sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Sammantaget kan sägas att det på individuellt alternativ finns elever som har kommit olika långt i sin utbildning. Vissa elever övergår tidigt till ett nationellt program medan andra behöver betydligt på sig.121 Stödbehovet upplevs som störst på individuellt alternativ jämfört med övriga introduktionsprogram och för många elever innehåller undervisningen främst grundskole- kurser. 117Skolinspektionen: Utbildningen på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan, rapport 2013:6. 118Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 119Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan, rapport 422. 120Skolverket: Uppföljning av gymnasieskolan. 121Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. Yrkesintroduktion avser att ge eleven en yrkesinriktad utbildning som ska antingen underlätta för dem att etablera sig på arbets- marknaden eller leda till studier på ett yrkesprogram. Utbildningen ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad utbildning och arbetsplats- förlagd utbildning (APL). Den får också innehålla hela eller delar av kurser i karaktärsämnen och i gymnasiegemensamma ämnen som ingår i gymnasieskolans nationella yrkesprogram eller annan yrkesutbildning. Utbildningen får även innehålla grundskoleämnen som elever saknar godkända betyg i. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå.122 Yrkesintro- duktionen ska också erbjudas elever inom grundsärskolan.123 av skolorna uppgav 2014 att de hade elever därifrån. Totalt rör det sig om ca 250 elever.124 Utmaningar med att erbjuda praktik Enligt enkät uppger av skolorna att de har en sökbar yrkesintroduktion för grupper av elever medan har en yrkesintroduktion som inte är sökbar. I högre utsträckning är det skolorna med enskild huvudman som erbjuder en sökbar utbildning för enskilda elever. Det framgår också att fler skolor i storstäderna erbjuder den sökbara utbildningen. De vanlig- aste yrkesområden som skolorna erbjuder som sökbara alternativ är bygg samt fordon/transport. Minst vanliga är hotell/turism och teknik.125 Totalt av skolorna uppger att yrkesintroduktionen pågår . uppger att utbildningen är kortare än så. Det framgår emellertid inte om längden skiljer sig utifrån om syftet i studieplanen är att eleven ska övergå till ett nationellt pro- gram eller om den ska gå direkt till arbetsmarknaden.126 Den största utmaningen med utbildningen uppges vara stöd- behovet, vilket av skolorna uppgav. 1226 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039). 12317 kap. 16 § skollagen (2010:800). 124Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 125Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 126Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. är osäkerheten hos eleverna över vad de vill med sin utbildning, följt av möjligheten att utbilda för arbetsmarknaden som en utmaning. Därefter uppges elevgruppen heterogenitet som en utmaning ().127 Skolinspektionen bekräftar bilden i sin kvalitets- granskning där de menar att många elever på yrkesintroduktion har klara mål och stark egen motivation medan andra är skoltrötta och vet inte vad de vill.128 har svarat att det är en viss eller stor utmaning att erbjuda praktik/APL, vilket kan ses som anmärkningsvärt eftersom utbildningen syftar till att ge en yrkesinriktad utbild- ning.129 Skolinspektionen har visat att elever som får praktik upp- lever den som mycket stimulerande och motiverande för att full- följa sin utbildning. Myndigheten har också funnit att för vissa elever finns möjligheten till praktik först under andra läsåret. Det innebär att skolorna inte nyttjar kraften i praktik som motiverande effekt för eleven. Detta är i synnerhet bekymmersamt för de elever vars utbildning syftar till att de ska kunna gå vidare direkt ut på arbetsmarknaden.130 För att kunna nyttja fördelarna med praktik krävs att eleven själv vill fullfölja sin praktik, och relationen mellan elev och hand- ledare har i en intervjustudie med elever på yrkesintroduktion framhållits som viktig för att eleverna ska fortsätta och fullfölja praktiken. I studien nämner eleverna att de vill att handledaren ska ha kunskap om eventuella funktionsnedsättningar samt förståelse för att det kan ta för eleven att lära sig. Vidare menar eleverna att det är viktigt att de får ta gradvis mer ansvar och att uppgifterna upplevs som meningsfulla. Hur man blir bemött, både i skolan av sina lärare och på praktikplatsen av sin handledare, verkar ha en avgörande betydelse för hur eleverna trivs och kan ta till sig utbildningen.131 Den minsta utmaningen enligt enkät är att erbjuda yrkesämnen; ca hälften av rektorerna uppger dock att det är en stor 127Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 128Skolinspektionen: Utbildningen på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan, rapport 2013:6. 129Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 130Skolinspektionen: Utbildningen på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan, rapport 2013:6. 131Skolverket: Elevröster om yrkesintroduktion som en väg till arbete. eller viss utmaning, vilket i högre grad gäller skolor med offentlig huvudman.132 Vanligast med gymnasiekurser i yrkesämnen har identifierat tre olika övergripande modeller för hur yrkesintroduktion organiseras av skolor; en modell där yrkesintro- duktion är integrerat med ett eller flera yrkesprogram, en modell där yrkesintroduktion till största delen är praktikförlagt, och en modell där elevernas utbildning är organiserad som en egen klass. I samtliga modeller finns individspecifika lösningar, exempelvis för elever med särskilda behov. I alla modeller finns också exempel där eleverna läser grundskoleämnen och gymnasiegemensamma ämnen med elever från andra introduktionsprogram.133 Mer specifikt visar enkät att knappt hälften av elev- ernas studieplaner i huvudsak innehåller gymnasiekurser i yrkes- ämnen medan uppger att de gör de i någon ut- sträckning. Näst mest förekommande är grundskoleämnen följt av praktik/APL . Ungefär hälften upp- ger att eleverna har kurser i gymnasiegemensamma ämnen i någon utsträckning i sin studieplan och uppger att studie- planen i någon utsträckning innehåller andra insatser som är gynn- samma för elevens kunskapsutveckling.134 Det kan t.ex. handla om motiverande samtal, livskunskap, undervisning om arbetsmiljö och säkerhet, frukost, utflykter, studiebesök eller besök av personer som gått på skolan tidigare.135 Minst förekommande är annan yrkesutbildning, vilket förekommer i av studieplan- erna.136 Totalt läser hälften av eleverna i enkät gymnasie- gemensamma ämnen och yrkesämnen integrerat med nationella program.137 Skolinspektionen har påvisat i sin granskning att elever som får möjlighet att läsa yrkeskurser integrerat med elever på 132Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 133Skolverket: Redovisning av uppdrag om utveckling av introduktionsprogrammet yrkes- introduktion, dnr 2015:242. 134Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 135Skolverket: Redovisning av uppdrag om utveckling av introduktionsprogrammet yrkes- introduktion, dnr 2015:242. 136Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 137Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. nationella program upplever det som stimulerande och motiv- erande. En intressant iakttagelse i granskningen är att särskilt yrkes- ämnen görs individanpassade för eleverna, där yrkeslärarna anpassar och justerar uppgifter så att eleverna ska klara dem. Elever som läser yrkeskurser ger också i högre utsträckning exempel på att de får möjlighet att påverka undervisningen. Yrkeslärarna blir ofta goda förebilder som vågar utmana eleverna och får eleverna att våga pröva nya saker. Vidare har myndigheten funnit att elever som möter en varierad undervisning med praktiska och undersökande inslag eller innehåll som upplevs som meningsfullt uppger att detta skapar lust att göra sitt allra bästa. Man finner dock att alltför många elever på individ- uellt alternativ och yrkesintroduktion inte möter en sådan varierad undervisning.138 har genom en fallstudie beskrivit att många elever kommer till yrkesintroduktion med dåligt självförtroende från . De har inte trivts i klassrummet och bär på negativa erfarenheter av skolan och lärare. Elever berättar att det höga tempot och det stökiga klimatet i klassrummet gjorde det svårt för dem i . På yrkesintroduktion finns personer som ser dem på ett annat sätt och de får ägna sig åt saker de är intresserade av, vilket gör att de kan ta till sig utbildningen.139 Etablering på arbetsmarknaden upplevs som det främsta syftet Rektorerna i enkät uppger etablering på arbetsmark- naden som det allra främsta syftet med utbildningen. uppger detta, medan strax uppger att behörighet och övergång till ett yrkesprogram är det huvudsakliga syftet. Av statistiken framgår att behörighet och övergång till ett nationellt program i högre utsträckning betraktas som det huvud- sakliga syftet hos skolor med enskild huvudman. Detta kan indikera att de enskilda huvudmännen använder yrkesintroduktion som extra elevunderlag till sina yrkesprogram.140 138Skolinspektionen: Utbildningen på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan, rapport 2013:6. 139Skolverket: Elevröster om yrkesintroduktion som en väg till arbete. 140Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. En ökad andel med utländsk bakgrund på yrkesintroduktion Andelen elever med utländsk bakgrund har fortsatt att öka på yrkesintroduktion sedan programmet infördes. har haft ett utvecklingsuppdrag för programmet och av ansökningarna om statsbidrag framgår att det handlar om nyanlända elever som kommer till yrkesintroduktion i eller på språkintroduktion. Det är inte ovanligt att dessa elever har en mycket kort utbildningsbak- grund från sitt hemland, är äldre än övriga elever och saknar rimlig chans att komma in på ett nationellt program men däremot har en yrkeserfarenhet från sitt hemland.141 För dessa elever utgör yrkesintroduktion en möjlighet. Men som nämnts tidigare upplever vissa skolor att det kan vara svårt att avgöra när en sådan övergång är möjlig, eftersom skollagen uttrycker att yrkes- introduktion inte står öppen för elever som ska erbjudas språkin- troduktion. Den sammantagna bilden av yrkesintroduktion är således att det skett en ökning av andelen nyanlända elever på programmet och att eleverna har dåliga erfarenheter från och gynnas av att få göra någonting som inte enbart påminner om den situationen. Programmet lider dock av en del svårigheter vad gäller tillgång på praktikplatser, vilket är problematiskt eftersom många elever på programmet har som mål att hitta ett arbete snarare än att studera vidare på ett nationellt program. Det programinriktade individuella valet har som nämnts tidigare behörighetskrav på ett visst antal godkända betyg. Syftet är att elever som inte är behöriga till ett yrkesprogram ska kunna läsa de ämnen som de saknar godkända betyg i och följa ett visst yrkesprogram och dess kurser för att kunna övergå helt till yrkesprogrammet.142 141Skolverket: Redovisning av uppdrag om utveckling av introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, dnr 2015:242. 14217 kap. 10 § skollagen (2010:800). Svårare att erbjuda grundskolekurser än yrkeskurser Även på programinriktat individuellt val upplevs elevernas stöd- behov som den största utmaningen (). Näst störst utmaning upplevs elevgruppens heterogenitet att vara, följt av elevernas osäkerhet på vad de vill. Minsta utmaningen upplevs möj- ligheten att erbjuda yrkesämnen. En relativt stor andel, , uppger emellertid att de upplever det som en utmaning att erbjuda grundskolekurser.143 På programinriktat individuellt val är det vanligare att elever samläser med nationella program, jämfört med övriga introdukt- ionsprogram. Mest integrerad är undervisningen i yrkesämnen. I enkät uppger rektorerna att av alla elever läser yrkeskurser integrerat, vilket kan jämföras för gymnasiegemensamma ämnen. På fristående skolor är andelen som samläser med nationella program något högre. Andelen som sam- läser med nationella program varierar något med genomsnittligt meritvärde från på så vis att eleverna har lägre merit- värde på skolor där färre elever samläser.144 Nästan hälften gick direkt över till yrkesprogrammet Övergångsstatistiken visar att enbart drygt hälften av eleverna på programinriktat individuellt val har övergått till yrkesprogrammet . Elevernas otillräckliga förkunskaper uppges vara den främsta orsaken till detta, tätt följt av hög frånvaro.145 Av de elever som var nybörjare på programmet gick strax över hälften på ett yrkesprogram ; för av eleverna har övergången skett direkt, dvs. eleverna har gått in på programmet i normal studietakt utan att behöva läsa . Här är det fråga om successiva övergångar där eleven ofta i princip påbörjat yrkesprogrammet medan den fortfarande formellt är in- skriven på introduktionsprogrammet.146 En av tre skolor upplever svårigheter med elevernas övergång till ett yrkesprogram under det pågående läsåret. 143Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 144Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 145Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 146Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. främst om att eleven uppnår behörighet för sent på läsåret eller att eleven saknar för mycket i en eller flera gymnasiekurser för att kunna göra en direkt övergång. Det är ovanligare att skolorna inte har plats på yrkesprogrammet för eleverna, vilket kan bero på elev- minskningen i gymnasieskolan och i synnerhet på yrkespro- grammen.147 Sammanfattningsvis framstår programinriktat individuellt val som det program som i störst utsträckning uppfyller sitt syfte. Det är från detta program högst andel elever övergår till ett nationellt program och når examen . Detta bör dock ses i ljuset av att utbildningen kräver minst sex godkända betyg samt att knappt hälften av eleverna övergår till ett yrkesprogram . 