sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Regeringen ska utifrån ansökningarna välja ut kommuner utifrån aspekter som är relevanta i en uppföljning. Försöksverksamheten ska följas upp och utvär- deras av regeringen i särskild ordning. Försöksverksam- hetens framgång ska bedömas efter valdeltagandets nivå, dess för- måga att engagera unga till att ta förtroendeuppdrag i kommunen och andra relevanta demokratieffekter. Ett arbete med att utvärdera effekterna bör lämpligen påbörjas då försöksverksam- heten pågår. Förslaget innebär att en tidsbegränsad lag ska börja gälla från och upphöra . ska ta fram en förordning, i vilken kriterierna som ska gälla för regeringens hantering av ansökningar närmare ska beskrivas. 110 European Parliament resolution of on the reform of the electoral law of Union (2015/2035(INL)). Ungas delaktighet och inflytande 14.8.2Unga ska ges reella möjligheter till inflytande i kommuner och landsting Utredningens förslag: Förslaget om att fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förutsättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut innebär att kommunerna och landstingen också bör tillförsäkra sig om att ungas perspektiv kommer till uttryck i beslutsprocesser. Vi föreslår i kapitel 11 att fullmäktige ska verka för att medlemmar- na har förutsättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut. Förslaget omfattar alla kommunmedlemmar och därmed även personer . Konkret betyder det att fullmäktige ska verka för att ungas perspektiv tillgodoses i beslutsprocesserna. Vi anser att det är viktigt att möjligheterna till inflytande är reella för unga i kommunerna och landstingen och att ungas roll i den lokala beslutsprocessen är tydlig. En majoritet av kommunerna och landstingen har inrättat ungdomsråd eller motsvarande inflytande- forum där unga i kommunen eller inbjuds att medverka i politiska beslutsprocesser. Vår översyn av dessa forum visar att de inte alltid har fungerat ändamålsenligt. Motiven och syftena varierar och är i många fall otydliga, liksom de ungas möjligheter att påverka den lokala politiken. Det finns även föreningar och organisationer för och av unga i alla kommuner och landsting. I en rapport från LSU fram- går det dock att ungdomsorganisationer inte är delaktiga i besluts- processer inför beslut som rör unga i en majoritet av landets kom- muner och att flertalet kommuner saknar kunskap om ungas orga- nisering på lokal nivå.111 Formerna för hur ungas perspektiv tillgodoses vid beredningen av viktiga ärenden är enligt vår mening en fråga som kommuner och landsting själva måste avgöra. Vilket arbetssätt som bäst främjar ungas inflytande och delaktighet i den lokala demokratin är en fråga om de lokala omständigheterna och de ungas behov och in- tressen. Vi anser dock att det finns ett värde i att kommuner och landsting etablerar konkreta forum för ungas inflytande, såsom 111 LSU, 2012. Ungas delaktighet och inflytande ungdomsråd, ungdomsfullmäktige eller motsvarande. Vi har i vår översyn av ungdomsråden noterat att det finns en betydande varia- tion i hur dessa är organiserade. Vi menar dock att det är centralt att det finns ett formellt regelverk för hur ungas inflytande ska till- godoses i den politiska beslutsprocessen samt att unga ges möjlig- het att påverka i ett tidigt skede. Det är också viktigt att återkopp- ling sker till de som har deltagit och att det finns sätt att följa upp i vilken utsträckning som hänsyn har tagits till ungas perspektiv. I vår översyn av funktionshindersråden i kapitel 15 har vi noterat att dessa ofta har en mer formaliserad roll i den politiska orga- nisationen än vad ungdomsråden har. I de flesta kommuner och landsting finns det regelverk för hur funktionshindersrådens deltagande ska ta sig uttryck. Förekomsten av tydliga regler för när och hur särskilda medborgargrupper ska delta i beslutsprocesser gör att möjligheterna till inflytande blir tydliga och konkreta. Vi anser mot denna bakgrund att fullmäktige bör anta