sou · H3B3107 · 2016-01-01 00:00:00 — BERD avser all FoU-verksamhet som utförs av företag inom en viss sektor och område, oberoende av var verksamhetens huvudkontor är beläget och oberoende av finansieringskällor. Vidare samlar Resultattavlan in data från reviderade räkenskaper och rapporter. BERD tar vanligtvis ett stratifierat urval, som täcker alla stora företag, och ett representativt urval mindre bolag. Ytterligare skillnader består i att fastställa FoU-intensitet (BERD relaterar FoU-utgifterna till BNP eller förädlingsvärdet, medan Resultattavlan mäter kvoten mellan de kassamässiga FoU-utgifterna och försäljningen). Det finns även skillnader i definitionen av sektors- tillhörighet: BERD följer NACE1 medan Resultattavlan klassificerar företagens ekonomiska verksamhet enligt ICB:s2 klassificering. Anm. 1 NACE står för Nomenclature statistique des activités économiques dans la Communauté européenne. 2 ICB står för Industry Classification Benchmark. Källa: Scoreboard, annex 2. Bilaga 8 till LU15 Tabell 2.5 redovisar en rangordning av FoU-intensiteten i de 15 mest FoU-intensiva branscherna samt en jämförelse mellan EU, och enligt Scoreboard (”Resultattavlan”). Tabell 2.5 De 15 mest FoU-intensiva branscherna för företag inom EU, och 2013, andel av försäljningen (procent) (527 ftg) (658 ftg) (353 ftg) Motorfordon och -komponenter Källa: 2013 Scoreboard. Överlag är ”Läkemedel och bioteknik” den mest FoU-intensiva branschen i EU, och , med en FoU-intensitet om . EU har högre FoU-intensitet än och inom ”Mjukvaror och datatjänster”, ”Teknologisk hårdvara och utrustning” respektive ”Motorfordon och -komponenter”. har högre FoU-intensitet än EU och inom ”Läkemedel och bioteknik”. har i sin tur högre FoU-intensitet än EU och inom ”Elektronik och elektriska apparater”, ”Fritidsvaror” respektive ”Hälso- och sjukvårdsutrustning och -tjänster”. Bilaga 8 till LU15 över de 40 olika branscher som ingår i Resultattavlan, har högre FoU-intensitet än både EU och . En förklaring till att de europeiska företagen har en lägre FoU-intensitet är att EU har högre andel företag med låg FoU-intensitet. På motsatt sätt har en högre andel företag med hög FoU-intensitet (Europeiska kommissionen, 2013). FoU-intensiteten i svenska branscher är hög överlag I tabell 2.6 respektive 2.7 jämförs FoU-intensiteten, mätt som FoU-utgifter i förhållande till förädlingsvärdet, i olika branscher för tio länder, däribland , enligt sätt att mäta FoU- utgifter. På grund av brist på jämförbara data, framför allt för , begränsas jämförelsen till elva branscher. för vilket data finns tillgängligt är 2007 (2005 för vissa branscher i ). I tabell 2.6 anges FoU-intensiteten per bransch och land (2005) och i tabell 2.7 anges förändringen (i procent- enheter) av FoU-intensiteten (2005). Tabell 2.8 redovisar i sin tur FoU-utgifter inom branscher som andel av totala FoU-utgifter. Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar FoU-intensitet per bransch 2007, andel av förädlingsvärdet Textil, päls och läder av trä, kork, rotting o.d. utom möbler; 1,49* Massa, papper och 14,97* Metallvaror, datorer, elektronik, optik, Försörjning av el, gas Mörkgrått visar landet med högst FoU-intensitet och ljusgrått motsvarar lägst intensitet. Källa: (FoU-utgifter), EU KLEMS (förädlingsvärde) och egna beräkningar. Näringslivets FoU-investeringar Bilaga 8 till LU15 -1,55 Textil, päls och varor av trä, kork, -0,96 -0,01 -0,09 möbler; Massa, papper och papp. 2,08* -0,38 -1,63 -1,20 -3,03 -0,96 -0,62 -0,19 -0,23 -0,38 -2,18 -0,45 -1,34 -2,03 -0,85 -0,43 -0,02 -1,26 -0,45 -0,90 -0,95 datorer, elektronik, optik, elapparatur, -2,49 -0,82 -1,44 -0,47 Försörjning av el, -0,60 -0,98 -0,24 -1,36 -0,20 -0,87 -0,14 Mörkgrått visar landet med högst FoU-intensitet och ljusgrått motsvarar lägst intensitet. Källa: (FoU-utgifter) och EU KLEMS (förädlingsvärde) och egna beräkningar. Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar FoU-utgifter för respektive bransch och land 2007 som andel av total FoU (procent) Textil, päls och varor av trä, kork, möbler; Massa, papper och papp. datorer, elektronik, optik, elapparatur, Försörjning av el, Andel data som inte Anm. * I brist på data är branscherna ”Jordbruk, skogsbruk och fiske”, ”Utvinning av ”, ”Tillverkning av stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter” samt ”Byggverksamhet” inte inkluderade i jämförelserna. Detta gör att någon procent av ursprungliga data har fallit bort. Mörkgrått visar landet med högst FoU-intensitet och ljusgrått motsvarar lägst intensitet. Källa: och egna beräkningar. Bilaga 8 till LU15 Av tabell 2.6 framgår att ”Kemikalier och kemiska produkter” samt ”Metallvaror, datorer, elektronik m.fl.” är de mest forsknings- intensiva branscherna i som ingår i jämförelsen. Båda dessa branschaggregat är tämligen breda, inte minst ”Metall- varor, datorer, elektronik m.fl.”. Som framgår av tabell 2.8 svarar detta aggregat för mellan () och () av näringslivets FoU i de valda länderna. Spridningen i FoU-intensitet inom de mest FoU-intensiva branscherna är också tämligen stor. FoU-intensiteten i ”Kemikalier och kemiska produkter” uppgick till mellan i och i (se tabell 2.6). FoU-intensiteten i var . FoU-intensiteten i ”Metallvaror, datorer, elektronik m.fl.” uppgick till i och i . FoU-intensiteten i för motsvarande bransch var . Den bild som ges av de branscher med högst FoU-intensitet enligt sätt att mäta, stämmer ganska väl överens med den bild som ges enligt Europeiska kommissionens databas ”Community Innovation Scoreboard” (CIS). Det finns vissa skillnader i vilka länder som är ledande inom respektive bransch beroende på om man använder CIS- eller OECD-data, men dessa skillnader är inte av stor betydelse. Av branscherna inom tillverkningsindustrin var det mest forskningsintensiva landet inom ”Stål- och metallframställning”. är, enligt denna förhållandevis breda branschindelning, det land som har flest branscher med högst FoU-intensitet inom tillverkningsindustrin: fyra stycken. och är FoU- ledare inom två branscher. och är de länder som har flest branscher med lägst FoU-intensitet: fyra respektive tre stycken. har en hög FoU-intensitet i tjänstebranscherna relativt andra länder Tjänstebranscherna har generellt en låg FoU-intensitet, som mest i . Tjänstebranscherna utgör emellertid en stor del av förädlingsvärdet i näringslivet i de utvalda Bilaga 8 till LU15 länderna: i genomsnitt och som mest i Frankrike.29 I utgjorde tjänstebranscherna av förädlingsvärdet i näringslivet. Detta antyder att en liten ökning, från redan låga nivåer, av FoU-intensiteten bör kunna få ett stort genomslag i ekonomin. Branschaggregatet ”Tjänster” är dock mycket heterogent och innehåller allt från hotell- och restaurang- tjänster, med låg FoU-intensitet, till finansiella tjänster och konsulttjänster, med hög FoU-intensitet. Den relativa storleken på FoU-intensiteten mellan branscher är mycket bestående , vilket förklaras av grundläggande produktionsvillkor för respektive bransch. Det finns dock vissa intressanta förändringar , vilka framgår av tabell 2.7. FoU- intensiteten i tillverkningen av kemiska produkter i har ökat med , vilket är mer än en fördubbling. I har FoU-intensiteten i ”Metall- varor…” ökat med , vilket förklaras av en kraftig ökning inom framför allt elektronik- industrin. uppvisar den största ökningen av FoU-intensite- ten i tjänstebranscherna med en ökning som nästan motsvarar en fördubbling. En ytterligare observation som kan göras med utgångspunkt i tabell 2.7 är att länder vars branscher överlag har relativt låg FoU- intensitet ändå har ökat FoU-intensiteten. I har FoU- intensiteten ökat i samtliga elva branscher . Motsvarande siffra för är sju. I har FoU-intensiteten ökat i fem branscher och i i sju branscher. I den meningen tycks det ha skett en viss konvergens i FoU-intensitet på branschnivå. Förmodligen är det så att branscher i länder med låg, initial FoU-intensitet har tvingats öka FoU-intensiteten för att fortsätta vara konkurrenskraftiga. En