sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — 25.4.2Eleverna måste tillförsäkras minst den undervisningstid de har rätt till ............................ 25.4.3 Sammanhållna skoldagar....................................... 25.4.4Överlämning mellan grundskola och 25.5 Undervisningen och alla elevers utveckling mot målen ..... Alla elever ska ha en ................................. 25.5.3Främjande insats för kompetenssamverkan mellan elevhälsa, studie- och yrkesvägledning 25.6 Stödåtgärder i gymnasieskolan ............................................ Stöd ska ges utifrån utbildningen i dess helhet ... Krav på ett varierat utbud av stödåtgärder .......... 25.6.3Bestämmelserna om stöd i gymnasieskolan behöver anpassas och tydliggöras ........................ Enhetliga behörighetskrav till nationella program ............. Möjlighet till undantag från vissa behörighetskrav ............ Grundläggande och särskild behörighet på Alla yrkesprogram ska ge grundläggande behörighet i sitt grundupplägg ............................. Rätt till utökat program på yrkesprogram........... Justeringar i utbudet av nationella program och Principer för att överväga justeringar av utbudet av nationella program och 25.10.2Ett handels- och serviceprogram, en handelsinriktning inom ekonomiprogrammet och vissa handelskurser inom andra 25.10.3Krav på viss APL på ekonomiprogrammets inriktning handel samt teknikprogrammets 25.10.4 Inom vissa program finns inriktningar som bör slås samman..................................................... färskvaror, delikatesser och catering bör 25.10.6 Övriga förslag till förändringar avseende 25.10.7 C-körkort bör inte införas inom bygg- och 25.11 Utbildningsutbudet – fortlöpande förnyelse och 25.11.1 Återkommande redovisningar om en samlad översyn av förnyelsebehov .................................... 25.11.2 Ett nationellt råd för högskoleförberedande 25.11.3 Regional samverkan om utbildningsutbud .......... 25.12 Ett estetiskt ämne ................................................................. 25.13 Ett mer ändamålsenligt utbud av introduktionsprogram ... 25.13.1 Bredare möjligheter för elever att inrikta sig mot ett nationellt program ................................... 25.14 Tydligare förutsättningar för elever på 25.14.1 Tid är en grundläggande förutsättning................. 25.14.2 Begränsade möjligheter att minska 25.15 Ett mer varierat utbildningsinnehåll i 25.15.1 Individuellt alternativ ska innehålla mer än 25.15.2 Språkintroduktion ska innehålla mer än enbart 25.15.3 Gymnasiekurser kan ingå på 25.16 Tydligare struktur och bättre dokumentation för elever Utbildningsplanen ska preciseras......................... 25.16.2 Innehållet i den individuella studieplanen ska 25.16.3 Elevens rätt att fullfölja utbildningen kopplas till den individuella studieplanen.......................... 25.16.4 Gymnasieintyg och sammanställning ska få ett tydligare innehåll och innebörd............................ 25.17 Bättre stöd för bedömning, arbetslivsanknytning och koppling till aktuell forskning ............................................. 25.17.1 Obligatorisk bedömning av nyanlända elevers kunskaper även i gymnasieskolan ........................ 25.17.2 Stöd för bedömning av utländsk utbildning........ 25.17.3 Förutsättningarna för samverkan med arbetslivet ska stärkas............................................ 25.18 Utbildning för nyanlända elever .......................................... 25.19 Ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola kan stärka elevers utveckling och underlätta lärares arbete och bör därför beredas vidare .............................................. 25.19.1 En modell med ämnesbetyg har betydande 25.19.2 Förutsättningar för att införa ämnesbetyg .......... 25.20.1 Bedömningen av elevers stödbehov ..................... 25.20.3 Övriga förslag vad gäller gymnasiesärskolan....... 25.21 Bestämmelsen om statsbidrag till elever för folkhögskoleutbildning tillämpas inte................................. 25.22 arbete med stöd och kompetensutveckling .... 