sou · H4B329 · 2016-03-29 00:00:00 — En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär biträdande lektorer motsvarade i stort dem som gällde för forskar- assistent. Det som skiljde anställningarna åt var att en biträdande lektor efter prövning kunde befordras till lektor och att anställningen som biträdande lektor kunde förlängas upp till om personen undervisat . Regeringen bedömde även i nämnda propositionen att antalet forskarassistenter och biträdande lektorer borde öka. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) på- talade regeringen att den förstärkning av anslagen för forskning och forskarutbildning på som föreslagits skulle användas bl.a. till ett ökat antal forskarassistenter och biträdande lektorer.14 Vidare avsattes 150 miljoner till forsk- ningsråden i syfte att öka antalet meriteringsanställningar.15 Den s.k. föreslog i sitt betänkande Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) att anställning som biträdande lektor skulle ersätta anställning som forskarassistent. Motivet var bl.a. att biträdande lektor ansågs som en mer attraktiv anställning eftersom den gav rätt till prövning för en tillsvidareanställning. Anställning som forskarassistent skulle tas bort då den i kombination med övriga möjligheter till tidsbegränsade anställningar kunde leda till långa peri- oder av på varandra följande tidsbegränsade anställningar. efter att lämnat sitt betän- kande presenterade den s.k. sina förslag om en ny offentligrättslig form i betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104). Förslaget innebar att statliga universitet och hög- skolor inte längre skulle vara myndigheter under regeringen. Det innebar i sin tur att bestämmelserna om lärare i högskolelag och hög- skoleförordning inte längre skulle gälla. Personalen skulle upphöra att vara statsanställd. Befattningsstrukturen och anställningsför- farandet skulle i stället regleras vid lärosätena. Såväl som för- slag behandlades i propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149). Genom proposi- tionen beslutades att utöver professor och lektor får lärosätena själva bestämma vilka kategorier av lärare och vilka möjligheter till befordran som ska finnas vid respektive lärosäte. Det innebar således att både 2004/05:80. Forskning för ett bättre liv, s. 54–56. 15Ibid, s. 119–127. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär forskarassistent och biträdande lektor togs bort från högskoleför- ordningen. Regeringen uttalade i propositionen att antalet lärare med tillsvidareanställning bör öka, och att det inte fanns ett så stort be- hov av särreglering när det gäller läraranställningar i högskolan. Därför överläts åt arbetsmarknadens parter att komma överens om kollek- tivavtal i de fall det fanns behov av särskilda visstidsanställningar utöver anställningsskyddslagen. Arbetsmarknadens parter på central nivå förhandlade om en kollektivavtalslösning i frågan men något avtal träffades inte. I syfte att möjliggöra längre tidsbegränsade an- ställningar än anställningsskyddslagens återreglerades en tids- begränsad anställning för meritering i högskoleförordningen om längst (se avsnitt 6.2). I budgetpropositionen beto- nade regeringen att avsikten med meriteringsanställningen var att respektive lärosäte efter en anställning ska pröva förutsättningarna för en tillsvidareanställning och att en sådan anställning alltså inte skulle följas av ytterligare tidsbegränsade anställningar. Anställning- en skulle ses som ett led i att skapa rimliga förutsättningar och förut- sägbarhet för unga forskare. Regeringen menade att återregleringen av meriteringsanställningen tillsammans med de ekonomiska tillskott som beslutats i samband med budgetpropositionen och genom Forsknings- och innovationspropositionen 2012 hade gett lärosätena både formella och ekonomiska möjligheter att ha ett system med tydliga karriärvägar.16 6.3Kartläggning och analys av tillämpningen av bestämmelserna om meriteringsanställning I detta avsnitt redovisas i vilken omfattning meriteringsanställningen används vid statliga universitet och högskolor. Vidare redogörs för hur statliga universitet och högskolor tillämpar bestämmelserna om meriteringsanställning i 4 kap. 12 a och b §§ högskoleförordningen som infördes 201217. Som underlag för kartläggningen när det gäller 16Budgetpropositionen , utg. omr. 16, s. 91. 17Det innebär att vi inte redogör för de övergångsbestämmelser som finns i lärosätenas an- ställningsordningar som grundar sig på äldre bestämmelser om forskarassistenter och biträ- dande lektorer. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär tillämpningen av meriteringsanställningen har lärosätenas anställ- ningsordningar och eventuella lokala kollektivavtal använts.18 Anställningsordningar ska finnas tillgängliga vid statliga universitet och högskolor.19 Av anställningsordningen ska, enligt förarbetena20, de regler för anställning som tillämpas enligt högskolelag och hög- skoleförordning framgå. Vidare bör regleras bl.a. vilka lärarkatego- rier som finns vid lärosätet, vilka behörighetskrav och bedömnings- grunder som gäller för dessa, vilka eventuella befordringsvägar som finns och hur anställningsförfarandet för lärare ska gå till.21 Bestämmelser om anställning för meritering22 i högskoleförordning- en trädde i kraft . gällde de tidigare be- stämmelserna om forskarassistent och biträdande lektor som utgick ur högskoleförordningen 2011 (bestämmelserna kunde dock använ- das t.o.m. utgången av ). Under närmare fanns således inte någon möjlighet att anställa lärare på en meriteringsanställning som var längre än anställnings- skyddslagens tidsbegränsning om två år.23 Universitet och högskolor har alltså endast haft möjlighet att tillämpa nuvarande meriterings- anställning . Meriteringsanställningar används huvudsakligen vid de största universiteten. (2014) finns sammanlagt 1 045 forskarassistenter och biträdande lektorer vid de elva största universiteten (inkl. ) jämfört med 93 vid alla övriga universitet och högskolor tillsammans. Således står de elva största lärosätena för 92 pro- cent av meriteringsanställningarna. Figur 6.3 visar utvecklingen – 2014. Notabelt är den tydliga toppen 2011 precis innan de gamla reglerna för forskarassistent/biträdande lektor försvann. 18Kartläggningen har gjorts . Kartläggningen baseras på tillgängliga anställningsordningar och kollektivavtal . Eventuella ändringar och beslut som fattats eller trätt i kraft därefter har inte beaktats i betänkandet. 192 kap. 2 § punkt 9 högskoleförordningen. 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisation och prop. 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor. 2009/10:149. 224 kap. 12 a och b §§ högskoleförordningen. 23Se 5 § anställningsskyddslagen. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär biträdande lektorer har ökat successivt och är 436, men är klart lägre än antalet forskarassistenter, 702. Meriteringsanställningar 2001–2014. universiteten respektive övriga lärosäten 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Källa: UKÄ/SCB. Tabell 6.1 nedan redovisar antalet nyanställningar bland meriterings- anställningar vid universitet och högskolor . Av tabellen framgår bl.a. att antalet nyanställningar nästan var lika stort som tillsammans. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Tabell 6.1 Antalet nyanställningar av meriteringsanställningar för universitet och högskolor Totalt står de 11 största universiteten (inkl. ) för 670 av 752 nyanställningar , dvs. Nedan visas det totala antalet meriteringsanställningar vid sju av de största universiteten,24 med som jämförelse, –2014. 24 De övriga större universitetens (, , uni- versitet och SLU) kurvor liknar ungefärligen Kungl. Tekniska högskolans kurva. De har ute- slutits av tydlighetsskäl. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Figur 6.4 Antal meriteringsanställningar för några stora universitet och 2001–2014 Källa: SCB. Antalet meriteringsanställningar har ökat vid , och insti- tutet. Vid övriga lärosäten syns en ökning 2011 innan avregleringen av forskarassistenter och biträdande lektorer. Därefter sker en minsk- ning av antalet. Figur 6.1 i avsnitt 6.1.1 visar att antalet forskar- anställningar ökade kraftigt . Figur 6.5 visar utvecklingen vid de nya universiteten och några högskolor . En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Figur 6.5 Antal meriteringsanställningar vid de nya universiteten och några högskolor 2001–2014 Källa: SCB. Figuren ovan visar antalet meriteringsanställningar vid de nya uni- versiteten, samt de högskolor som har flest sådana anställningar. Vi kan se att antalet är under tio anställningar vid de flesta av dessa läro- säten. Undantag är främst , som hade en topp på 40–50 anställningar , men också och Linnéuniversitetet (dåvarande och ) som 2004–2010 samt 2013–2014 hade mellan tio och 20 forskarassistenter/biträdande lektorer. Sammanfattningsvis står de elva största universiteten för 92 pro- cent av meriteringsanställningarna (2014) och av nyanställningarna sammanlagt . An- delen kvinnor har hela perioden varit och något lägre bland biträdande lektorer än bland forskarassistenter. , 2014, är dock andelen kvinnor både bland biträdande lektorer och forskarassistenter. