sou · H4B332 · 2016-04-27 00:00:00 — Mer långvariga och kroniska besvär kan också uppträda, som mag-tarmproblematik, njur- och leverskador eller förlamningar.39 I uppföljningsstudier av utbrottet i konstaterades att den dödlighet som sammanhängde med utbrottet av denna protozo efter ut- brottet omfattade ett 50-tal personer, många till följd av att de också hade nedsatt immunförsvar.40 Ett flertal mer omfattande utbrott kopplade till virus och parasiter har förekommit som pekar på problem också under nordiska förhållanden, bland annat i Bergen (Giardia, 2004), Lilla 37Smittskyddsinstutet, och (2011). Smittsamma sjukdomar i ett förändrat klimat. Redovisning av ett gemensamt regerings- uppdrag. 38Zhou, L. et al. (2003). Molecular surveillance of Cryptosporidium spp. in raw wastewater in : implications for understanding outbreak occurrence and transmission dynamics. J. Clin. Microbiol., 41(11):5274–5277. 39Livsmedelsverket (2012). Mikrobiologiska dricksvattenrisker ur ett kretsloppsperspektiv – behov och åtgärder. Rapport nr 6. 40Hoxie, N. J. et al. (1997). Cryptosporidiosis-associated mortality following a massive waterborne outbreak in , . J. Publ. Health, 87(12):2032–2035. Edet (Calicivirus, 2010), (Cryptosporidium hominis, 2010–2011) och (Cryptosporidium hominis, 2011).41 Kunskapsläget kring olika risker förbättras fortlöpande. har bland annat gjort omfattande studier av kunskapsläge, förmåga och behov hos berörda aktörer då det gäller mikrobiologiska dricksvattenrisker.42 Studier har också påvisat klara samband mellan kraftig nederbörd och utbrott av magsjuka, bland annat i . Fördröjnings- effekter stärker bedömningen att det främst rör sig om virus. Det har också visats att den endemiska nivån av magsjuka kan minskas med hög avancerad beredning i vattenverken, vilket gäller såväl yt- som grundvattenberoende kommuner.43 Kunskapsläget är dock under utveckling. En aktuell modellerad studie från ger belägg för klimatbetingad ökad spridning av Campylobacter och Cryptosporidium från betesmarker till närbelägna vattendrag, men indikerar utspädnings- effekter genom ökande avrinning. Nettoeffekten kan därmed visa sig liten. Studien tar dock inte hänsyn till de humusrika vattentyper som i ökad utsträckning kännetecknar stora delar av Sverige.44 Svenska yt- och grundvattenverk är sårbara för de på- gående klimatförändringarna. Risk finns för successivt ökad fre- kvens av vattenburna sjukdomsutbrott eftersom det kan före- komma brister i vattenverkens reningsprocesser. Barriären mot miljö- och hälsostörande kemiska ämnen är bristfällig vid många yt- och grundvattenvattenverk. Den mikrobiologiska reningseffekten sätts ned av stigande humushalter i råvattnet, vilket 41Livsmedelsverket (2012), Mikrobiologiska dricksvattenrisker ur ett kretsloppsperspektiv – behov och åtgärder, Rapport nr 6, samt (2011), Cryptosporidium i , arbete med det dricksvattenburna utbrottet i –2011. 42Livsmedelsverket (2012), Mikrobiologiska dricksvattenrisker ur ett kretsloppsperspektiv – behov och åtgärder, Rapport nr 6, samt (2013), Mikrobiologiska risker vid dricksvattendistribution – översikt av händelser, driftstörningar, problem och rutiner, Rapport nr 19. 43Tornevi, A. (2015). Precipitation, raw water quality, drinking water treatment and gastrointestinal illness. university, Dept. 44Sterk, A. Schijven, J. et al. (2016). Effect of climate change on runoff of Campylobacter and Cryptosporidium from land to surface water. (95)90–102. i sin tur stör olika typer av desinfektions- och inaktiverings- processer vid vattenverken. Problemen är delvis klimatgenererade och väntas därför tillta, främst i södra och mellersta delarna av landet. Även för distributionssystemen kan riskerna öka, t.ex. till följd av sättningar, skred och ras eller genom att föroreningar tränger in i ledningssystemen vid tryckfall och andra typer av avbrott. Beredningsprocesser och distribution av dricksvatten beskrivs närmare i kapitel 3. I nedanstående avsnitt kommenteras främst