784 25.22.1Det finns behov av kompetensutveckling för att anpassa gymnasieskolans arbetssätt till målet att alla unga ska påbörja och fullfölja en Allmänna råd om undervisningens Genomförande av utredningens förslag, ikraftträdande Kraven för konsekvensanalys ............................................... Problemet och vad som ska uppnås ..................................... Utredningens förslag i korthet ............................................ Alternativa förslag och nollförslag....................................... Tvärgående insatser – mer effektivt än Relevanta justeringar i utbudet ............................. Konsekvenser för ungdomar och elever .............................. Konsekvenser för kommunerna........................................... Utökad garanterad undervisningstid .................... 26.7.2Åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning ..................... Bedömning av nyanlända elevers kunskaper........ 26.7.5Justeringar vad gäller program, inriktningar 26.7.6Ekonomiska konsekvenser för kommunerna – Konsekvenser för den kommunala Konsekvenser för skolans personal ...................... Konsekvenser för staten....................................................... Konsekvenser för Arbetsförmedlingen – Konsekvenser för folkhögskolor ......................... Ekonomiska konsekvenser för staten – en Konsekvenser för företag..................................................... Konsekvenser för enskilda huvudmän ................. Konsekvenser för branscher ................................. Särskilda konsekvenser enligt utredningens direktiv ......... Konsekvenser för vuxenutbildningen .................. Konsekvenser för tillträde till vidare Konsekvenser för APL inom lärlingsutbildningen av förslaget om Konsekvenser för genomströmningen av förslaget om grundläggande behörighet .............. Konsekvenser för full delaktighet i utbildning för elever med funktionsnedsättning ................... Konsekvenser för vårdnadshavare........................ Konsekvenser för jämställdheten mellan Konsekvenser för möjligheterna att nå de Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ................................ Konsekvenser för brottsligheten.......................... SCB: Övergången mellan grundskola och Samverkan om gymnasieskolan och om unga i och Tabeller avseende behörighetsfrågor samt tabeller avseende meritvärden från ...................... Utbildning motsvarande gymnasieskolan i sex Betyg och examen i andra länder – några exempel ... Ämnesbetyg och kursbetyg i gymnasieskolan – en Ramböll: Intervjustudie om gymnasieelevers syn på betyg och stress...................................................... och tilläggsdirektiv (dir. 2015:31, 2015:82 och 2015:141) är omfattande och spänner över drygt 20 olika delområden som rör gymnasieskolan. Regeringens mål enligt direktiven är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Detta har utgjort en utgångspunkt för utred- ningens arbete och innebär ett fokus på ungas deltagande i gymn- asieutbildning och på genomströmningen i gymnasieskolan. Utred- ningen har utifrån ovan nämnda mål gjort en bred genomlysning av olika frågor och områden inom gymnasieskolan. Enligt direktiven är det naturligt att gymnasieskolan behöver fortsätta utvecklas och anpassas till ett föränderligt samhälle, men det arbetet bör bygga vidare på centrala delar i den senaste gym- nasiereformen. Utredningen ska överväga om gymnasieskolan ska vara obligatorisk eller om andra åtgärder som ger ungdomar motivation och drivkrafter att fullfölja en gymnasieutbildning är att föredra. Utredningen har även haft i uppdrag att analysera ett antal mer specifika frågor, däribland att se över bestämmelserna om stöd, föreslå hur rätten till högskolebehörighet på yrkesprogram kan stärkas, hur introduktionsprogram kan utvecklas och att utreda möjligheterna att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymn- asiesärskolan. Utredningen