkningen. För att förtydliga de lönsamhetsmått som beskrivs illustreras de med förenklade exempel av resultat- och balansräkning så det framgår från vilka delar ingångsvärdena för att beräkna respektive lönsamhetsmått hämtas. Rörelsemarginal är ett relativt vanligt förekommande lönsamhets- mått och nyckeltal som sätter rörelseresultatet i relation till rörel- sens intäkter. Med rörelsemarginal avses rörelseresultatet dividerat med nettoomsättningen. Det anger således den andel av nettoom- sättningen som finns kvar till skatt samt räntor och vinst till ägaren (kapitalavkastning) sedan rörelsens kostnader är betalda. I figur 5.1 illustreras vilka delar av resultaträkningen som beräkningen av rörelsemarginal utgår ifrån. Detta mått utgår helt från resultaträk- ningen och väger inte in vilka resurser som använts för att skapa resultatet. Rörelsemarginalen kan vara svår att använda som utgångs- 29 Förutsättningen för att tillgångar ska framgå av balansräkningen är dock att de ska bokförts, det kan finnas viktiga produktionsförutsättningar som inte framgår av balansräkningen så- som upparbetad kundstock eller humankapital. För att en tillgång ska tas upp i balansräkning krävs att ett antal grundförutsättningar är uppfyllda, t.ex. ska företaget ha kontroll över till- gången till följd av inträffade händelser och den ska förväntas ge företaget ekonomiska för- delar , se t.ex. RR15. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden punkt för att jämföra olika företag eftersom rörelsemarginalen påverkas av bl.a. kapitalintensiteten i företaget.30 Exempelvis har före- tag med hög kapitalintensitet och låg kapitalomsättningshastighet, såsom försvarsindustri, typiskt sett hög rörelsemarginal. Företag med låg kapitalintensitet och hög kapitalomsättningshastighet, till exempel livsmedelsaffärer, har typiskt sett låg rörelsemarginal. Finansiella intäkter/kostnader Resultat efter finansiella poster Från en investerares perspektiv kan det därför vara intressant att titta på avkastningen relaterad till det kapital som har krävts för att skapa ett visst resultat. Räntabilitet eller avkastning på eget kapital, totalt kapital, operativt kapital eller sysselsatt kapital är några sådana mått och ett antal av dessa kan förtjäna att förklaras mer ingående. Nyckeltalet avkastning/räntabilitet på totalt kapital anger resul- tatet före räntekostnader som en procentandel av det totala kapitalet och anger hur effektivt företaget är utan att ta hänsyn till om det är finansierat med eget kapital eller lånade medel och innan ränte- kostnader eller utdelning dragits av, dvs. de poster som utgör er- sättning för kapitalet. I figur 5.2 illustreras vilka delar av resultat- räkningen respektive balansräkningen som beräkningen av avkast- ning på totalt kapital utgår ifrån. 30 Se t.ex. Finansanalytikernas rekommendationer, 2011, s. 31. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Resultat efter finansiella poster Avkastning på totalt kapital Avkastning på eget kapital utgår i stället från resultat efter ränte- kostnader för att på så sätt eliminera effekten av det lånade kapita- let och ersättningen för detta, se figur 5.3. Nyckeltalet kan redo- visas före eller efter skatt.31 31 Avvägning mellan avkastning på eget kapital före och efter skatt kan bero på om man anser att resultatet före skatt är mer rättvisande för ägarnas ersättning för det kapital som investerats. I ett bolag som har högre grad av skatteplanering kan ett resultat som tar hänsyn till skatt bli missvisande. går det att motivera att skatten bör påverka då ägaren kommer få sin ersättning först efter att skatt betalts. Vinster och lönsamhetsmått på välfärdsmarknaden Finansiella intäkter/kostnader Resultat efter finansiella poster Avkastning på eget kapital Avkastning på operativt kapital32 eller sysselsatt33 kapital är andra vanliga mått för att fånga rörelsens bidrag till företagets lönsamhet. Syftet är bl.a. att försöka fånga företagets kärnverksamhet och be- döma hur lönsam denna är. Om avkastningen mäts på i ett företag kan detta påverkas av olika former av finansiella trans- aktioner som företaget gör, t.ex. olika finansiella placeringar med högre eller lägre risk. Genom att inte beakta sådana transaktioner försöker man fånga lönsamheten i själva rörelseverksamheten. Av- kastning på operativt kapital mäts som rörelseresultatet eller vinst före finansiella poster dividerat med operativt kapital, se figur 5.4. 32Termerna operativt kapital och ”invested capital” kapital används ofta synonymt för att beskriva samma kapitalbas. Det kan dock finnas variationer i definitionerna. Utredningen har utgått från Svenska Finansanalytikers Förenings (SFF) rekommendationer. 33Avkastning på sysselsatt kapital beräknas som rörelseresultatet plus finansiella intäkter i procent av sysselsatt kapital.