de klimateffekter som påverkar systemens funktionalitet. Ytvattenförekomster exponeras för en rad riskfaktorer, som i regel inte i lika hög grad eller med större tidsmässig fördröjning kan påverka grundvattenförekomster. Temperaturer och nederbördens storlek, intensitet och variationer påverkar, liksom anknytande markanvändning och föroreningskällor inom tillrin- ningsområdet. Ytvattenförekomster utgör inte sällan recipienter för renat avloppsvatten och dagvatten. har inte i uppdrag att närmare studera dessa delar av dricksvattnets kretslopp, men kan konstatera att bristfällig rening och risk för bräddningar som följd av klimatförändringar också innebär ökande risker för dricksvattnet. Kraftiga regn kopplat till översvämningar ökar på olika sätt riskerna för kemiska och mikrobiella föroreningar av täkterna. Vattendragens flödeshastigheter påverkas, liksom på sina håll riskerna för erosion, sedimentering, ras och skred. Klimatföränd- ringarna kan också innebära förändringar avseende nedbrytnings- processer, upptag hos organismer, algbildning m.m., vilket sam- mantaget ger effekter på råvattnets kvalitet. Utformningen av vattenskyddsområden med föreskrifter skapar viktiga förutsättningar för att bevara ett bra råvatten. Kvaliteten på- verkas negativt genom att halter av humusämnen, grumlighet, när- salter m.m. ökar, vilket Klimat- och sårbarhetsutredningen på- pekade i sin beskrivning av riskerna för dricksvattnet.45 Klimatför- 45 SOU 2007:60, Bilaga B 13, s. 20. ändringar som ger höjda temperaturer kan vidare medverka till ökad tillväxt av cyanobakterier (blågröna alger) och produktion av hälsofarliga toxiner, vilket lyfts fram som ett allvar- ligt kvalitetshot i svenska vatten.46 Höjning av vattentemperaturer påverkar de näringsmässiga förutsättningarna, ekosystemens sammansättning, pH, förstärker och förlänger tiden för temperaturskiktning i sjöar och kan öka riskerna för syrebrist i bottenvattnet. Det varmare ytvattnet lägger sig i ett skikt över det kallare bottenvattnet, vilket leder till sämre omblandning, som i sig kan innebära att de nedre vattenlagren är mindre påverkade av föroreningar från ytskiktet.47 Längre tids skiktbildning medför dels att bottenvattnet blir stillastående än med ökad risk för syrebrist, dels att ytvattnet riskerar att passera råvattenintaget . Den varmare perioden blir allt längre. Vegetations- perioden förlängs med i och i Norrland.48 Varmt råvatten kan ge ökad exponering för alger och ytliga föroreningar från båttrafik, dag- och avloppsutsläpp. Klimat- och sårbarhetsutredningen fann att de befarade kvali- tetsförsämringarna kunde bekräftas på många håll i landet, för- sämringarna omfattade inte bara förändringar avseende färg, grum- lighet och algförekomst, utan även kemiska förändringar och reningstekniska problem i vattenverken. Svenska och skandinaviska ytvatten kännetecknas av höga halter humusämnen, vilket kan störa beredningsprocessen och utgöra en källa för tillväxt av mikro- organismer om inte beredningen är fullt anpassad till råvattnets egenskaper. Ökande humushalter kan redan konstateras i viktiga råvattenförekomster, som t.ex. Mälaren.49 Med ökande belastningar på vattenreningen ökar också riskerna för att vattenverk kan över- belastas, i förlängningen innebär det ökade risker för hälso- relaterade händelser kopplade till dricksvattnet. Det innebär att mängden kemikalier som används för rening ökar liksom behoven 46European , EEA (2007). Climate change and water adaptation issues. Technical report No 2, s. 105. 47Chalmers (2012), Kunskapsöversikt dricksvatten, samt SOU 2007:60, Bilaga B 13, s. 20. 48SMHI (2010). Klimatförändringarnas effekter på svenskt miljömålsarbete. 