ska även föreslå om det finns anledning att göra justeringar i utbudet av nationella program och inrikt- ningar. Utifrån den analys som gjorts i förhållande till de olika del- områdena föreslår utredningen många och varierande åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och nå målen för en gymnasie- utbildning. Att föreslå åtgärder för att alla ska lyckas kan göras utifrån flera olika ambitionsnivåer. En utgångspunkt har varit att förslagen ska vara angelägna, viktiga för utveckling och hanterbara för gymnasieskolan. Utredningen har inte anvisats något reformutrymme, utan finansieringskällor måste redovisas. Det finns vidare en brist på lärare i gymnasieskolan vilket utred- ningen beaktar i sina förslag. När det gäller frågan om ämnesbetyg behövs dessutom, enligt utredningens bedömning, ett flerårigt och långsiktigt perspektiv. Nedan sammanfattas utredningens problem- analys och förslag. Deltagandet i gymnasieutbildning är högt men genomströmningen är problematisk Deltagandet i gymnasieutbildning i är mycket högt och det är mycket få ungdomar som inte börjar i gymnasieskolan. Endast av ungdomarna har inte påbörjat en sådan utbildning efter avslutad grundskola. Många personer i gym- nasieåldern invandrar också till i gymnasieåldern och på- börjar studier i gymnasieskolan, i första hand på introduktionspro- grammet språkintroduktion. Men även om de flesta ungdomar påbörjar en gymnasie- utbildning är det inte alla som lyckas nå målen för sin utbildning. Det finns viss osäkerhet i statistiken om studieavbrott men skill- naden är stor mellan nationella program och introduktions- program. Av de elever som påbörjar sina gymnasiestudier på ett nationellt program är det som bara går ett eller i gymnasieskolan. Av de elever som börjar på ett introduktions- program är det en större andel, , som bara går ett eller . Sammantaget uppskattas att av samtliga elever inte går i gymnasieskolan utan avregistreras från utbildning tidigare. Majoriteten av eleverna deltar alltså i utbildning , men det är en stor andel som inte får en gymnasieexamen , . minskar den andelen till . En mindre andel elever på yrkesprogram får examen jämfört med elever på högskoleförberedande program. Elever som börjar sin tid i gymnasieskolan på ett introduktionsprogram behöver dessutom ofta än , om syftet är att nå en gymnasieexamen. Att en så stor andel elever inte når målen för utbildningen är en stor utmaning för gymnasieskolan och medför svårigheter för de elever som berörs. Det innebär även en ökad risk för såväl arbetslöshet som ekonomiskt och socialt utanförskap. Utredning- ens uppgifter visar dock att en relativt stor del av denna grupp – ca en fjärdedel av dem som inte får examen – endast saknar god- kända betyg i ett fåtal kurser. Det är därför viktigt att samlat stärka förutsättningarna för elever att kunna nå målen för sin utbildning. Många faktorer påverkar genomströmningen Mycket i gymnasieskolan fungerar väl och många elever trivs och möts av kunniga och engagerade lärare. Utredningsarbetet innebär dock att problemområden lyfts fram och belyses i syfte att klar- lägga hur fler elever kan klara gymnasieskolan. Vissa av dessa områden kommenteras i det följande. Det finns inget enkelt svar på vad som påverkar genomström- ningen i gymnasieskolan. Bilden av vad som orsakar studieavbrott och brister i studieframgång är komplex och en rad områden där olika förklaringar kan finnas har belysts i utredningens arbete. Det kan handla om såväl individuella som organisatoriska faktorer. Exempelvis har utredningen belyst brister vad gäller stöd, utbild- ningens upplägg, introduktionsprogrammens struktur och olika tillämpning av bestämmelserna om elevers rätt till utbildning. Det handlar även om vissa problem när det gäller graden av lärarstöd i undervisningen och att elever ibland inte möts med höga förvänt- ningar. Skolors ansvarstagande för att individanpassa undervis- ningen och ge elever stöd förefaller inte lika etablerat i