sou · H4B37 · 2016-02-03 00:00:00 — Vidare finns inställningar som reglerar informationens synlighet och därmed potentiella spridning inom nätverket och huruvida den ska vara sökbar från sökmotorer. Liknande inställningar finns på de flesta sociala medier som exempelvis Instagram och Twitter. Användarna kan också avgöra hur tillgängliga delningar ska vara för andra användare. Exempelvis kan man bestämma om bara en speci- fik person, en särskild utvald grupp, alla ens vänner, eller alla som över huvud taget använder det sociala nätverket ska kunna se del- ningen. Mycket av informationen i sociala medier distribueras och cirkuleras i slutna grupper. Det kan vara på ett socialt nätverk, där man kommunicerar i stängda grupper, chattrum eller liknande. Det kan även handla om diskussionsforum, där man behöver skapa ett konto och ibland även ansöka om och godkännas för medlemskap för att få ta del av innehållet och publicera inlägg. Viktigt att på- peka är att även kommunikation i helt slutna sociala medier kan bli föremål för större spridning genom att andra medlemmar delar det vidare i andra sammanhang. Frågan om kommunikationens spridning i sociala medier hänger inte enbart samman med de tekniska möjligheter som erbjuds an- vändaren. När meddelanden (text, bild, film, ljud) väl är public- erade finns det många tekniska möjligheter (i telefonen och datorn) att spara och distribuera dem vidare. Användarens presum- tiva kontroll över sin information minskar därför ju fler användare som är mottagare av meddelandet i det första ledet. Följaktligen kan kommunikation som var avsedd för ett fåtal mottagare i ett slutet sammanhang, genom andra användares vidaredelningar ändå komma att cirkuleras i ett potentiellt obegränsat digitalt rum. Därför blir frågan om användarkontroll och spridningsrestriktioner Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt också föremål för en större diskussion kring användarkultur och socialt förtroende i relationen mellan användare i sociala medier. Det finns anledning att anta att information som postas i en liten, sluten grupp där användarna uppträder under sina verkliga identiteter sprids vidare i mindre utsträckning än information som läggs upp i ett offentligt forum med i huvudsak anonyma använd- are. 5.2.4Arkivering och flyktighet – kommunikationens tidsmässiga (o)beständighet En annan aspekt av sociala medier handlar om kontrollen över vad som händer med informationen . Vissa sociala medier är uppbyggda som linjära tidsdokument över användarens digitala handlande, t.ex. Facebook, och till viss del även Instagram. Här är bevarandefaktorn inbyggd i det sociala mediets infrastruktur. I chattappar som Snapchat och Kik är kommunikationen mer flyktig, och dessa tjänster bygger inte på en bevarandefunktion som kopp- las till användarens personliga identitet. En av Snapchats mer omdiskuterade funktioner är att bilder som skickas, raderas auto- matiskt från mottagarens telefon efter maximalt . Det finns dock inget som hindrar mottagaren från att ta en skärmdump på bilden ifråga, och bilderna lagras också på Snapchats server. Det finns också appar som t.ex. Periscope eller Meerkat som användaren kan koppla till andra sociala medier (t.ex. Twitter eller Facebook) för att sända film i realtid från sin mobil- telefon. Filmen strömmas då direkt från mobiltelefonens kamera till det sociala medium som appen är kopplad till. Filmen sparas inte i efterhand utan kan endast ses live. På sociala medier kan en viss användarkontroll ges över vad som bevaras, exempelvis kan en Facebookanvändare radera eller för- ändra information publicerad i sin egen profil, men inte på andras. Det går dock inte att skapa kontroll eftersom den som delar ett inlägg, inte kan gardera sig mot att den som ursprungligen postade det ändrar innehållet, vilket innebär att man i efterhand riskerar att dela något med en helt annan innebörd. På Twitter kan inlägg raderas i efterhand, och Twitters bevarandefunktion är betydligt mindre utvecklad jämfört med Facebooks. Vid kommunikation i andra sociala medier, som exempelvis i diskussionsforum eller i Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt kommentarsfält på webbplatser och bloggar, finns det mycket små (eller inga) möjligheter för användarna att kontrollera kom- munikationens tidsmässiga beständighet. Således blir frågan om kommunikationens bevarande eller inte, helt avhängig vilket socialt medium som avses samt hur de specifika inställningarna som styr kommunikationens funktioner ser ut. 5.3Undersökningar om användningen av internet och sociala medier i IIS (i )2 är en oberoende allmännyttig organisation som bl.a. ansvarar för internets svenska toppdomän .se, med registrering av domännamn samt administration och tek- nisk drift av det . Stiftelsen ger ut rapporten och internet. I den årliga rapporten kartläggs internetanvändningens utveckling och förändring hos den svenska befolkningen. rapport redovisas bl.a. spridning och användning av internet, tid och plats för användning av inter- net och användning av sociala medier.3 Allmänt om spridning och användning av internet I EU:s statistik (2014) toppar tillsammans med , , , och listan över länder med den högsta internetanvändningen, med användare i befolkningen.4 fort- sätter internet att spridas till allt fler. Detta gäller både tillgång och användning. Ökningen är inte stor eftersom man i många ålders- grupper redan nått taket där nästan alla redan använder internet. Bland de äldre och bland de yngsta är dock ännu inte alla inter- netanvändare. Det är också gällande dessa grupper, särskilt bland de 2Tidigare benämnd (.se). 