49Norrvatten (2014). Årsredovisning 2013, s. 26. av teknisk utveckling vid vattenverken för att upprätthålla kvali- tetskraven. Både dessa förhållanden är kostnadsdrivande. Normalt avskiljs cirka 50–av de ökande halterna humusämnen i ytvattenverkens kemiska fällningsprocess, som utgör huvudreningssteget vid de flesta ytvattenverk. Kemisk fäll- ning är också den dominerande metoden då det gäller avskiljning av mikroorganismer. Avskiljningseffekten är dock inte tillräcklig vid mer förorenat råvatten där kemisk fällning måste kombineras med andra metoder, t.ex. inaktiverande metoder, vilket tidigare beskri- vits. Adsorptionen till aktivt kol som kompletterande barriär är normalt mycket effektivt mot flertalet miljö- och hälsostörande kemiska ämnen, men denna reningseffekt upphör efter en kort tids drift p.g.a. att adsorberade humusföreningar kan blockera kolets förmåga.50 Under en stor del av kolfiltrens drifttid saknas därför den kemiska barriäreffekten. Många ytvattenverk saknar ett kol- filtersteg och tillämpar i stället s.k. långsamfiltrering, där vattnet filtreras genom sandbäddar. Det är dock inte effektivt mot svår- nedbrytbara kemiska ämnen. Klimatförändringarna kan i sig innebära att vissa traditionella barriärer tappar i verkningsgrad. Förväntningarna om fortsatt ökande humushalter i vattnet leder således till att barriärverkan genom klordesinfektion mot mikroorganismer försämras. Även andra desinfektionsmedel kan påverkas negativt av vatten med höga humushalter. Ozon bryter ner organiskt material till kolföreningar som kan fungera som näring för mikroorganismer. Sammanfattningsvis måste svenska ytvattenverk bedömas som känsliga för klimatförändringar. Detta kan bero på översvämningar, ökande temperaturer, nya typer av mikroorgan- ismer och ökande humushalter. Skyddet mot eventuella algtoxiner och kemiska föroreningar, som halter av lösta petroleumprodukter, läkemedelsrester, hormonstörande ämnen, perfluoriderade ämnen m.m. saknas eller är lågt vid svenska ytvattenverk. Också detta kan få ökad betydelse till följd av de effekter som klimatförändringarna innebär. 50 (2012). Kunskapsöversikt dricksvatten, s. 33. Klimatförändringarna kan genom ökad nederbörd och höjda grundvattennivåer förkorta transporttider genom markprofilen för ytvattnet, särskilt vid konstgjord infiltration. Den omättade zonen krymper, vilket kan ge sämre förmåga att avskilja föroreningar. Det kan få stor betydelse för reningsgraden och skyddet mot främst mikrobiologiska föroreningar. Ytvattnets förändrade mikro- biologiska och kemiska status i ett förändrat klimat kan också i hög grad påverka reningsprocesserna. Kunskapsläget är f.n. ofull- ständigt. SGU har tidigare redovisat en rad effekter på grundvattennivåer och vattenkvalitet som följd av klimatförändringar och extrema väderhändelser. Sammanfattningsvis nämns i punktform en rad faktorer. Förändringar av förhållanden i markytan och rotzonen, där den underliggande omättade zonen och grundvattenzonen ger andra förutsättningar för markprocesser, vilket kan påverka grund- vattnets kvalitet. Förändrad markanvändning, som sannolikt är av större bety- delse för grundvattenkvaliteten än förskjutningar i naturliga markprocesser. Längre och intensivare odlingsperioder i jordbruket på grund av varmare klimat, vilket kan medföra ökad användning av gödsel och växtskyddsmedel. Det finns också ett ökat behov av medel som följd av varmare och fuktigare förhållanden. Risken för läckage av näringsämnen och växtskyddsmedel kan öka. Förändrat vinterklimat kan i vissa delar av landet ge upphov till ökad vintervägsaltning, medan behoven minskar i andra delar. Mobilisering av markföroreningar vid höjda grundvattennivåer och ändrade flödesriktningar. Vid översvämning ökar risken för förorening. Påverkan på tekniska system, avloppsanläggningar och markför- lagda cisterner, som kan innebära föroreningsrisker. Förändringar av grundvattnets flödesriktningar, som kan inne- bära att förorenat vatten rör sig mot vattentäkter och enskilda brunnar. Förändrat utbyte mellan ytvatten och grundvatten, så att höga ytvattenflöden och nivåer ger ett ökat inflöde av ytvatten i grundvattenmagasinen. Höjning av havsytenivån, vilket kan öka risken för saltvatten- inträngning.51 Ökande nederbörd i form av regn i södra och ökar den