sou · H4B32 · 2016-01-13 00:00:00 — Landsting och kommun får organisera verksamhet som ska utföras gemensamt enligt 5 b och 18 §§ denna lag samt 5 kap. 6 § social- tjänstlagen (2001:453) så att den enskilde kan välja utförare av sam- manhållen hälso- och sjukvård och socialtjänst. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 9.4. Paragrafen föregås av en ny rubrik med lydelsen ”Val av utförare av sammanhållen hälso- och sjukvård och socialtjänst”. Den gemensamma verksamheten enligt den nya 5 b § (riktad primärvård) omfattas inte av de vårdvalssystem som gäller för den allmänna primärvården. I paragrafen anges därför att landsting och kommun får organisera sådan verksamhet som ska utföras gemen- samt så att den enskilde kan välja utförare av sammanhållen hälso- och sjukvård och socialtjänst. Innebörden är att och kommunen kan ordna valfrihetssystem som omfattar sådana sam- manhållna tjänster. Någon särskild lagstiftning som ska eller bör användas för detta ändamål anges inte men både lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och lagen (2008:962) om valfrihets- system kan komma ifråga. 20.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för äldre människor samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område. Kommunen ska planera sina insatser för äldre. I planeringen ska kommunen samverka med samt andra samhällsorgan och organisationer. Kommunen ska organisera socialtjänst för äldre med omfattande behov så att den utförs gemensamt med den riktade primärvården enligt 5 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och kommunens hälso- och sjukvård enligt 18 § samma lag. Den gemensamma verksamheten ska syfta till att ge individen en sammanhållen hälso- och sjukvård och socialtjänst. Kommunen ska verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i om- vårdnaden om äldre människor. Ändringen behandlas i avsnitt 9.2. Det nuvarande första och andra stycket är oförändrade. Det nuvarande tredje stycket ska betecknas fjärde stycket. I ett nytt tredje stycke föreslås att kommunen ska organisera sin socialtjänst för äldre med omfattande behov så att den utförs gemensamt med den riktade primärvården enligt 5 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt den hälso- och sjukvård som kom- munen bedriver enligt 18 § samma lag. Paragrafen motsvarar den nya 5 b § femte stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), se kommentaren till den paragrafen. 20.3Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) För verksamhet som ska utföras gemensamt enligt 5 b och 18 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt 5 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) ska kommun och landsting fastställa en gemensam plan. Av planen ska det framgå mål, riktlinjer och en gemensam resurs- planering för den gemensamma verksamheten. Paragrafen är ny och behandlas i 9.3. För den gemensamma verksamhet som utredningen föreslår genom den nya 5 b § femte stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), liksom ändringarna i 18 § samma lag samt 5 kap. 6 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) ska kommun och landsting fastställa en gemensam plan. Syftet med förslaget att stärka den juridiska ramen runt den gemensamma verksamheten, som fullgör uppgifter enligt flera lagstiftningar med flera finansieringskällor. Den plan som ska fastställas ska innehålla mål och riktlinjer för verksamheten. Där bör det ingå en beskrivning av den gemensamma organisationen, hur det dagliga arbetet ska gå till och hur verksamheten ska ledas. Planen ska också innehålla en gemensam resursplanering. Syftet med det är att ge en bild av de samlade resurserna till målgruppen för att möjliggöra beslut om var resurserna används mest effektivt. 20.4Förslaget till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Enligt § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska patienter erbju- das en vårdgaranti. Den ska innehålla en försäkran om att den en- skilde får 1.kontakt med primärvården, 2.en medicinsk bedömning inom primärvården, 3.besöka den specialiserade vården, och Ändringen, som behandlas i avsnitt 11.2, är en följdändring till ändringen i § första stycket andra punkten hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763), se kommentaren till den paragrafen. 20.5Förslaget till förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474) Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkan- det. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen samt för den administrativa belast- ningen inom offentligfinansierad verksamhet. Ändringen, som behandlas i avsnitt 15.3.1, innebär att kommittéer ska redovisa konsekvenserna av sina förslag för den administrativa belastningen inom offentlig sektor. Detta innebär ett krav på att beskriva konsekvenser för de administrativa kostnaderna av för- slagen. Det kan t.ex. avse när förslagen innebär krav på att offent- liga verksamheter ska göra mätningar, lämna rapportering, beskriv- ningar eller andra typer av redovisningar liksom krav på att göra olika slags planer eller policys. Det som ska redovisas av kom- mittén kan t.ex. vara vilket sätt sådana förslag förväntas tas om hand i den verksamhet som förslaget riktas till, på vilken nivå i verksamheten, hur det kan förväntas ta samt om det kom- mer att ske genom eller automatisk hantering. 20.6Förslaget till förordning om ändring i myndighetsförordningen (2007:515) Myndigheten skall se till att de kostnadsmässiga och administrativa konsekvenserna begränsas när den begär in uppgifter eller utövar tillsyn. Ändringen, som behandlas i avsnitt 15.3.1, innebär att förvaltnings- myndigheter under regeringen ska begränsa de administrativa konsekvenserna när de begär in uppgifter eller utöver tillsyn. 20.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Innan en myndighet beslutar föreskrifter eller allmänna råd, ska myndigheten 1.utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga, administrativa och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvens- utredning, och 2.ge statliga myndigheter, kommuner, landsting, organisationer, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något annat bety- dande sätt berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvens- utredningen. Innebär det fara för miljön, liv, personlig säkerhet eller hälsa eller risk för betydande ekonomisk skada om en föreskrift inte beslutas, får det som sägs i första stycket vidtas efter beslutet. Ändringen, som behandlas i avsnitt 15.3.1, innebär att förvaltnings- myndigheter under regeringen ska utreda de administrativa konse- kvenserna och dokumentera dessa i en konsekvensutredning innan beslut fattas om föreskrifter eller allmänna råd. 20.8Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2010:349) om vårdgaranti Vårdgarantin enligt § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska innehålla en försäkran om att landstingen uppfyller 1.tillgänglighetsgarantin som den enskilde söker kon- takt med primärvården, 2.bedömningsgarantin inom primärvården från det att den enskilde har sökt kontakt med primärvården, om en bedöm- ning inte kan göras när den enskilde söker kontakt med primärvården, 3.besöksgarantin inom den specialiserade vården från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nöd- vändig, från det att den enskilde har sökt kontakt med den specialise- rade vården, och 4. behandlingsgarantin från det att vårdgivaren har beslutat att den enskilde ska få den aktuella vården. Ändringen, som behandlas i avsnitt 11.2, gäller förändringar av vårdgarantin vad avser besöksgarantin inom primärvården. I andra punkten föreslås en följdändring utifrån förslaget till ändring av § första stycket andra punkten hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763), dvs. att besöksgarantin i primärvården ändras till en ”bedömningsgaranti”. Tidsfristen för att uppfylla vårdgarantin i denna del minskas . Enligt den nuvarande lydelsen gäller vårdgarantin i denna del ”om vårdgivaren har bedömt att den enskilde behöver besöka läkare”. Denna kvalifikation av vårdgarantin ska tas bort på grund av ändringen till en bedömningsgaranti, där det är ett besök till läkare som garanteras. Bedömningsgarantin ska i stället gälla ”om en bedömning inte kan göras när den enskilde söker kontakt med primärvården”. Enligt första punkten i vårdgarantin (tillgänglighetsgarantin inom primärvården) ska den enskilde få kontakt med primärvården som han eller hon söker den. Om den enskilde ges en medicinsk bedömning redan vid denna första kontakt är således bedömningsgarantin enligt andra punkten uppfylld. Särskilt yttrande av experten Invändningar mot utredarens förslag. Jag anser avseende remisskrav för akut vård vid sjukhus är helt fel väg att gå. Det ger signal om att det är patienter som ska styras för att uppnå ett effektivare resursutnyttjande. Medborgare och patien- ter måste istället få enkel och tydlig information om var inom hälso- och sjukvården de ska söka vård vid varje givet tillfälle. Att införa remisskrav för akut vård vid sjukhus kommer att flytta ett problem från en del av sjukvården till en annan. Grundproblemet, det vill säga, vem sjukvården är till för samt hur den organiseras utifrån medborgarnas behov av Hälso- och sjukvård måste hanteras på ett annat sätt