tendens till ”omskiftning” av FoU-intensiteten mellan länder finns för tillverkning av kemiska produkter där FoU-intensiteten har minskat i , och . Däremot har FoU-intensiteten i denna bransch ökat kraftigt i framför allt , och men även i och . Det går dock inte att utifrån dessa data säga om det faktiskt har skett någon 29 Siffrorna, som avser 2007, baseras på samma grundmaterial från EU KLEMS som i tabell 2.7. De kan erhållas från författarna. Bilaga 8 till LU15 omlokalisering av FoU mellan dessa länder eller om det är andra mekanismer som förklarar de (svaga) mönster som ändå finns. Många branscher har tillgång till mer FoU än den branschspecifika FoU:n Det kan vara missvisande att jämföra FoU-intensiteten – eller FoU-stockar – mellan branscher eftersom den FoU-intensitet eller FoU-stock som mäts bara fångar upp branschens ”egen” FoU. Genom att branscher använder insatsvaror och -tjänster från andra branscher i sin produktion får den tillgång till den FoU som utförs i andra branscher. På motsvarande sätt kan företag också få tillgång till utländsk FoU, såväl inom samma bransch som företaget är verksamt inom, som från andra branscher. Med andra ord låter sig inte den totala FoU som företagen i en bransch har tillgång till fångas i ett mått på FoU-intensiteten eller FoU-stocken i just den branschen. En belgisk studie av FoU-intensitetens betydelse för total- faktorproduktiviteten på branschnivå, visar att den totala, ”effektiva” FoU-stocken i en bransch ofta är större än branschens egna, om hänsyn tas till den FoU som tillgängliggörs via dels användningen av insatsvaror och -tjänster från andra branscher, dels utländsk FoU inom samma bransch (Biatour, Dumont och Kegels, 2011). Enligt de data som tas fram i studien tycks det finnas ett negativt samband mellan egen FoU och den FoU som kommer branschen till del via insatsvaror och -tjänster. Biatour m.fl. (2011) visar också att i ett antal branscher är FoU- stocken som finns tillgänglig från andra branscher relativt sett mer betydelsefull än den egna branschstocken. En tolkning av detta är att vissa branscher, enligt den branschindelning som ofta används, specialiserar sig på produktion av en vara eller en tjänst och att den FoU som krävs för att utveckla varan eller tjänsten utförs av företag i andra branscher. Exempelvis kräver själva transport- tjänsterna – att frakta varor och personer mellan olika platser – mycket lite egen FoU, men kan i gengäld vara beroende av den FoU som kommer branschen till del genom de fordon som används för att utföra säkra, effektiva och miljömässigt hållbara transporter samt de transport- och logistikplaneringssystem som tjänsteföretag i andra branscher utvecklar. Bilaga 8 till LU15 I linje med förklaringen ovan, kan den FoU som ändå utförs i de branscher som har en låg, egen FoU-intensitet (liten FoU-stock)30 huvudsakligen avse sådan FoU som ligger närmare produktut- veckling och anpassning av varan eller tjänsten efter lokala önskemål eller krav. När det gäller tillgången till utländsk FoU tycks det föreligga ett positivt samband; de branscher som har en hög, egen FoU- intensitet (hög, egen FoU-stock) har också tillgång till en stor utländsk FoU-stock. De branscher som uppvisar både hög, egen FoU-intensitet (hög, egen FoU-stock) och tillgång till stor utländsk FoU-stock är ”Kemikalier och kemiska produkter”, ”Elektroniska produkter och optik” samt ”Motorfordon”. Med andra ord accentueras dessa branschers ledande positioner, i termer av FoU-intensitet, inom ett land av att dessa branscher är FoU- intensiva även i andra länder. 