naturliga grundvattenbildningen och därmed infiltrationshastigheten. Viss risk kan då finnas för ökande humus- halter i grundvattnet liksom sämre mikrobiell barriärverkan. Många grundvattentäkter är utsatta för föroreningsrisker. Grundvatten förorenas inte så lätt, men när väl en förorening nått ett grundvatten kan det ta mycket att bli av med den. Med ökande regnintensitet ökar risken för översvämning av t.ex. industriområden och därmed också risken för kemikaliepåverkan. Dessa kan med snabba avrinningsförlopp också snabbare nå täkt- områden. Även förekomster av växtskyddsmedel (t.ex. BAM) och andra kemikalier (t.ex. PFAA) kan sannolikt nå vattentäkterna snabbare vid ökad strömningshastighet hos grundvattnet.52 Klimatförändringarna kan påverka transporttider genom mark- profilen för ytvattnet vid konstgjord infiltration, vilket har stor betydelse för reningsgraden och skyddet mot främst mikrobiolo- giska föroreningar. Förekomsten av olika typer av barriärer i vattenverken speglades för ett tiotal år sedan genom enkäter till producenterna. En fjärde- del av grundvattenverken uppgav sig då regelbundet använda UV- ljus, ungefär lika många klordesinfektion. En dryg tredjedel av grundvattenverken angav sig normalt helt avstå från desinfektion.53 Förhållandena har därefter förbättrats och en ökande andel vatten- 51SGU (2010). Grundvattennivåer och vattenförsörjning vid ett förändrat klimat. SGU- rapport 2010:12, s. 25. 52Se t.ex. (2014), PFAA i råvatten och dricksvatten – Resultat av en kart- läggning, , samt , M. et al. (2015), On the scope and management of pesticide pollution of Swedish groundwater resources: The Scanian example, AMBIO, 44(3)226–238. 53SOU 2007:60, Bilaga 13, s. 37. producenter har utvecklat och kompletterat sina barriärer. Pro- ducenterna kan med stöd av olika metoder också värdera verkan av de barriärer man använder sig av i dricksvattenberedningen.54 Stödet omfattar även hur råvattentäkter kan utvärderas med av- seende på mikroorganismer.55 Även för distributionsnäten kan de klimatrelaterade riskerna öka. Fysiska risker kan tillta genom sättningar, skred och ras i samband med ökande nederbörd och vattentillgång. Föroreningar kan i större utsträckning tränga in i ledningssystemen vid tryckfall och andra typer av avbrott. De pågående klimatförändringarna medför även ökande vatten- temperaturer i ytvatten, i viss mån även i grundvatten och kan även påverka vattenkemin. Det kan orsaka kvalitetsstörningar på vattnet i ledningsnäten. Risk finns för ökad tillväxt av oönskade mikro- organismer, problem med lukt och smak, liksom att korrosions- processer förvärras. Distributionssystemen och de klimatrelaterade risker som kan uppstå behandlas mer utförligt i kapitel 10. 5.4Skiftande lokala förutsättningar – fallstudier Utredningen ger i detta avsnitt en mer sammansatt beskrivning av klimateffekterna på dricksvattenförsörjningen i sex olika fall- studier. Urvalet har diskuterats i utredningens referensgrupp för klimat och dricksvatten, där motiv för valen framgår av respektive fallstudie. Antalet fallstudier är visserligen begränsat, men bedöms ändå kunna belysa de skilda förutsättningar som finns för täkter av olika slag, med varierande naturgivna förutsättningar och demo- grafiska förhållanden. Det övergripande syftet med redovisningen är att genom exempel ge en mer konkret bild av dessa skiftande 54God Desinfektions Praxis respektive Mikrobiologisk Risk Analys. 