än remisskrav till akut vård vid sjukhus. Min uppfattning är att medborgare och patienter inte söker akut vård vid sjukhus förrän alla andra möjligheter att tillgå sjukvård på annat sätt är uttömda, tillgänglighetsproblemati- ken innefattas i mitt påstående. Risken med förslaget är att patien- ter blir hänvisade till olika vårdnivåer, vem bedömer vad som är akut? Detta kan innebära, ännu sämre utnyttjande av Hälso- och sjukvårdens resurser än . Min bedömning är att remisskrav för akut vård vid sjukhus är fel väg att gå och kommer inte kommer att ge det resultat som utred- ningen önskar. SOU 1948:14 Den öppna läkarvården i riket. SOU 1958:15 Hälsovård och öppen sjukvård i landstingsområdena. SOU 1979:78 Mål och medel för hälso- och sjukvården. SOU 1984:39 Hälso- och sjukvård inför 90-talet m.m. SOU 1992:73 Välfärd och valfrihet. SOU 1993:38 Hälso- och sjukvården – Tre modeller, rapport från expertgruppen till HSU2000. SOU 1994:71 Om intyg och utlåtanden som utfärdas av hälso- och sjukvårdspersonal i yrkesutövningen. SOU 1994:126 Husläkarreformens första halvår. SOU 1999:66 God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården. SOU 2000:114 Samverkan – Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet m.m. SOU 2002:29 Riv ålderstrappan. SOU 2003:91 Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. SOU 2004:68 Sammanhållen hemvård. SOU 2005:82 Personer med tungt missbruk – stimulans till bättre vård och behandling. SOU 2006:100 Ambition och ansvar: nationell strategi för utveck- ling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, slutbetänkande. SOU 2007:12 Hälso- och sjukvården, sekretariatsrapport nr 2 till . SOU 2007:93 Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. SOU 2008:15 Lov att välja – Lag om valfrihetssystem. SOU 2008:37 Vårdval i . SOU 2008:117 Patientsäkerhet. Vad har gjorts? Vad behöver göras? SOU 2008:125 En reformerad grundlag. SOU 2008:126 I den äldres tjänst. SOU 2008:127 Patientens rätt. SOU 2008:129 Helikoptern i samhällets tjänst. SOU 2009:11 En nationell cancerstrategi för framtiden. SOU 2009:43 Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. SOU 2009:84 Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. SOU 2010:48 Multipla hälsoproblem bland personer . SOU 2010:65 Kompetens och ansvar. Betänkande av Behörighetsutredning. SOU 2011:55 Kommunaliserad hemsjukvård. SOU 2011:15 slutbetänkande. SOU 2011:35 Bättre insatser vid missbruk och beroende. SOU 2012:33 Gör det enklare! SOU 2013:2 Patientlag. SOU 2013:15 För framtidens hälsa - en ny läkarutbildning. SOU 2013:40 Att tänka nytt för att göra nytta, om perspektiv- skiften i offentlig verksamhet. SOU 2013:44 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. SOU 2013:45 Rätt information – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. SOU 2013:87 Starka tillsammans. SOU 2014:2 Framtidens valfrihetssystem – inom . SOU 2014:20 Läkemedel för särskilda behov. SOU 2014:23 Rätt information på rätt plats i rätt tid. SOU 2015:7 Krav på privata aktörer i välfärden. SOU 2015:20 Trygg och effektiv utskrivning från slutenvård. SOU 2015:32 Nästa fas i e-hälsoarbetet. SOU 2015:80 Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning. SOU 2015:98 Träning ger färdighet. SOU 2015:101 , Bilaga 7. Ds 1988:36 Den kommunala självstyrelsen, jämlikheten och varia- tionerna mellan kommunerna. Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen: rapport från Äldre- delegationen. Ds 2003:56 Högspecialiserad sjukvård – kartläggning och förslag. Ds 2012:2 Specialist i allmänmedicin – en yrkeskvalifikation för läkare i allmänpraktik. Ds 2014:9 En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst. 1978/79:178 om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården m.m. 1979/80:1 om . 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m.m. 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m.m. 1989/90:81 om ledningsansvaret inom den offentliga hälso- och sjukvården, m.m. 1990/91:14 om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Prop. 1991/92:150 med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition). 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 1987/88:176 Om äldreomsorgen inför 90-talet. 1997/98:189 Patientens ställning. 1992/93:160 om husläkare m.m. 1994/95:195 Primärvård, privata vårdgivare m.m. Prop. 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom omsorgsområdet. 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m. 2008/09:21 Kommunala kompetensfrågor m.m. Prop. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2009/10:67 Stärkt ställning för patienten – vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen. 