regelverk för hur ungas perspektiv ska beaktas i den politiska beslutsprocessen. Utöver att inflytandet blir mer formaliserat kan det också bidra till att förtydliga att de unga ska bjudas in att påverka fler områden än de som traditionellt uppfattas som ungdomsfrågor. Ge forumen för ungas inflytande goda förutsättningar att fungera Unga har överlag svagare resurser och politiska kunskaper än vuxna och har därför svårare att göra sin röst hörd. Vidare har de unga som vi har intervjuat uppgett att beslutsprocesserna ofta är svåra och tidskrävande, vilket försvårar ungas påverkansmöjligheter. Det är därmed viktigt att anpassa möjligheterna till inflytande och del- aktighet till de ungas förutsättningar. I de samråd som utredningen har haft med företrädare för ungas organisationer samt unga som är aktiva i ungdomsråd har flera lyft att de förtroendevalda ibland upp- levs vara ointresserade av att ta hänsyn till ungas åsikter och idéer. För att säkerställa att ungas perspektiv tas tillvara i de politiska beslutsprocesserna vill vi framhålla vikten av att de förtroendevalda deltar i de möten och samråd som hålls med unga samt att unga ges möjligheter att påverka den politiska beslutsprocessen i ett tidigt skede. Ungas delaktighet och inflytande Ytterligare en viktig aspekt är att de forum för ungas inflytande som finns i kommuner och landsting utgör en formell del av besluts- processen och att dessa forum får ett konkret stöd från kommunen eller . Det skapar förutsättningar för ett långsiktigt arbete med att inkludera ungas perspektiv i beslutsfattandet. Den politiska jämlikheten ska beaktas när unga ges möjlighet att påverka politiska beslut En central utmaning för de befintliga forumen för ungas inflytande gäller den politiska jämlikheten. De unga som ges möjlighet att på- verka den politiska beslutsprocessen är inte alltid representativa för gruppen unga i sin helhet. Resursstarka unga, som i övrigt är mer delaktiga i samhället, är ofta överrepresenterade i forumen. Kom- munerna och landstingen bör därför verka för att tillgodose att alla unga ges möjligheter att göra sin röst hörd. För att få en samlad bild av ungas åsikter bör kommunen eller verka för att de unga som deltar i samråden i största möjliga utsträckning avspeglar sammansättningen av de unga i kommunen eller när det kommer till t.ex. kön, bakgrund, funktionsförmåga och socioeko- nomisk ställning. Unga i ungdomsråd och motsvarande företräder sällan organisa- tioner, till skillnad från medlemmarna i funktionshindersråd och pensionärsråd, utan består vanligen av enskilda engagerade unga. I vissa kommuner väljs representanterna genom val i skolan, men ofta har representanterna tillfrågats att medverka av en kompis eller någon vuxen i skolan eller fritidsverksamheten. Om de existerande inflytandeforumen inte lockar ungdomar som är representativa för gruppen unga i sin helhet bör kompletterande metoder för inhämt- ning av åsikter utvecklas. Ett annat tillvägagångssätt för att fånga in ungas perspektiv är att välja in representanter från föreningar och olika sammanslutningar för unga, exempelvis fritidsgårdar, elevråd, elevkårer, nätverk och sociala rörelser, idrotts- och kulturföreningar och övrigt förenings- liv i ungdomsråden, alternativt att kommunerna samråder direkt med dessa. Utredningens översyn har visat att kommunerna ofta saknar kunskap om de befintliga ungdomsorganisationerna i kommunen samt metoder för att samråda med dem i beslutsprocesser. En stor andel av kommunerna, , uppger att de främst samråder Ungas delaktighet och inflytande med de unga genom ungdomsråd och motsvarande. Eftersom det unga föreningslivet ofta företräder flera olika ungdomsperspektiv menar vi att det är viktigt att kommunerna också hittar sätt att sam- råda med dem. Använd nya och innovativa metoder för att samråda med unga För att inkludera unga i det politiska beslutsfattandet är det viktigt med ett öppet förhållningssätt till olika inflytandekanaler och en villighet att prova nya och