20.3.6Gemensamma svårigheter för introduktionsprogrammen Gemensamt för introduktionsprogrammen är att utbildningen ska utformas utifrån elevernas behov och förutsättningar. För detta krävs att elevernas behov och förutsättningar kartläggs så att skolan utifrån dessa uppgifter kan utforma innehållet i elevens individuella studieplan. Det förutsätter i sin tur att skolan har information om elevens behov och förutsättningar. enkät visar att mindre än hälften av de svarande rektorerna upplever informat- ionen som tillräcklig. Detta gäller av naturliga skäl i synnerhet eleverna på språkintroduktion. Det framkommer även att det i högre utsträckning är skolor med enskild huvudman som upplever att de får otillräcklig bakgrundsinformation. Detta kan sannolikt bero på att gymnasieskolor med enskild huvudman inte har samma kopplingar till och kommunikation med som skolor med offentlig huvudman har. I storstadsregionerna är emellertid skillnaderna något mindre, vilket troligtvis kan förklaras av att gymnasieelever i storstäder ofta kommer från en rad olika grundskolor. Detta betyder också att kommunikationen om 147 : Introduktionsprogram, rapport 413. bakgrundsinformationen tenderar att vara något bättre på mindre orter med färre skolor.148 Otydligheter och svårigheter med vissa dokument Elevernas bakgrundsinformation är avgörande för upprättandet av elevens individuella studieplan. Att elevens förutsättningar och önskemål kan förändras är den främsta utmaningen när de individ- uella studieplanerna ska upprättas. av rektorerna uppger att det är lärare, mentorer eller motsvarande som upprättar studieplanerna. I av fallen deltar studie- och yrkes- vägledare och lika ofta deltar vårdnadshavare. I mindre än hälften av fallen deltar elevhälsan i arbetet med att upprätta studie- planerna.149 Som inledningsvis nämnts är det huvudmannen som beslutar om utbildningsplanen.150 av rektorerna uppger att utbildningsplanen fungerar som stöd för hur man organiserar utbildningen. I detta avseende upplever skolor med enskild huvud- man planen som ett betydligt bättre stöd än skolor med offentlig huvudman. Troligtvis kan detta förklaras av att skolor med enskild huvudman arbetar närmare huvudmannen.151 Enligt är begreppet utbildningsplan ofta inte känt som term bland skolans personal och ibland saknas planen helt. efterlyser skol- chefer riktlinjer för hur utbildningsplanen ska utformas.152 Detta har även framkommit i utredningens fokus- och referensgrupper. Att elevens rätt att fullfölja sin utbildning på introduktions- programmet, kopplas till utbildningsplanen i hemkom- munen,153 kan därför bli problematiskt. Detta eftersom planen i grunden är mycket allmän till sin karaktär och särskilt pro- blematiskt blir det naturligtvis om skolan inte känner till planen eller om planen inte upprättas. Som framkommit i kapitel 9 är det heller inte ovanligt att elever skrivs ut från programmet rutin- 148Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 149Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 15017 kap. 6 § skollagen (2010:800). 151Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 152Skolverket: Redovisning av uppdrag om utveckling av introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, dnr 2015:242. 15317 kap. 15 § skollagen (2010:800). mässigt när eleven läst på programmet. I utredningens samråd har det även framförts att det finns otydligheter angående rätten att fullfölja utbildningen, när eleven flyttar till en annan kommun. Det råder också svårigheter med att urskilja ur statistiken om elever som lämnat individuellt alternativ eller yrkesintroduktion nått målen för sin utbildning. Det är problematiskt om det inte framgår när eleven lyckats uppnå de mål som sattes upp för utbild- ningen. I utredningens samråd har det också framförts att det är otydligt när ett gymnasieintyg och en sammanställning ska ut- färdas. I synnerhet gäller det om eleven övergår till ett nationellt program. Hälften av skolorna samverkar med andra skolor Samarbeten med andra grundskolor, gymnasieskolor och vuxen- utbildningen i kommunen kan ge möjlighet att inkludera fler ämnen i elevens studieplan. Knappt hälften av skolorna nyttjar dock denna möjlighet. Var tredje uppger att de samverkar med andra gymnasieskolor medan endast var femte uppger att de sam- verkar med grundskolor. Det framgår också att en lägre andel i storstäderna samverkar med andra utbildningsanordnare jämfört med skolor i mindre kommuner. Det är också betydligt vanligare med samverkan hos skolor med offentlig huvudman. Skillnaden är dock något mindre i större städer. Detta kan sannolikt förklaras av att kontakten är tätare i mindre kommuner.154 Eleverna får varierat med tid Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier.155 Av regeringens proposition Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan framgår att studierna ska organiseras så att utbildningen i sin omfattning är likvärdig med den som erbjuds på nationella pro- 154Skolverket: Introduktionsprogram, rapport 413. 