gymnasie- skolan som i . Gymnasieskolan arbetar i vissa fall också uppdelat och fragmentariskt. Systemet med en stor mängd kurser på de nationella programmen bidrar till detta. I vissa fall brister gymnasieskolan även i att säkerställa att alla elever får tillräcklig undervisningstid. Det finns dessutom vissa problem kring elevers förutsättningar att bedriva heltidsstudier och vad gäller utbild- ningens planering som en helhet. En ytterligare utmaning i gym- nasieskolan är även en betydande brist på utbildade lärare. I vissa fall har dessutom olika kompetenser inom gymnasieskolan svårt att samverka och får inte tillräckligt stöd för att göra det. och studie- och yrkesvägledningen används inte i tillräcklig utsträckning som strategiska resurser. Många nyanlända elever har vidare kommit till i gymnasieåldern och vissa kan ha långt kvar till behörighet till ett nationellt program. Kontext, lärarstöd och ett elevcentrerat arbetssätt – framgångsfaktorer för att förebygga studieavbrott I den kunskapsgenomgång som utredningen gjort pekar mycket på att en sammanhållen kontext för eleven samt ett aktivt lärarstöd är centralt för att fler ska klara sina studier. Att skapa förutsättningar för delaktighet och gemenskap, liksom att verka för ett elev- centrerat arbetssätt och förebyggande elevhälsoarbete är också exempel på framgångsfaktorer. En tillräcklig och väl använd under- visningstid behövs vidare för att få fler elever att lyckas. Utred- ningens material visar dessutom att goda förkunskaper från grund- skolan är mycket viktiga för att elever ska nå målen för ett nationellt program. har andelen elever som inte lyckas att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ökat. saknade av eleverna som gick ut behörighet till gymnasieskolans nationella program. Antalet ungdomar i ålders- gruppen 16–som invandrade till 2015 motsvarade dessutom en ökning med av denna åldersgrupp. Sammantaget gick av eleverna 1 på ett av gymnasieskolans introduktionsprogram /16. Språkintroduktion är det enskilt största programmet. Endast en mycket liten andel av eleverna på introduktionspro- gram får examen från ett nationellt program . Program- inriktat individuellt val är det introduktionsprogram där störst andel får examen; av de elever som var nybörjare på programmet 2011 fick examen . Det framstår som att introduktionsprogrammen inte alltid är tillräckligt strukturerade och att undervisningstiden som ges eleverna varierar. Introduktionsprogrammen riskerar ibland att inte ge elever ett tillräckligt varierat utbildningsinnehåll och det finns även skillnader vad gäller hur länge elever ges möjlighet att gå på ett introduktionsprogram. Elevers sökmönster och ungdomars etablering på arbetsmarknaden Många ungdomar upplever arbetsmarknaden som osäker och svår att överblicka. Enligt vissa studier vill många ungdomar skjuta yrkesval genom att välja utbildningar som ses som generella. Vidare har en större andel av föräldrarna till dagens ungdomar eftergymnasial utbildning jämfört med tidigare, vilket sannolikt påverkar ungdomarnas syn på olika utbildningsval. Sök- mönster visar att elever i allt högre utsträckning väljer högskole- förberedande program, och utbildningar med ett mer generellt innehåll har kommit att efterfrågas alltmer. Ungdomars intresse för yrkesprogram fortsätter att minska, men fortsatt väljer 25,6 pro- cent (elever 1 /16) en yrkesutbildning och vissa elever är tydligt intresserade av en utbildning med tonvikt på ett yrkesinnehåll. Inom flera branschområden finns också goda möjlig- heter till arbete direkt efter en yrkesexamen från gymnasieskolan. Det kan finnas flera orsaker till det minskade intresset för yrkesprogram, bl.a. attityder i samhället i stort. Trenden att färre elever väljer yrkesutbildningar finns även i fler länder. Men det kan också bero på att de högskoleförberedande programmen uppfattas som mer generella och att dessa ger fler möjligheter till fortsatta studier. Vidare kan det finnas en osäkerhet bland ungdomar och deras