innovativa metoder. Vi har under utred- ningsarbetet kommit i kontakt med kommuner som har arbetat med s.k. unga kommunutvecklare. De unga anställs på projektbasis eller som sommarjobbare med syftet att utveckla kommunens eller lands- tingets verksamheter utifrån ungas perspektiv. Det kan handla om att involvera unga i utvecklingen av en ny stadsdel, såsom i , eller att ge unga i uppdrag att granska eller utvärdera en del av den kommunala verksamheten. I kommun fick t.ex. fem unga i uppdrag att, utifrån resultatet i de enkätundersökningar som har sammanställts om ungas situation i kommunen, ge förslag på förbättringsåtgärder. Genom arbetet har de unga fått ökad kunskap om hur kommunerna fungerar medan kommunen har fått värde- fulla synpunkter från en grupp i samhället som deltar i lägre utsträckning än andra. Att de unga får ersättning för sitt arbete möjliggör att unga med olika förutsättningar kan delta. Sker arbetet ideellt finns det en risk att endast resursstarka ungdomar deltar. Ett annat sätt att skapa kontaktytor mellan unga och förtroende- valda är att de förtroendevalda lämnar för att möta unga på olika platser i kommunen eller . Det finns kom- muner som har politikerluncher där politiker besöker skolor under lunchen och samtalar med de unga . Andra har med- borgarmöten där de förtroendevalda möter de unga på olika arenor där de unga känner sig bekväma, såsom fritidsgårdar och . Flera kommuner och landsting har dessutom utvecklat digitala påverkanskanaler, exempelvis specialanpassade appar, sms-paneler och särskilda hemsidor, där unga kan lämna förslag på hur kommunens verksamheter kan utvecklas. Digitala lösningar för att öka ungas in- Ungas delaktighet och inflytande flytande och delaktighet kan komplettera, men inte ersätta, fysiska möten och personlig kontakt. Inflytandeforum för unga som kanaler för partipolitiskt engagemang Inflytandeforumens potential att utgöra kanaler för partipolitiskt engagemang är en fråga som har aktualiserats i de samråd och inter- vjuer vi har genomfört med ungdomsråd och motsvarande runt om i landet. som deras profilering som partipolitiskt neutrala forum är viktig, kan de också utgöra en möjlig väg in till partipolitiskt engagemang för de unga som är aktiva i de olika inflytandeforumen. Det finns enligt vår mening utrymme för att utveckla och bredda kontaktytan mellan de politiska partierna och de ungas inflytande- forum. Vi anser därför att de politiska partierna, och i synnerhet ungdomsförbunden, i större utsträckning bör hitta former för sam- verkan med inflytandeforumen i syfte att väcka ett intresse för parti- politiskt engagemang bland de unga. 14.8.3En genomtänkt och sammanhållen ungdomspolicy Utredningens bedömning: För att ungas perspektiv ska få ett konkret genomslag i det politiska beslutsfattandet bör kommuner och landsting anta en policy eller en handlingsplan för den lokala ungdomspolitiken. I och med den ungdomspolitiska propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191) fastslog regeringen att den nationella ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och att ungdomspolitiken ska beaktas i all offentlig verksamhet på alla nivåer i samhället. Regeringen kon- staterade även att den nationella ungdomspolitiken måste ses som relevant av, och kunna anpassas till, den lokala nivån för att den nationella politiken ska kunna vara vägledande i kommunernas och landstingens arbete med ungdomspolitika frågor. I kapitel 11 föreslår vi att en bestämmelse införs i kommunal- lagen om att fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förut- sättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut. Ungas delaktighet och inflytande förslag i kapitel 13 om folkmotion innebär att en procent av de folkbokförda, oavsett ålder, ges möjlighet att väcka ett ärende i fullmäktige. Dessa förslag är förenliga med målen för den natio- nella ungdomspolitiken. Mot bakgrund av våra förslag och formu- leringarna i den nationella ungdomspolitiken anser vi att det kan