2.4.3Fördelning och specialisering av näringslivets FoU I föregående avsnitt redovisades hur hög FoU-intensiteten är per bransch i ett antal länder. Ett annat intressant sätt att se hur FoU och branschsammansättning relaterar till varandra är att jämföra hur näringslivets totala FoU fördelar sig mellan branscher. I figur 2.7 redovisas hur FoU inom tillverkningsindustrin i 27 fördelar sig på olika branscher enligt dessa branschers teknologiintensitet. Faktaruta 2.4 definition av låg-, mellan- och hög- teknologiska branscher I takt med att FoU och innovationer har blivit en allt viktigare del av företagens produktions- och investeringsbeslut, har utvecklat en branschindelning för tillverkningsindustrin som bygger på de traditionella branschernas FoU-intensitet. Fyra branschaggregat har tagits fram: högteknologi, mellan-till- 30 FoU-intensitet och FoU-stock är inte med nödvändighet samma sak. FoU-stocken ut- trycks ofta i absoluta tal och utgörs av de ackumulerade FoU-utgifterna över , eventuellt med hänsyn tagen till depreciering. I Biatour m.fl. (2011) är korrelationen mellan FoU-intensitet och (logaritmen av) den egna FoU-stocken 0,68. Bilaga 8 till LU15 högteknologi, mellan-till-lågteknologi samt lågteknologi, se tabell 2.9 nedan för en beskrivning av dessa. Indelning av branscher i tillverkningsindustrin efter teknologinivå Flyg- och rymd, läkemedel, datorer och kontorsutrustning, elektronik och Mellan- till-högteknologi Mellan- till-lågteknologi Lågteknologi Elektriska maskiner, motorfordon, kemikalier (utom läkemedel), övriga transportmedel, maskiner och utrustning Oljeraffinering, gummi och plast, icke-metalliska mineraliska produkter, metaller, färdiga metallprodukter (exkl. maskiner och utrustning) Övrig tillverkningsindustri, trä och möbler, papper och förlagsverksamhet, textilier, kläder, läder Källa: , ISIC REV. 3 Technology Intensity Definition . Lägre andel FoU från högteknologiska branscher i än i många andra Branscherna i figur 2.7 är uppdelade i ”Högteknologi”, ”Mellan-till- högteknologi” samt ”Mellan-till-lågteknologi” enligt den klassifice- ring som tillämpar. Av denna indelning framgår att är det land där de högteknologiska branscherna svarar för den högsta andelen av tillverkningsindustrins totala FoU, . Motsvarande siffra för är knappa . Även i , och svarar de högteknologiska branscherna för en stor andel av den totala FoU:n i tillverkningsindustrin. Bilaga 8 till LU15 Figur 2.7 Fördelning av näringslivets FoU efter teknologiintensitet 2008 i 27 , procent Anm. Se tabell 2.9 för en förklaring till vilka branscher som ingår i de olika kategorierna. Källa: Science, Technology and Industry Scoreboard 2011. Det finns också förhållandevis stora skillnader mellan länder vad gäller hur FoU-intensiteten i tillverkningsindustrin fördelar sig mellan branscher med avseende på teknologinivån. Högteknolo- giska branscher bidrar mest till FoU-intensiteten i flertalet, men långtifrån alla, , vilket framgår av figur 2.8. Bidraget till FoU-intensiteten från högteknologiska branscher var störst i ; de högteknologiska branscherna svarade för av FoU-intensiteten i finsk tillverkningsindustri . Därefter följde () och (). I svarade de högteknologiska branscherna för av FoU- intensiteten i tillverkningsindustrin. I , , , och är bidraget till FoU-intensiteten från låg- till mellan teknologi litet: eller mindre. Bilaga 8 till LU15 Figur 2.8 Bidrag till FoU-intensitet i tillverkningsindustrin i 14 OECD- länder 2006, procent Källa: , samt egna beräkningar. Fördelningen av tillverkningsindustrins FoU ger endast en grov bild av ländernas FoU-specialisering. Det säger egentligen ingenting om hur länderna borde specialisera sig om målet är att öka den långsiktiga tillväxten och förbättra konkurrenskraften. Snarare torde specialiseringen av FoU relatera till respektive lands komparativa fördelar när det gäller viss typ av produktion. Den klassificering som använder tar dessutom utgångspunkt i teknologiinnehållet i de produkter som slutligen tillverkas och inte till ingående produktionsprocesser, vilka kan vara väl så avancerade. Det är vidare troligt, men svårt att belägga, att fördelningen av FoU efter teknologiintensitet ger stor tonvikt till sådan FoU som utförs nära själva produktionen. Sådan FoU kan dels vara nödvändig för att produktionen ska kunna genomföras, dels syfta till att anpassa produkterna till förhållanden på den