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn. 2010/11:156 Bättre förutsättningar för skatteväxlingar mellan kommuner och landsting. 2011/12:34 om rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg. 2011/12:108 Specialist i allmänmedicin- en yrkeskvalifikation i allmänpraktik. 2011/12:149 Bättre tillgång till kommunala föreskrifter. 2012/13:77 God kvalitet och ökad tillgänglighet inom miss- bruks- och beroendevården. 2013/14:106 Patientlag. 2014/15:52 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården. 2014/15:72 om primärvårdens styrning. 2014/15:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2015/16:53 om patientsäkerhet. betänkande (1990/91:SoU 9). betänkande (2002/03:SoU 12) Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet. försäkring: Psykiska diagnoser i kontaktyrken inom vård, skola och omsorg, 2015. : Nationell tillsyn av överbeläggningar inom akutsjukvården, rapport 2012:2. Capire/HCM: Design av tjänster inom hälsa, vård och omsorg – en kunskapsöversikt, 2013. i samverkan, Handlingsplan 2013–2018 – Lands- tings, regioners och kommuners samarbete inom eHälso- området, 2012. : Översiktig kartläggning av eHälsa i , 2014. : Goda år på ålderns höst? European Observatory on ; primary care in a changing Europe, 2015. FoU : Närsjukvård – Samverkan mellan olika professioner i hemsjukvården, 2010. FoU i Väst/GR: Implementering av Västbus – Slutrapport från utvärderingen om införande av ny samverkansmodell kring barn och ungdom med sammansatt psykisk/psykiatrisk och social problematik i och kommunerna i , 2010. FoU i Väst/GR: Mellan människor och dokument – att skapa en långsiktig samverkan mellan kommuner och psykiatri, 2009. FoU i Väst/GR: Onödig slutenvård av sköra äldre, en kunskaps- översikt, 2013. Forum för välfärd: preventionspilot i , 2015. Forum för välfärd: Integrerad vårdpilot, 2014. : Närvården i västra – Utvärdering och ekonomisk analys av Närsjukvårdsteamet, Mobila palliativa teamet och Mobil hemsjukvårdsläkare. Slut- rapport till Kommuner och Landsting, 2013. Health Consumer Powerhouse, Euro Health Consumer Index 2014, 2015. , , SU: Att ge om- sorg mitt i livet: hur påverkar det arbete och försörjning? , , 2014:1. : Äldre efterfrågar kontinuitet. Nationell tillsyn av vård och omsorg om äldre – slutrapport , 2013. : Kommunikationsbrister i vården, 2014. : Tillsynsrapport – De viktigaste iakttagelserna inom tillsyn och tillståndsprövning . : Hur står det till med våra akutmottagningar? : Lapptäcke utan sömmar. En rapport om äldre med stora vård- och omsorgsbehov och deras anhöriga, 2014. : Plats för proffsen – ett alternativ till new public mana- gement i 2015. : Uppföljning av vårdval i primärvården. Val- frihet, mångfald och etableringsförutsättningar. , , , Spri: Primärvård Äldreomsorger Samverkan. , , , Spri: Primärvård – innehåll och utveckling . Leading Health Care: På väg mot en värdefull styrning. Ersätt- ningssystem för en sammanhållen vård & omsorg om äldre, 2012. Leading Health Care: Mångfaldig styrning – en teoriöversikt, LHC. Leading Health Care: Ekonomi på tvären: Ersättningsmodeller för samverkan – en vägledning, 2014. Leading Health Care, Framtidens hälsa, vård och omsorg: Detta kommer debatten att handla om, 2014. : Varför kan inte doktorn komma? Problembild och lösningar för mer läkarnärvaro i de sköra äldres sjukvård, 2013. : Kostnader och produktion i primärvårdens vårdval – uppföljning av vårdvalets primärvård som en del av den sam- lade hälso- och sjukvården, 2014. : Metodbeskrivning och basuppgifter om primär- vårdens läkarverksamheter, primärvårdsenkät . Myndigheten för delaktighet: Digitala tjänster, 2015. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Patientcentrering i svensk hälso- och sjukvård – En extern utvärdering och sex re- kommendationer för förbättring, 2012. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Effekter av valfrihet inom hälso- och sjukvård – en kartläggning av kunskapsläget, 2012. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys : Produktivitetsskill- nader i äldreomsorgen – Variationer, förklaringsfaktorer och ut- vecklingsbehov, 2013. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Ur led är tiden – Fyra utvecklingsområden för en mer effektiv användning av läkares tid och kompetens, 2013. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Statens styrning av vården och omsorgen med prestationsbaserad ersättning, 2013. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Vården ur patienternas perspektiv – Jämförelser mellan och 10 andra länder, 2014. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Strukturreformer i hälso- och sjukvårdsystem, 2014. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: VIP i vården? – Om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom, 2014. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Hemtjänst, vård- och omsorgsboende eller mitt emellan? Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Sjukt engagerad, 2015. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Vårdval och jämlik vård inom primärvården, 2015. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Vården ur primär- vårdsläkarnas perspektiv, 2015. : Vård- och omsorgsmöte i hemmet – Sam- verkan kring sköra äldre, 2014. PRO m.fl.: En vård värd samverkan. Vårt upprop till samverkan mellan äldrevård och äldreomsorg, 2012. PRO: LOV, lagen om valfrihetssystem, 2012. PWC: Digitala doktorn kan komma, 2015. län , Styrning mot sam- verkan och styrning av samverkan, 2010. : Arbetsmarknaden i , Sjuksköterskorna, och efterfrågan , 2015. : Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet (RiR 2009:10). : Samordning av stöd till barn och unga med funk- tionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17). : Statens satsningar på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20). : Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej (RiR 2014:20). : Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrå- gan? (RiR 2014:22). : Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner (RiR 2015:19). () 2013: Förut- sättningar för ett nationellt hälsobibliotek, Förstudie. SBU: Omhändertagande av äldre som inkommer akut till sjukhus – med fokus på sköra äldre, 2013. SBU: Rehabilitering av äldre personer med höftfrakturer – inter- disciplinära team, 2015. SBU: Tidig koordinerad utskrivning och fortsatt rehabilitering i hemmiljö för äldre efter stroke, 2015. Kommuner och Landsting. Effektivare nyttjande av tid och resurser? Kartläggning av de administrativa processerna samt undersköterskors och läkarsekreterares uppgifter, 2005. Kommuner och Landsting: Kvalitativ uppföljning av multisjuka äldre i ordinärt boende, 2012. Kommuner och Landsting: Bättre liv för sjuka äldre Ana- lysrapport 3. Sammanhållen vård och omsorg, 2014. Kommuner och Landsting: – psykisk hälsa hos barn och unga – Slutredovisning, 2012. Kommuner och Landsting: Vårdbarometern. Befolkning- ens attityder till, kunskaper om och förväntningar på hälso- och sjukvården, befolkningsundersökning, 2014. Kommuner och Landsting, Statistik om hälso- och sjuk- vård samt regional utveckling, 2015. Kommuner och Landsting, Svensk sjukvård i internatio- nell jämförelse, 2015. : Den ljusnande framtid är vård – Delresultat från , 2010. : Empati och high tech – Delresultat från LEV- projektet, 2012. : Principprogram för den öppna vården, 1968. : Hälso- och sjukvård inför 80-talet. Principprogram för vård, 1976:1. : PM 166/87. : Primärvårdsuppföljning 1989, rapport 1990:35. : Omfattningen av administration i vården, 2000. : Primärvårdens bidrag till hälso- och sjukvårdens systemeffektivitet, 2001. : Utan helhetssyn ingen primärvård. En studie av ett svårfångat begrepp, 2004. : Trygghet – En studie om patienters syn på lång- siktiga och förtroendefulla relationer i primärvården, 2003. : Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom, 2010. Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patient- perspektiv. Delredovisning, 2011. Ojämna villkor för hälsa och vård – jämlikhetsper- spektiv på hälso- och sjukvården, 2011. : Sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Primärvårdens och äldreomsorgens uppdrag och insatser, 2011. : Uppföljning av ändring i hälso- och sjukvårdslagen gällande fast vårdkontakt m.m. 2012. : Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patient- perspektiv. Slutredovisning, 2012. : Tillsynsrapport – hälso- och sjukvård och socialtjänst. : Att ta fram ett vård- och omsorgsprogram för de mest sjuka äldre – stöd för vård- och omsorgsgivare, kommuner, landsting och regioner, 2012. : Vårdgaranti och kömiljard – Uppföljning 201.3 : Äldre – vård och omsorg – Kom- munala insatser enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjuk- vårdslagen, 2013. : Äldre och personer med funktionsnedsättning – regiform . Vissa kommunala insatser enligt socialtjänst- lagen. : Primärvårdens ansvar och insatser för de mest sjuka äldre, Kartläggning av korttidsboenden samt utbud av primärvård och övrig vård och omsorg, 2013. : Beskriva äldres behov och följa resultat inom hälso- och sjukvård – Urval ur ICF och KVÅ 2013. : Öppna jämförelser 2014 – Jämlik vård – Somatisk vård vid samtidig psykisk sjukdom. : DRG-statistik 2012 – En beskrivning av vårdkon- sumtion i , 2014.