vara värdefullt för kommunerna och landstingen att anta en policy eller handlingsplan som beskriver inriktningen för det demokratifräm- jande arbetet för unga på lokal nivå. Ungefär hälften av kommunerna och landstingen har antagit ungdomspolitiska policyer, handlingsplaner eller motsvarande. Vi anser att de kan finnas ett värde i att alla kommuner och landsting tar fram en lokal ungdomspolicy eller handlingsplan. Genom att ett styrdokument tas fram för ungas inflytande ökar möjligheterna att ungas perspektiv får genomslag i den förda politiken i kommuner och landsting. Därtill ökar möjligheten för unga i kommunen eller att få kännedom om målen för ungdomspolitiken, något som kan främja ett ökat engagemang bland de unga. Målen och riktlinjerna för hur kommunerna eller landstingen ska arbeta för att främja ungas delaktighet och inflytande kan vara en del av den policy eller handlingsplan som gäller det övergripande demokratiarbetet i kommunen eller . Vi beskriver vikten av en genomtänkt och sammanhållen demokratipolicy på lokal nivå närmare i kapitel 11. Styrdokumenten bör utformas som sektorsövergripande dokument och bör tas fram i samråd med de unga i kommunen eller lands- tinget samt följas upp med jämna mellanrum. Ungas delaktighet och inflytande 14.8.4Öka skolelevers kunskaper om formerna för medborgerligt inflytande Utredningens förslag: För att öka kunskapen om hur kommuner och landsting fungerar och om formerna för medborgerligt in- flytande ska kunskap om den lokala demokratins funktionssätt ingå som en av insatserna i det nationella skolutvecklings- programmet. Flera aktörer som är verksamma i skolan har framfört att eleverna har bristande kunskaper om lokal demokrati och de möjligheter som finns att påverka politiska beslut i den egna kommunen och . Den lokala demokratins funktionssätt är ett perspektiv som ofta hamnar i skymundan för den nationella nivån. Enligt MUCF:s nationella ungdomsenkät är det av de unga i åldrarna 16–25 som inte vet till vem eller var de skulle vända sig om de vill vara med och påverka något i kommunen eller . Ungas politiska engagemang skulle enligt vår bedöm- ning öka om fler fick kunskap om hur de ska gå till väga för att påverka det politiska beslutsfattandet.112 MUCF har i en rapport föreslagit att lärare och skolledare bör utbildas i demokratifrågor för att bl.a. kunna orientera elever om den lokala demokratin och dess påverkansvägar.113 Behovet av ökade insatser på detta område har även påtalats av i en rapport från där det konstateras att samhällskunskapsundervisningen, genom att exempelvis belysa vilka möjligheter medborgare har att påverka, överlag problematiserar demokratifrågor i väldigt liten utsträckning.114 Mot bakgrund av ungas bristande kännedom om hur de kan på- verka frågor på lokal nivå anser vi att det finns skäl att ytterligare stärka undervisningen i detta avseende. Det kan bl.a. gälla hur kommuner och landsting fungerar, hur de styrs och de möjligheter som finns för medborgare att påverka politiska beslut på lokal nivå. Vi föreslår därför att undervisningen om den lokala demokratins funktionssätt bör ingå i insatsen Arbetsformer och arbetssätt för att utveckla skolans värdegrund i det nationella skolutvecklingsprogram- 112MUCF, 2015a. 113Ungdomsstyrelsen, 2010. 114Skolverket, 2013a. Ungas delaktighet och inflytande met, som är ett regeringsuppdrag till . Vårt förslag kan fångas upp inom ramen för det bredare utvecklingsförslag som redan ingår i programmet. 