lokala marknaden (lokala regleringar och krav, anpassning till specifika kundönskemål etc.). Tjänstebranscherna allt viktigare för näringslivets FoU – men tillverkningsindustrin dominerar Över tid har tjänstebranscherna blivit allt mer FoU-intensiva i många länder. I ett antal länder är också tjänstesektorernas andel av näringslivets totala FoU hög. Av figur 2.9 framgår att tjänsternas Bilaga 8 till LU15 andel av näringslivets FoU-utgifter (inte FoU-intensitet) var högst i där de utgjorde , och lägst i och där tjänsternas andel av näringslivets FoU var . Även i var tjänsternas andel jäm- förelsevis låg, . Figur 2.9 Tjänstebranschernas andel av näringslivets FoU i (exkl. ) samt , 1998 och 2008 (eller senast tillgängliga år), procent HU IT NL BE SE FI CH SI FR JP DE KR CN Anm. Värden för , , , , , och avser 2009. Värden för och avser 2010. Värden för och avser 2005. Värden för , , , , , , , och avser 2007. Värden för , och avser 2006. Värde för avser 2008. Källa: Scoreboard 2013d. I flera av de länder som har en relativt hög FoU-intensitet i näringslivet är det alltjämt tillverkningsindustrin som står för det klart största bidraget till FoU-intensiteten. Framför allt , men även i viss mån och , är dock exempel på länder i som både har en generellt hög FoU-intensitet i näringslivet och ett relativt högt bidrag från tjänstebranscherna. För att få en tydligare bild av FoU-intensitet och olika branschers betydelse för denna presenteras i figur 2.10a, 2.10b och 2.10c en jämförelse av branschers bidrag till FoU-intensiteten31 för , 2001 och 2010 mellan tio olika . 31 FoU-intensitet multiplicerat med förädlingsvärdesvikten för respektive branschaggregat. Bilaga 8 till LU15 Figur 2.10a Branschers bidrag till FoU-intensitet 1995 Kemikalier och kemiska produkter, läkemedel Datorer, elektronikvaror och optik, elappartur Motorfordon och andra transportmedel Figur 2.10b Branschers bidrag till FoU-intensitet 2001 Kemikalier och kemiska produkter, läkemedel Datorer, elektronikvaror och optik, elappartur Motorfordon och andra transportmedel Figur 2.10c Branschers bidrag till FoU-intensitet 2010 Kemikalier och kemiska produkter, läkemedel Datorer, elektronikvaror och optik, elappartur Motorfordon och andra transportmedel Data för är och för . Källa: (R&D Expenditure), Indicators (Value Added) och egna beräkningar. Figur 2.10a visar att stod för den högsta totala FoU- intensiteten bland de länder som är inkluderade i jämförelsen 1995, Bilaga 8 till LU15 följt av , och . och hade lägst total FoU-intensitet. (figur 2.10b) påminner om 1995 rent rangordnings- mässigt, där fortfarande har högst FoU-intensitet bland de inkluderade länderna, följt av , , och . De länder vars näringsliv ökade forskningsintensiteten mest är och . De har bägge gått från att ha ungefär hälften så stor FoU-intensitet som 1995, till att 2010 ha den högsta nivån (figur 2.10c). Den bransch som i störst grad burit detta lyft i både och är ”Datorer, elektronikvaror och optik, elapparatur”. Andelen av den totala FoU-intensiteten som kommer från branschen ”Övriga maskiner” är till synes oförändrad i samtliga länder . Även bidraget för industrin ”Kemikalier och kemiska produkter, läkemedel” har varit relativt oförändrad för de inkluderade länderna, förutom i som har minskat andelen av FoU-intensiteten inom denna bransch som forskningen inom samma bransch har ökat i . Branschen ”Motorfordon och andra transportmedel” har ökat i betydelse för näringslivet i och . Även tjänstebranscherna har blivit mer betydelsefulla för total FoU-intensitet. Framför allt näringslivet i och har 2010 en avsevärt högre andel av den totala FoU-intensiteten som kommer från tjänstebranscher jämfört med . Även för övriga som är med i jämförelsen ökar successivt betydelsen av tjänstebranscher för FoU-intensiteten. Figur 2.10a–2.10c kan sammanfattningsvis tolkas som att framför allt och har gått mot en betydande högre specialisering inom branschen ”Datorer, elektronik och optik, elapparatur”, vilket har