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär 6.3.2Likheter och skillnader i tillämpningen av meriteringsanställningen Anställning för meritering enligt högskoleförordningen, i det följan- de kallad meriteringsanställning, är till skillnad från anställning som professor och lektor endast reglerad när det gäller anställningsformen och vilka krav på behörighet som gäller för att komma i fråga för anställningen. Det innebär att varje universitet och högskola i övrigt bestämmer t.ex. vad anställningen ska kallas, vilka bedömningsgrun- der som gäller för anställningen och om anställningen ska ge rätt eller möjlighet till prövning för en högre läraranställning eller inte. Detta ska framgå av lärosätets anställningsordning. Vidare kan hög- skolan genom kollektivavtal, som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, besluta om undantag från bestäm- melserna om meriteringsanställning. När det gäller tillämpningen av meriteringsanställning framkom- mer såväl likheter som skillnader mellan lärosätena vid genomgången. och konstnär- liga högskola använder inte anställningsformen vid sina lärosäten. De lärarkategorier som anges för meriteringsanställning är biträ- dande (universitets)lektor25, forskarassistent och junior universitets- lektor. är det lärosäte som har lärarkategorin junior universitetslektor, som är en tillsvidareanställning. Vid flera lärosäten används både lärarkategorin biträdande lektor och lärar- kategorin forskarassistent. Även om lärarkategorierna har samma benämning kan de dock skilja sig åt mellan lärosätena bl.a. beträffande innehåll och rätt till prövning för tillsvidareanställning till en högre läraranställning. En biträdande lektor kan t.ex. vid några lärosäten ge rätt till prövning till en högre läraranställning och vid något lärosäte ger biträdande lektor varken rätt eller möjlighet till prövning. Vid är biträdande lektor en tillsvidareanställning där den biträdande lek- torn har rätt till prövning för befordran till lektor. Anställning som forskarassistent innebär vid samtliga av de stat- liga lärosäten som använder den lärarkategorin, med undantag för , att det inte finns någon rätt eller möjlighet till prövning för tillsvidareanställning. 25 biträdande lektor. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär SOU 2016:29 Översikt av tillämpningen av meriteringsanställningar 26För såväl biträdande lektor som för forskarassistent finns en möjlighet till prövning. 27Anställningsordningen är och har inte uppdaterats () med den nya bestämmelsen i 4 kap. 12 a och b i högskoleförordningen. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär I tabell 6.2 är meriteringsanställningen indelad i fyra olika grupper. När det gäller en biträdande lektor som har rätt till prövning för en tillsvidareanställning tar det sikte på den enskilde lärarens rättighet att bli befordrad till en högre läraranställning om hen uppfyller vissa uppställda krav. En möjlighet till prövning för en tillsvidareanställ- ning tar däremot sikte på möjligheten för lärosätet (arbetsgivaren) att befordra en anställd, t.ex. utifrån verksamhetens behov av olika lärarkategorier. Av tabellen framgår att de statliga universiteten och högskolorna använder följande kombinationer av lärarkategorier som grundar sig på bestämmelserna om meriteringsanställning. a)Enbart biträdande lektor med rätt till prövning för tillsvidare- anställning till en högre läraranställning. Lärarkategorin används av , , Kungl. Tekniska högskolan, , , Hög- skolan i , och . b)Enbart biträdande lektor med möjlighet till prövning för en tills- vidareanställning till en högre läraranställning. Lärarkategorin används av , Försvarshögskolan, Hög- skolan och . c)Enbart forskarassistent. Lärarkategorin används av , , och . d)Två lärarkategorier: biträdande lektor med rätt till prövning till en högre läraranställning och forskarassistent. Lärarkategorierna används av , , och . e)Två lärarkategorier: biträdande lektor med möjlighet till prövning till en högre läraranställning och forskarassistent. Lärarkategorierna används av Linnéuniversitetet, , och . f)Två lärarkategorier: en tillsvidareanställd biträdande lektor som ger rätt till prövning för en högre läraranställning och forskarassistent. Lärarkategorierna används av . En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär g)Två lärarkategorier: en biträdande lektor och en tillsvidareanställd junior universitetslektor som båda ger möjlighet till prövning för en högre läraranställning. Lärarkategorierna används av . Biträdande lektor med rätt till prövning för en tillsvidareanställning Lärarkategorin biträdande lektor som ger rätt till prövning för en tillsvidareanställning till en högre läraranställning används vid , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , Hög- skolan i , och . Gemen- samt för dessa lärosäten är att kraven för en befordran för tillsvidare- anställning till en högre läraranställning