55Livsmedelsverket (2012). Mikrobiologiska dricksvattenrisker ur ett kretsloppsperspektiv – behov och åtgärder. Rapport nr 6. förutsättningar samt att belysa de lokala och regionala insatser som pågår för att utveckla verksamheten. Sammantaget täcker de sex fördjupningarna drygt en tredjedel av landets allmänna dricksvattenproduktion. Beskrivningarna kan därmed sägas representera en avsevärd del av den dricksvatten- försörjning och de klimatutmaningar för dricksvattenförsörjningen som utredningen ska bedöma och grunda sina överväganden och förslag på. Klimatanpassningsarbetet i landets kommuner berör byggande och samhällsservice i vid mening, där dricksvattenfrågorna utgör en viktig del. Fallstudierna kan där inte sägas ge ett representativt urval av de förhållanden som råder i landet. Den enkätundersök- ning som IVL genomförde 2015 visar bland annat att flera av de kommuner som ingår i fallstudierna, som och , ligger mycket långt framme i sitt systematiska arbete med klimatanpassning. Högt upp i rankinglistan över landets kommuner ligger även fallstudiekommunerna . kan det vara svårare att bedöma förutsättningarna. , som utgör den sjätte fallstudien, besvarade inte enkäten.56 Källa: (2015). Utredningens faktaunderlag bygger i huvudsak på underlag från berörda dricksvattenproducenter, där vissa kompletteringar skett i enlighet med angivna källor. 56 IVL (2015). Klimatanpassning 2015 – Så långt har kom- muner kommit. förändringar med avseende på olika klimatparametrar bygger främst på underlag från SMHI.57 I följande avsnitt beskrivs översiktligt förhållanden för de områden som valts ut i landets storstäder och några mindre stads- områden. Sammantaget berörs fyra områden där ytvatten i huvud- sak dominerar produktionen samt två områden som främst nyttjar grundvatten. Fallstudien belyser de speciella förutsättningar som gäller landets tredje storstadsområde. Dricksvattenförsörjningen vilar på sam- verkan mellan en större krets kommuner och omfattar därmed ett betydande befolkningsunderlag. Produktionen grundas på olika typer av vatten, för delar av och västra delen av huvudsakligen från den avlägset belägna råvattentäkten utanför länet med transport av råvatten i tunnel och överförings- ledningar.58 Försörjningsområde och demografisk utveckling var landets första stad att få en primitiv dricksvattenledning i trä, redan på den danska tiden . Befolkningen upp- gick endast till cirka 3 000 personer och har fram till ökat hundrafalt. Försörjningsområdet omfattar drygt 318 000 boende i , i regionen minst det dubbla. beräknas befolkningen komma att uppgå till mer än 350 000 och 2050 till drygt 470 000 personer.59 Antalet kan dock visa sig öka snabbare mot bakgrund av förändrade inflyttningsmönster. En viss ökning av vattenförbrukningen kan ske . 57SMHI (2016). , A., , J., , och , E. Framtidens vattentillgång i , , , och Gavleån. Underlag till Dricks- vattenutredningen. Därtill underlagsrapporter till utredningen in- gående i SOU 2015:51. 58Faktaunderlaget i fallstudien bygger i huvudsak på underlag till utredningen från Sydvatten och VA SYD, . 59SCB (2015), Befolkningsprognoser för län och kommuner åren 2015–2050, Underlag till , , samt (2014), Befolknings- prognos 2014–2025, Stadskontoret. Naturgivna förutsättningar, råvattentäkter och skyddsområden Grundvattnet i håller inte längre tillräcklig bra kvalitet och används därför huvudsakligen till bevattning, energiutvinning och industriella processer.60 Dricksvattenförsörjningen i sker i stället huvudsakligen med råvatten från (som svarar för ) och från Grevietäkten (cirka 15– ). Den årliga förbrukningen inom kommunen är . Dricksvattnet produceras huvudsakligen vid och vid Bulltofta vattenverk. En mindre mängd vatten kommer från sjön i via Bolmentunneln och för- sörjer via en del av norra . Den huvudsakliga råvattentäkten för utgörs av Vomb- fältet och . I genomsnitt levererar Sydvatten till . Den övervägande delen av detta vatten kommer från och . Vattendomen för och Vombfältet medger ett uttag av med möjlighet att öka uttaget. är en näringsrik insjö. Sjön är uppdelad mellan de tre kommunerna . Delar av sjöns tillrin- ningsområde ligger även inom och kommuner. Inom tillrinningsområdet finns en rad intressen som på ett eller annat sätt påverkar eller påverkas av sjöns status. Det finns bland annat många enskilda och kommunala avloppsanläggningar inom tillrinningsområdet. förekommer intensiva algblomningar i sjön och växt- skyddsmedel påvisas regelbundet i sjövattnet. Under vissa perioder är även bakteriehalterna i sjön