föräldrar vad gäller i vilken mån högskolebehörighet ges inom det yrkesprogram en elev vill välja på en viss skola. Det finns flera möjligheter att läsa in högskolebehörighet på yrkesprogram- men men det kräver aktiva val. Det ställer i många fall krav på att eleven får information om möjligheterna på den skola eller de skolor eleven är intresserad av att söka till. Arbetsmarknaden är föränderlig och det finns stora behov av arbetskraft inom vissa områden medan behovet minskar inom andra. Det är av stor betydelse för individer att de är väl rustade genom en god utbildning för att kunna ställa om till ett annat jobb på samma eller högre kvalifikationsnivå. Det är också betydelsefullt att ha möjlighet att kunna gå vidare i utbildningssystemet. Unga behöver således en gymnasieutbildning som ger framtidskom- petenser och som möjliggör ett livslångt lärande. Etableringsstudier visar att fullständiga studier, eller att ha deltagit i gymnasie- skolan, är avgörande för en god etablering på arbetsmarknaden. Inriktning på utredningens förslag Utredningens förslag syftar till att ge förutsättningar för att alla ungdomar ska delta i och lyckas med sin gymnasieutbildning. Med utgångspunkt i utredningens analys är förslagen inriktade mot följande. –Gymnasieskolan ges nya pådrivande uppgifter att främja att ungdomar deltar i gymnasieutbildning, att de ges möjlighet att nå målen för sina studier och att motverka studieavbrott. Flera åtgärder ska markera att alla ungdomar förväntas gå en gym- nasieutbildning. –En helhetssyn på utbildningens upplägg betonas, t.ex. genom förslag som rör ämnesbetyg och stöd. –Möjligheterna för elever som inte når målen att gå i gymnasieskolan bör förbättras. –Introduktionsprogrammen utvecklas för att ge en bättre struktur och bättre stödja övergångar till nationella program. –Möjligheterna till ett samlat och individanpassat stöd för de elever som behöver det förbättras. –Ett ökat fokus sätts och hur den redo- visas och används. –Elevers rätt till högskolebehörighet på yrkesprogram utan aktiva val stärks och eleverna erbjuds även möjlighet till särskild behörighet, som yrkesinnehållet värnas. –Antalet inriktningar på nationella program minskas och vissa program och inriktningar breddas. Ett visst närmande mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program behövs. –Ett arbete mot ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan bör gå vidare. Ett utredningsunderlag ges angående förutsättningarna för ett sådant arbete. Sammanfattning av utredningens huvudsakliga förslag En gymnasieskola som främjar att alla ungdomar deltar i och når målen för en gymnasieutbildning Utredningen förordar andra åtgärder framför ett formellt gymnasie- obligatorium. Flera bestämmelser föreslås som markerar vikten av att alla ungdomar deltar i gymnasieutbildning. Dessa bestämmelser bedöms bli tydligt vägledande för skolan, vårdnadshavare och elever och kan ge motsvarande signaler som ett obligatorium. Deltagandet i gymnasieutbildning är redan mycket högt, men en grupp elever gör aktiva studieavbrott vilket behöver förebyggas. Ett obligatorium upp till skulle kunna vara ett möjligt alternativ för att ytterligare öka elevers deltagande och för att betona samhällsansvaret för elevers gymnasieutbildning. Men ett obligat- orium skulle vara förknippat med problem som bl.a. rör behovet av vissa möjligheter till dispens för annan utbildning samt eventuella sanktioner och verktyg som behöver användas i de fall elever inte infinner sig till utbildningen. Utredningen bedömer därför att andra åtgärder än att göra gymnasieskolan obligatorisk är att föredra. Sådana åtgärder kan vara tydliga och vägledande men enklare att hantera i dialog med ungdomar som av olika anledningar har svårigheter. Även om ungdomar i gymnasieåldern inte omfattas av skolplikt är det rimligt att samhällsansvaret för att alla ungdomar ska klara en gymnasieutbildning är långtgående. Utredningen menar att alla ungdomar bör vägledas till en gymnasieutbildning