15517 kap. 6 § skollagen (2010:800). gram.156 När sökte svar på i vilken omfattning utbildningen på introduktions- programmen vanligen bedrivs framkom att tre av fyra rektorer bedömer att alla elever studerar på heltid på introduktionspro- grammen. Det framkom dock också att det finns olika uppfatt- ningar om vad heltid innebär. I genomsnitt räknar huvudmännen med . Ofta uppges dock omfattningen i elevens individuella studieplan endast som heltid, inte i antal tim- mar; av huvudmännen uppger att studieplanen anger antal timmar.157 Resultaten från enkäten visar även en stor skillnad mellan de olika programmen. Allra vanligast med heltidsstudier var det på programinriktat individuellt val, där omfattningen varierade mellan 23 och . Minst undervisningstid gavs på individuellt alternativ. Enkäten visar också att en majoritet av rektorerna anser att undervisningstid kan variera utifrån elevens behov. Detta gäller i mindre utsträckning programinriktat individ- uellt val och i högre utsträckning individuellt alternativ.158 Totalt av rektorerna uppger att eleverna inte studer- ade på heltid, vanligtvis med hänvisning till elevens önskemål. Andra orsaker som lyfts fram är anpassningar av schemat eller till elevens medicinska och psykiska behov men också organisations- relaterade orsaker lyfts fram, såsom brist på lärare, lokaler och praktikplatser.159 Det förekommer också att elever som läser gymnasiekurser integrerat med elever på nationella program ibland läser mer än heltid, vilket vissa elever kan ha svårt att klara av.160 Kritiken mot individuella program i den tidigare gymnasieskolan bestod i stor utsträckning i att elevgruppen var alltför heterogen för att skolan skulle kunna möta varje enskild elevs behov. 2003/04:140. 157Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan, rapport 422. 158Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan, rapport 422. 159Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan, rapport 422. 160Skolverket: Undervisningstid och heltidsstudier i gymnasieskolan, rapport 422. hade både mycket varierande förkunskaper, förutsättningar och mål och en del elever var aldrig aktuella för de nationella programmen. var många elever på individuella program redan behöriga till de nationella programmen. Mot den bakgrunden infördes fem olika introduktionsprogram med varierande syften. Det som är slående är att kritiken mot individuella program till stor del påminner om kritiken mot introduktionsprogrammen. De fem introduktionsprogrammen som infördes som ett svar på den tidigare kritiken och som skulle vara tydligare och mer mål- inriktade studievägar verkar därmed inte ha tjänat sitt syfte fullt ut. Mer specifikt handlar utmaningarna med dagens introduktions- program om elevernas stödbehov och osäkerhet över vad de vill med sin utbildning. Gemensamt för programmen är att utbild- ningen ska utformas utifrån elevernas behov och förutsättningar men då krävs att dessa behov och förutsättningar kan tydliggöras i elevens individuella studieplan. Det förutsätter i sin tur att skolan har information om elevens behov och förutsättningar. Informat- ionen är dock ofta otillräcklig. Detta gäller av vissa naturliga skäl i synnerhet för elever på språkintroduktion. Bakgrundsinformat- ionen är avgörande för upprättandet av elevens individuella studieplan. Elevernas olika förutsättningar och önskemål är den främsta utmaningen när de individuella studieplanerna ska upp- rättas. När det gäller utbildningsplanen anser enbart av rektorerna att den fungerar som stöd för hur utbildningen ska organiseras. Utbildningsplanen, den individuella studieplanen och de dokument som utfärdas efter utbildning på ett introduktions- program ger heller inte tillräckligt stöd för insamling av statistik som håller sådan kvalitet att man på nationell nivå kan följa upp hur syftet med utbildningarna nås. Dessa dokument är grundläggande ramar för introduktionsprogrammen och hög kvalitet är därför av stor vikt. Vidare framhålls genomgripande svårigheter med mottagandet av nyanlända elever. Huvudmännen efterfrågar riktlinjer och stöd när det gäller bedömning av elevernas kunskaper och tidigare utbildning. En del skolenheter, men också hemkommuner, erbjuder endast språkintroduktion vilket ställer särskilda krav på samverkan mellan kommuner, huvudmän, skolor och myndigheter. En del skolor erbjuder eleverna begränsat med ämnen och andra inslag, t.ex. enbart svenska som andraspråk på språkintroduktion eller enbart grundskoleämnen på individuellt alternativ. Men sam- tidigt uttrycker vissa elever att de önskar läsa mer. Många elever på språkintroduktion upplever också att det tar att komma framåt i svenskan. Det framkommer dessutom att eleverna får mycket varierad undervisningstid, trots att studierna på introdukt- ionsprogram ska motsvara heltidsstudier på ett nationellt program. Enbart tre av fyra rektorer bedömer att alla elever studerar på heltid på introduktionsprogrammen och det finns dessutom olika uppfattningar om vad heltid innebär. Vissa huvudmän har också svårigheter med att erbjuda APL- och praktikplatser eller nyttjar inte möjligheten tillräckligt.