ska vara kända redan vid rekryteringen av en biträdande lektor. Samtliga dessa lärosäten har högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande som krav för be- fordran. Vid har en biträdande lektor rätt att ansöka om befordran till anställning som lektor eller biträdande professor. Vid har en biträdande lektor rätt att ansöka om befordran till anställning som universitetslektor, biträdande professor eller professor. Vid de övriga lärosätena som nämns ovan har en biträdande lektor rätt att ansöka om befordran till anställ- ning som lektor. Tekniska högskolan och lant- bruksuniversitet gör en utvärdering av den biträdande universitets- lektorn efter halva anställningstiden. Utvärderingen innebär att den anställde ska få återkoppling och anvisningar inom vilka eventuella områden den anställde behöver förkovra sig för att kunna befordras till universitetslektor. Tekniska högskolan och är biträ- dande lektor det första steget i ett tenure track.28 28 Det finns ingen direkt svensk översättning av begreppet tenure track men kan förklaras som en karriärväg bestående av (en) tidsbegränsad(e) anställning(ar) där den anställde kontinuer- ligt utvärderas och där karriärvägen slutligen leder till en tenure, dvs. en fast anställning. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Anställning som biträdande lektor vid skiljer sig från övriga lärosäten då anställningen är en tillsvidareanställning. Den biträdande lektorn har rätt att prövas för befordran till uni- versitetslektor. Ansökan om prövning för befordran ska vara in- lämnad från det att anställningen tillsätts om inte sär- skilda skäl finns. Om en biträdande lektor efter prövning inte befordras hanteras anställningen i enlighet med gällande regler vid omställning.29 Tekniska högskolan och lantbruksuniver- sitet framgår av anställningsordningarna att anställning som biträ- dande lektor normalt förutsätter erfarenhet från forskningsmiljö utanför lärosätet motsvarande postdoktorsperiod eller doktors- examen vid annat lärosäte.30 Vid några lärosäten anges omfattningen av arbetstiden när det gäller vetenskaplig och pedagogisk meritering. reglerar t.ex. att ”arbetstiden till största del ska bedrivas av forsk- ning och att max av arbetstiden får ägnas åt andra arbets- uppgifter såsom undervisning och administration”. En biträdande lektor vid och Lunds univer- sitet kan endast prövas för/ansöka om befordran till anställning som lektor en gång. Biträdande lektor med möjlighet till prövning för en tillsvidareanställning När det gäller lärarkategorin biträdande lektor som ger möjlighet till prövning för en tillsvidareanställning till en högre läraranställning används en sådan av , tekniska univer- sitet, Linnéuniversitetet, , , , , och . För flertalet av dessa lärosäten gäller möjligheten till prövning en tillsvidareanställning som lektor. Linnéuniversitetet ger möjlighet till prövning för både lektor och professor. 29Anställningsordning för lärare vid . 30Riktlinjer för tillämpningen av anställningsordningen. Intern föreskrift nr 1/2010, Kungl. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär En förutsättning för en biträdande lektor att befordras till anställ- ning som universitetslektor vid är att det finns en långsiktig finansiering av anställningen samt ett behov av anställningen som universitetslektor inom det aktuella ämnesom- rådet.31 Liknande ordning finns vid och där bedömningen för att bli befordrad ska göras utifrån verk- samhetens behov.32 Här finns en tydlig skillnad jämfört med de läro- säten där en biträdande lektor har rätt till befordran. Tekniska högskolan anger t.ex. tvärtom i sin anställningsordning att en lång- siktig planering för resurser till en fortsatt verksamhet ska säker- ställas redan vid anställning av en biträdande lektor och inte vid pröv- ning för befordran. I fråga om lärarkategorin forskarassistent används en sådan av , , , in- stitutet, , , , , , och , , , och . Forskarassistent ger möjlighet till befordran för en tillsvidareanställning vid . Vid övriga lärosäten ger forskarassistent varken rätt eller möjlighet till prövning för en tillsvidareanställning till en högre läraranställning. Vid en jämförelse av fördelningen av undervisning och forskning när det gäller forskarassistent och biträdande lektor är det något mer förekommande att forskarassistenter har en högre andel forsk- ning i anställningen jämfört med biträdande lektorer. I anställning- en som forskarassistent vid kan undervisning ingå medan det kan ingå undervisning för en biträdande lektor. Högskolestyrelsens beslut , Dnr 2015/642 A 21. En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär 6.3.3Goda exempel när det gäller meriteringsanställningen Utredningen har i uppdrag