14.8.5Samverkan mellan skolor och den lokala politiska förvaltningen Utredningens bedömning: För att eleverna ska få en konkret förståelse för den lokala demokratins funktionssätt bör skolor i större utsträckning än samverka med den politiska förvalt- ningen i kommuner och landsting och träffa företrädare för de politiska partierna på lokal nivå. För att ge eleverna en konkret förståelse för den lokala demokratins funktionssätt anser vi att skolor i ökad utsträckning bör samverka med den politiska förvaltningen i kommuner och landsting. Det kan ske genom att besöka fullmäktige och lyssna på fullmäktigesam- manträden. Ytterligare ett sätt att öka kunskapen bland eleverna om lokalpolitiska frågor är att bjuda in förtroendevalda till skolan. Genom att lokala beslutsfattare bjuds in till skolan eller att elever bjuds in till kan en konstruktiv dialog främjas mellan lokala beslutsfattare och barn och unga i skolan. Barnombuds- mannen föreslog i sitt remissyttrande till Kommundemokratikom- mitténs slutbetänkande Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) att beslutsunderlagen till de kommunala frågorna skulle kunna utgöra underlag till de olika ämnena i skolundervisningen. Vi anser att så- dana inslag i undervisningen skulle kunna bidra till att dels knyta aktuella samhällsfrågor till undervisningen på barnens och ungdomar- nas villkor, dels öka deras kunskap om hur de kan påverka kom- munala beslut. Möjligheterna för de unga att engagera sig och utöva inflytande i lokala frågor skulle därmed öka. Även verksamheter utanför själva skolan kan spela en viktig roll i att stärka undervisningen om demokrati. De program och aktivi- teter som sändes och bedrevs av Utbildningsradion, Valår i skolan, är exempel på sådana verksamheter. Ett annat positivt exempel är riksdags besöksverksamhet och, den till hög- stadieelever inriktade, ”Demokrativerkstaden”. Det är angeläget med både information och aktiviteter som rör den lokala politiken och Ungas delaktighet och inflytande de lokala valen. Det nya Demokrati- och migrationsmuseet i är ett exempel på ett initiativ som ger skolor möjlighet till lokal fördjupning på området. Enligt MUCF:s utvärdering av skolvalen var det många skolor som valde att inte bjuda in politiska partier eftersom de upplevde deras närvaro på skolan som känslig.115 Denna problematik utreds för tillfället av Utredningen om politisk information i skolan (U 2014:13). Vi anser att det också finns skäl för att en satsning görs på att förmedla information till skolor och de lokala politiska försam- lingarna om hur kontakten mellan skolor och förtroendevalda kan se ut mellan valen. MUCF tog inför skolvalen 2014 på regeringens uppdrag fram stödmaterialet Prata politik! – ett metodmaterial för demokratiska samtal i skolan. MUCF bör därför tillsammans med få i uppdrag att ta fram information och handledning för skolor, kommuner och landsting med exempel på samarbets- metoder för undervisning om den lokala demokratin. 14.8.6Skolelevers kunskaper i kritisk granskning och källkritik ska öka Utredningens förslag: För att kunskapen om kritisk granskning och källkritik ska öka bland skolelever ska kritisk granskning och källkritik ingå som en av insatserna i det nationella skolutveck- lingsprogrammet. Som vi har visat tidigare i kapitlet (14.5) finns det brister i under- visningen om skolelevers färdigheter gällande kritiskt tänkande och granskande samt källkritik. Enligt uppger exempelvis en tredjedel av unga i årskurs 7–9 att de inte får någon undervisning i källkritik alls. konstaterar också att kompetensen om frågor som rör , medie- och informationskunnighet, varierar bland lärarna samt att frågan bör prioriteras högre. Därutöver har också Skolinspektionen gjort bedömningen att unga behöver lära sig mer abstrakt och kritiskt tänkande. I takt med att antalet medbor- gare som undviker traditionella nyhetsmedier växer aktualiseras be- hovet av kompetens på området för källkritik och kritiskt granskande. 