bidragit till att det är dessa länder som under det senaste undersökningsåret är världsledande inom FoU. För de flesta länder har tjänster blivit en större del av den totala FoU-intensiteten, där och står för den största ökningen. Det bör också noteras att forskning inom tjänster är svår att mäta i statistik och att detta branschaggregat troligtvis är större än vad som framkommer i figurerna. I har det genomgående skett en specialisering mot forskning inom ”Motorfordon och övriga transportmedel”, Bilaga 8 till LU15 ”Kemikalier och kemiska produkter, läkemedel” samt ”Datorer, elektronik och optik, elapparatur”. har FoU-investe- ringarna relativt förädlingsvärdet ökat inom tjänstebranscher, som läkemedelsindustrin utgör en mindre del av den totala FoU-intensiteten. Även om FoU-intensiteten har minskat något hör fortfarande till toppländerna inom området tillsammans med , och Japan.32 har hög FoU-intensitet, men FoU:n är tämligen spridd Ett annat sätt att se på hur näringslivets FoU fördelar sig mellan branscher är att jämföra vilka branscher som står för störst andel FoU i respektive land. I tabell 2.10 jämförs de tre största branscherna med avseende på deras betydelse för näringslivets FoU. I är IKT-utrustning, motorfordon och FoU-tjänster de tre största branscherna med avseende på FoU. Tillsammans svarar dessa branscher för av näringslivets FoU. , , och har den största andelen av näringslivets FoU inom IKT-utrustning där har den högsta andelen. 32 På grund av databrist är inte med i jämförelsen, men värt att komma ihåg är att FoU-intensitet är mycket hög och högre än både och . Bilaga 8 till LU15 Näringslivets FoU-investeringar Tabell 2.10 De tre mest betydelsefulla branscherna för näringslivets FoU i 27 Bransch (andel av näringslivets FoU, procent) FoU-tjänster (8,5) (58,0) (14,5) IKT-utrustning (49,0) Motorfordon (13,5) Kemi och mineraler (11,3) IKT-utrustning (49,7) och maskiner (13,0) (8,9) IKT-utrustning (15,1) (44,0) maskiner (11,5) Motorfordon (18,0) (34,2) (16,7) IKT-utrustning (36,9) Motorfordon (22,7) Kemi och mineraler (19,9) Motorfordon (36,9) IKT-utrustning (12,8) (17,2) Jordbruk, gruvor, företagstjänster (22,8) byggindustri (30,2) (9,3) Kemi och mineraler (12,5) företagstjänster (22,5) (26,11) IKT-utrustning (9,9) (34,5) företagstjänster (13,7) Kemi och (20,4) IKT utrustning (20,0) Motorfordon (17,1) Motorfordon (18,8) FoU-tjänster (14,7) (23,6) IKT-utrustning (23,6) Motorfordon (20,3) FoU-tjänster (13,0) FoU-tjänster (17,2) företagstjänster (18,0) (21,3) (25,0) företagstjänster (15,8) (15,6) Motorfordon 32,6) FoU-tjänster (11,8) (11,6) Näringslivets FoU-investeringar Bilaga 8 till LU15 och maskiner (22,2) (21,7) (11,0) Motorfordon (9,4) (29,5) (16,0) (30,5) och maskiner (15,8) företagstjänster (8,5) IKT utrustning (16,1) och maskiner (21,2) (16,4) FoU-tjänster (12,5) Kemi och mineraler (10,4) (26,3) FoU-tjänster (12,6) Kemi och mineraler (11,0) och maskiner (26,9) (12,3) maskiner (11,0) (26,3) Motorfordon (17,7) FoU-tjänster (13,4) företagstjänster (17,2) Motorfordon (17,1) (17,0) (14,1) Motorfordon (20,9) IKT-utrustning (13,0) och maskiner (14,2) IKT-utrustning (15,2) FoU-tjänster (11,4) (16,4) Källa: Scoreboard 2013. I figur 2.11 redovisas sambandet mellan hur specialiserat närings- livet är vad gäller dess FoU och hur stor andel av BNP som näringslivets FoU uppgår till i olika . Specialiserings- graden mäts med det s.k. indexet33 (HHI- index). HHI beräknas för de fem största branscherna i termer av FoU-utgifter. Högst specialiseringsgrad har , och . Lägst specialiseringsgrad har , och 33 HHI-indexet mäter i detta fall hur ett lands FoU-utgifter är fördelade inom de fem största branscherna. Om en stor del av FoU-utgifterna är koncentrerade till färre branscher blir specialiseringsindexet högre, medan indexet blir lägre om fördelningen är mer jämn över de fem branscherna. Bilaga 8 till LU15 ligger i ett mellanskikt, dvs. har en bransch- specialisering av FoU-utgifterna som är ungefär som genomsnittet av .