att redovisa goda exempel utifrån tillämp- ningen av bestämmelserna om meriteringsanställningarna och utifrån i vilken omfattning sådana anställningar används. Underlaget till redovisningen som följer nedan bygger dels på våra besök vid olika lärosäten dels, på ett brev med en inbjudan att komma in med goda exempel när det gäller användningen av meriteringsanställningen en- ligt högskoleförordningen (se brev i bilaga 7).33 Utredningen har besökt 17 lärosäten och totalt 16 lärosäten skickade in skriftliga underlag om goda exempel med anledning av utredningens inbjudan. Både utifrån utredningens besök och genom de underlag som skickats in kan vi dra slutsatsen att det pågår mycket arbete vid lärosätena kring rekryterings- och anställningsfrågor. Vi har valt att presente- ra några goda exempel med fokus på tydliga karriärvägar, strategisk arbetsgivarpolitik, jämställdhet och finansiering som kan ge inspira- tion till hur lärosätena kan arbeta på olika sätt med meriterings- anställningar. Det finns naturligtvis fler goda exempel. Uppdraget omfattar endast läraranställningar vid statliga univer- sitet och högskolor. Utredningen vill ändå kort redogöra för hur två av de största enskilda utbildningsanordnarna i arbetar med karriärvägar och i synnerhet meriteringsanställningar. Det gäller och i () har in- fört en ny karriärstruktur med tenure och tenure track med syftet att skapa konkurrenskraftiga och trygga anställningsvillkor i en miljö där arbetsmiljöfrågor drivs aktivt. 33Brevet skickades till samtliga statliga universitet och högskolor (Dnr U2015:05/2015/5) men även till de tre största enskilda utbildningsanordnarna , och i . 34Förhållandet mellan staten och enskilda utbildningsanordnare regleras bl.a. i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina och genom avtal. Högskolelagens och hög- skoleförordningens bestämmelser om läraranställningar gäller inte för enskilda utbildnings- anordnare. För enskilda utbildningsanordnare gäller i stället allmänna arbetsrättsliga regler såsom exempelvis anställningsskyddslagen och kollektivavtal. Se mer om detta i departements- promemorian Högskolestiftelser – en ny verksamhetsform för ökad handlingsfrihet (Ds 2013:49). En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär sierade fakultetstjänster där forskarassistent är det första steget. Ut- över dessa basfinansierade tjänster har även en karriärväg för spe- cialisttjänster skapats med fokus på forskning och nyttiggörande. Specialisttjänsterna omfattar tre nivåer: forskare, senior forskare och forskningsprofessor. Vidare finns en karriärväg med fokus på utbildning (instruktör/konstnärlig lärare, tekniklektor, universitets- lektor och biträdande professor med tyngdpunkt på pedagogisk meritering).35 karriärväg med specialisttjänster är intressant eftersom det kan fylla ett behov som finns och motverka eventuella återvändsgränder som kan uppstå för externt finansierade ”forskare” som inte haft möjlighet till pedagogisk meritering för en lärarkarriär. i () har slutit ett kollektivavtal om tidsbegränsad tenure track-anställning som över- går till en tillsvidareanställning som associate professor.36 Därefter följer befattningen (full) professor. Bakgrunden var att Handels- högskolan ville ha ett transparent och öppet förfarande i syfte att attrahera de bästa personerna till tenure track-anställningen. Anställ- ningen får gälla i högst för att sedan förnyas med ytterligare högst så att den sammanlagda anställningstiden får uppgå till högst . Möjlighet till förlängning av anställningen på grund av särskilda skäl regleras i kollektivavtalet och som motsvarar de be- stämmelser som finns i högskoleförordningen. bedömer lärarens möjlighet att uppfylla krav- en för en anställning som associate professor . görs en mer noggrann bedömning inför befordran till associate pro- fessor. Det finns tre grunder för bedömningen: teaching, research och citizenship. En lärare måste nå basnivåerna på samtliga grunder och nå nivån excellent på minst en. 35Chalmers svar på utredningens inbjudan att komma in med goda exempel (Dnr U2015:05/ 2015/5). 36Avtal om tidsbegränsad tenure-track-anställning. Avtal mellan i , , , , , , Naturvetarna, ingenjörer och . En förändrad meriteringsanställning för en attraktiv forskarkarriär Den tidsbegränsade anställningstiden ska minskas med tid i all- män visstidsanställning samt tid som vikarie enligt 5 § lagen (1982:80) om anställningsskydd och tid då arbetstagaren varit anställd med stöd av kollektivavtal om anställning som postdoktor.37 Handelshög- skolan anser att meritering är tillräckligt för att kunna bedöma om den anställde uppfyller de kriterier som ställts upp för att anställas tillsvidare som associate professor.