höga. Vattenskyddsområde finns för både och grund- vattnet i Vombfältet. Områdesskyddet beslutades , en revide- ring av gränser och föreskrifter har inletts. I en aktuell studie har värdet på vatten beräknats utifrån förädlingsvärden hos olika aktörsgrupper som har nytta av Grundvatten av god kvalitet. värde uppskattades med denna metod till 1, per år.61 utgör en av större sjöar och ligger i västra i Lagans avrinningsområde. Från sjön går den s.k. Bolmentunneln, som är riksintresseklassad och förser stora delar av västra med dricksvatten. utgör ordi- narie vattentäkt. Tillrinningsområdet domineras av skogsmark, mossar och myrar. Från omgivande marker sker omfattande tillskott av humus- ämnen till , som därför har ett relativt brunt vatten. Från och distribueras dricksvatten till . Vattenskyddsområde saknas för , men arbete pågår för att ta fram ett skyddsområde med föreskrifter. Sjön är reglerad med en omfattande kraftverkstappning på närmare . Befintlig vattendom ger Sydvatten rätt att ta ut från . är uttaget knappt . 61 Svenskt Vatten Utveckling (2014). Samhällsekonomisk värdering av rent vatten. Fall- studier av och . Rapport nr 2014–14. grundvattentäkt (Alnarpsströmmen) ligger i kommun och fungerar som ordinarie vattentäkt för Bulltofta vattenverk. En vattendom medger uttag av råvatten . Grevietäkten omfattar ett trettiotal brunnar och levererar 4–råvatten från Alnarpsströmmen, där kapacitet och tillstånd möjliggör något större framtida uttag. Täkten har ett vattenskyddsområde i kommun, fastställt 1977. Översyn av vattenskyddsområdet pågår, förslag till nytt skyddsområde bereds av . Produktion, distribution och krisberedskap Råvatten från leds via silstation till infiltrationsdammar i naturliga sand- och gruslager. I dammarna tar sig vattnet långsamt ned genom sandlagren till grundvattenmagasin och bildar konst- gjort grundvatten. Enklare beredning sker därefter i Vombs vatten- verk, bland annat sänks vattnets hårdhet genom avhärdning. Från leds vattnet i dubbla ledningar via hög- reservoar till , där det via överlämningspunkter omhändertas av VA SYD för vidare distribution inom staden. Råvatten från leds i en tunnel till norra för att slutligen via en råvattenledning nå nordväst om . är ett ytvattenverk med kemisk fällning och långsamfilter som huvudsakliga reningssteg. Installation av UV- filter ska höja dricksvattnets kvalitet ytterligare. är dimensionerat för ett flöde på /s. Bulltofta vattenverk togs i drift 1879 och har haft grund- vattenbehandling . Beredningen utgörs av luftning, avhärdning, snabbfiltrering och klorering. Komplettering sker med UV-anläggning. Bulltofta vattenverk är i kontinuerlig drift med redundans i form av lågreservoar. Produktionskapaciteten är maximalt /s, i normaldrift något mindre. Utpumpning från verket sker främst . Det saknas råvattenreserv till . Vid distributionsproblem från kan flödet från till ökas. Inom Sydvatten finns krisberedskap i nära samarbete med del- ägarkommunerna och deras driftorganisationer. Krisövningar hålls gemensamt mellan Sydvatten och driftorganisationerna. I en kris- situation där dricksvatten inte kan distribueras via det vanliga vattenledningsnätet, förses konsumenterna i stället med s.k. nöd- vatten. Inom ramen för VA SYD:s krisberedskapsarbete ingår det därför att förbereda och planera inför en eventuell nödvatten- situation. Den framtagna nödvattenplanen, som kontinuerligt hålls aktuell, kan användas både vid kris och vid normal drift vid avbrott i dricksvattenleveransen, t.ex. vid en planerad vattenavstängning. Ansvaret för att tillhandahålla allmänt dricksvatten åvilar den enskilda kommunen. Även om försörjningen i praktiken sköts av en lokal eller regional va-aktör, är det således fortfarande kommu- nen som bär ansvaret – också i kristid. I händelse av drickvattenkris där VA SYD tvingas använda sig av nödvatten är det den drabbade kommunen som ansvarar för att invånare som inte kan ta sig till utskänkningsplatserna ändå får tillgång till dricksvatten.