och även ges stöd att återgå till sådan utbildning i de fall de avbryter sina studier. Alla elever behöver få en bra start i gymnasieskolan och ges möjlighet att nå målen för utbildningen. För att insatserna som görs ska vara verkningsfulla krävs att gymnasieungdomar och deras vårdnadshavare engagerar sig aktivt. Utredningen föreslår därför bl.a. följande. –Ett mål att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gym- nasieutbildning förs in i skollagen. –Hemkommunen får ett nytt uppdrag som innebär en skyldighet att aktivt verka för att ungdomar som slutar därefter ska påbörja en gymnasieutbildning. –Skolan ska aktivt förebygga studieavbrott. Rektor ansvarar för en dialog med den elev som vill avbryta sin utbildning, och skolan ska alltid vidta åtgärder för att denna elev ska motiveras att fullfölja sin utbildning. –En systematisk överlämning ska ske när elever övergår från till gymnasieskolan. –Elevers och vårdnadshavares ansvar tydliggörs. Vårdnadshavaren ska medverka till att en ungdom påbörjar och deltar i en gym- nasieutbildning. –Det kommunala aktivitetsansvaret ska i första hand syfta till att ungdomar ska påbörja eller återgå till gymnasieutbildning. Nyanlända elever ska omfattas av aktivitetsansvaret. –Möjligheten till fortsatt utbildning om eleven inte når målen tydliggörs. En elev som inte fått examen ska i vissa fall ha rätt att gå längre i gymnasieskolan, t.ex. ett fjärde år. Stöd och vissa arbetssätt behöver utvecklas Utredningen föreslår nya bestämmelser för att öka likvärdigheten i hur gymnasieskolan arbetar med stöd och med utbildningens upplägg. Detta behövs för att möta behoven hos en allt mer heterogen elevgrupp. Eleverna behöver få ett aktivt lärarstöd och individanpassade stödåtgärder. Skolan ansvarar för att följa varje elev och behöver arbeta elevcentrerat, så att elever får möjlighet till stöttning i vardagen. Eleverna bör ges goda förutsättningar för heltidsstudier och undervisningstiden måste användas väl. Huvud- män, rektorer och lärare behöver dessutom få ett utökat stöd i sitt arbete med att utveckla kvaliteten i utbildningen. Utredningen föreslår därför bl.a. följande. –Det stöd som behövs ska ges utifrån elevens utbildning i dess helhet och med den variation av metoder som eleverna behöver. En bredd av åtgärder ska erbjudas. –Den reglering som finns kring strukturerad undervisning i bör gälla även för gymnasieskolan. –Utbildningen ska planeras med sammanhållna skoldagar och fördelas jämnt över dagarna. –Alla elever ska ha en som samlat följer elevens utveck- ling och studiesituation. –En viss utökning bör göras av undervisningstiden. kan även ytterligare undervisningstid övervägas. Krav föreslås på att undervisningstiden ska följas upp och redovisas bättre. –Kompetensutveckling behövs när det gäller gymnasieskolans arbete med ledning, stimulans, stöd och mentorskap. –Framgångsrika exempel när det gäller samverkan kring studie- och yrkesvägledning och elevhälsa ska spridas och ge stöd för förbättringar genom en särskild satsning på kompetenssam- verkan. Utredningen gör bedömningen att introduktionsprogrammen behöver utvecklas för att få en tydligare struktur. Rätten till hel- tidstudier måste säkras och programmen behöver kunna erbjuda en större innehållslig bredd. Att komplettera med de grundskole- ämnen som behövs är fortsatt viktigt men eleverna bör även kunna erbjudas ett mer varierat utbildningsinnehåll. Tydliggöranden krävs inte minst för språkintroduktion för att stimulera till olika utbild- ningsspår, t.ex. yrkesspår. Programinriktat individuellt val fokuseras som ett viktigt program för elever som har vissa godkända betyg och som på har förutsättningar att ta sig vidare till ett nationellt program. De dokument som utfärdas efter intro- duktionsprogrammen behöver bli tydligare, dels för den enskilda eleven som ett kvitto på vad eleven uppnått, dels för att underlätta övergångar. Det behövs dessutom stöd för att fortsatt utveckla introduktionsprogrammen, såväl nationellt som lokalt.