115 MUCF, 2015b. Ungas delaktighet och inflytande Regeringen gav 2015 i uppdrag att föreslå nya natio- nella it-strategier för skolväsendet.116 Strategierna ska bl.a. omfatta förslag som syftar till en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna. Uppdraget ska redovisas . Även i det nationella skolutvecklingsprogrammet finns det, utöver insatsen som rör arbetsformer och arbetssätt för att utveckla skolans värdegrund, en insats som handlar om att ta fram förslag till kompentens- utvecklingsinsatser på it-området. Ett arbete för att främja elevernas kunskaper i källkritik och kritiskt granskning anknyter till båda insatserna i det nationella skolutvecklingsprogrammet. I och med digitaliseringen har antalet informationskällor vuxit, liksom behovet av att snabbt kunna avgöra vad som är exempelvis konspirations- teorier och vad som kan anses vara en godtagbar källa. Att kunna granska och källkritiskt bedöma information är nödvändigt för att på ett säkert sätt kunna använda internet som informationskälla. Mot bakgrund av detta föreslår vi att undervisning om kritisk gransk- ning och källkritik ska ingå som en prioriterad del i det nationella skolutvecklingsprogrammet. 14.8.7Stärk ungas egen organisering, föreningskunskap och främja föreningsengagemanget i skolan Utredningens bedömning: Ungas rätt att liksom andra medbor- gare gå samman för att ägna sig åt gemensamma intressen eller för att driva opinionsbildning och politik, såväl i skolan som , bör uppmuntras, respekteras och stödjas. Föreningsengagemang och andra typer av organisering bidrar till att ge den enskilde färdigheter och kunskaper som är viktiga i ett demokratiskt samhälle. Genom olika former av organisering kan den enskilde också bli en del av ett socialt nätverk och få erfarenheter som kan vara betydelsefulla vid etableringen i arbetslivet. Vår över- syn visar att ideellt arbete ofta är knutet till socioekonomiska fak- torer. Personer vars föräldrar har arbetat ideellt gör också oftare det själva, liksom personer med hög utbildning. Skolan har som en del i sitt uppdrag med att förmedla kunskap om de mänskliga 116 Regeringsbeslut U2015/04666/S. Ungas delaktighet och inflytande rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna en viktig uppgift i att förmedla kunskap om organisering. Ökad kun- skap om organisering kan bidra till ett intresse för att bli medlem i och bilda en förening eller att skapa ett nätverk. Genom utbildnings- insatser för att öka elevers kunskaper om organisering kan skolan därmed främja den politiska jämlikheten i det civila samhället. Föreningskunskap är något som finns på schemat i vissa grund- och gymnasieskolor. De skolor som har infört ämnet har, att be- döma av det underlag som utredningen tagit del av, gjort det för att säkerställa att eleverna har kunskaper och färdigheter som möjlig- gör ett föreningsengagemang. Det är dock inte alla skolor som på detta sätt värnar elevernas föreningsengagemang. Företrädare för olika ungdomsföreningar har i våra samråd uppgett att de stöter på utmaningar i sina försök att få tillgång till skolans lokaler. Det har hänt att personal på skolan gör en åtskillnad mellan vilka föreningar som får disponera lokaler i skolan. Vidare har exempelvis rektorer uppmanat elever att inte delta i aktiviteter som en viss förening an- ordnar. Det är svårt att bedöma omfattningen av dessa begräns- ningar, men det är allvarligt om sådana förekommer. Möjlighet till inflytande och delaktighet genom formella sam- verkansorgan, till exempel klassråd, elevråd och elevkårer, finns på de flesta skolorna. Det senaste årtiondets skoldebatt med den starka betoningen på skolans kunskapsuppdrag och lärares och rek- torers roll har dock resulterat i en nedvärdering av elevinflytandet och gjort att demokratiuppdraget hamnat något i skymundan. Det är angeläget att elevernas expertis tas till vara och att elevernas syn- punkter respekteras i beslutsprocesser på den enskilda skolan. Skill- naderna mellan skolor gällande i vilken utsträckning elever upplever att de ges något reellt inflytande är enligt stora. Samman- taget gör bedömningen att elevinflytandet behöver ut- vecklas i mer än hälften av de inspekterade skolorna.117 Vi anser att skolor bör se värdet i ungas egen organisering och föreningsengagemang. De bör främja ungas möjligheter till organise- ring i och utanför skolan. Det är också viktigt att ideella föreningar och nätverk ges tillträde till skolorna och att kontaktytorna mellan elever och företrädare för det civila samhället främjas.