3Findahl, Svenskarna och internet 2014. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt yngre pensionärerna, som ökningen har varit störst. Det är lika många som har tillgång till internet som har tillgång till dator. 2014 hade av befolkningen tillgång till en dator och hade tillgång till internet. hade tillgång till bredband hemma. I åldrarna från 6 till använder inter- net, åtminstone . I åldrarna från 12 till är andelen an- vändare . Bland förskolebarn och yngre pensionärer är internetanvändare och bland de äldsta, , uppgår andelen till . av befolkningen i åldern är dagliga an- vändare. är dagliga användare i åldern samt i åldern . Hälften av de yngre pensionärerna och de yngsta skolbarnen är också dagliga användare, en tredjedel av de yngre skolbarnen och en fjärdedel av de äldsta, . Tid och plats vid användning av internet Den genomsnittliga tiden som användarna ägnar åt internet i hem- met har legat på omkring (eller )5. har det skett en ökning med . Det är en ökning som beror på den ökande användningen av smarta mobiler och surfplattor. Inte bara datorn utan också de mobila apparaterna an- vänds till stor del i hemmet, uppkopplade till det egna trådlösa hemnätverket. Ökningen av internettiden har skett tydligast bland de äldre ungdomarna (16–) och i föräldragenerationen (36–). Hos de äldre är skillnaderna små. De lägger ner ungefär lika mycket tid på internet som . Hemmet är den plats där mest tid ägnas åt internet. För dem som förvärvsarbetar fördelar sig tiden ganska lika mellan arbete och hem. Ökningen för dem som studerar och arbetar har huvudsakligen skett i hemmet. 5 A.a. s. 13 ff. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt har tiden som ägnas åt internet ökat överlag med undantag för pensionärerna, där användningen av smarta mobiler och surfplattor är begränsad. Både de förvärvs- arbetande och de studerande har lagt ner mer tid på internet såväl hemma som på arbete respektive i skola. Användningen av sociala medier6 Facebook är fortfarande det sociala nätverk som dominerar.7 70 pro- cent av internetanvändarna använder Facebook åtminstone och nästan alla som besöker sociala nätverk besöker också Facebook. Bildbaserade nätverk får allt större spridning, särskilt bland de unga. Instagram ökar mest, totalt av internet- användarna använder nu den tjänsten. Snapchat används däremot främst av tonåringar. Både Twitter och LinkedIn används av en av fem internetanvändare. är det traditionell e-post och korta snabbmeddelanden som dominerar den dagliga kommunikat- ionen på internet. Andelen som är medlemmar på Facebook har ökat något och 2015 är inget undantag.8 2012 var det av inter- netanvändarna som besökte Facebook. Det steg till 2013, till 2014 och uppgår nu till . Denna ökning beror främst på att allt fler äldre börjat besöka Facebook. Det uppväger den minskande populariteten som Facebook fått bland de unga (12–). Bland de yngsta har, , alternativa bildbaserade nätverk som bl.a. Instagram, Snapchat och Kik fått stor spridning som Facebook inte används lika frekvent. Nästan alla som är lite äldre, , 6Findahl m.fl., Svenskarna och internet 2015, s. 3 (Endast kapitlet om sociala medier version av Svenskarna och internet hade vid betänkandets färdigställande blivit publicerat). Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt besöker Facebook och dessa gör det . Facebook används alltså av de flesta och besöks flitigt. Instagram används till största del av unga.9 I åldersgruppen 12–används tjänsten av och i åldersgruppen 16–uppgår den andelen till . av inter- netanvändarna i åldersgruppen 36–använder också Instagram . Användningen av Instagram fortsätter att öka kraftigt i alla åldrar. Den årliga ökningen har varit , från 2014 och 2015. Det är av alla internetanvändare som använder Instagram 2015. Nästan en fjärdedel, , gör det . Det är dock stor skillnad mellan åldersgrupperna. Med stigande ålder är det färre och färre som använder Instagram. Det är fler kvinnor än män som använder Instagram i alla åldersgrupper. De flitigaste Instagramanvändarna är de yngre tonårstjejerna, i ålders- gruppen 12–, där använder Instagram . Snapchat är i likhet med Instagram ett sätt att kommunicera med bilder.10 Vid användning av Snapchat försvinner bilden . Bilden försvinner dock inte helt utan finns kvar i minnet. Snapchat är en tjänst som de unga, i åldersgruppen 12–, använder i nästan lika stor utsträckning som de använder Instagram. Fyra av fem i åldersgruppen 12–använder Snapchat och tre av fem använder Snapchat . De flitig- aste Snapchatanvändarna är flickor i åldersgruppen 12–, där tre av fyra använder det . Dagliga Snapchatanvändare är däremot sällsynta. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt LinkedIn är det sociala nätverk som utmärker sig genom att majoriteten av användarna inte ingår i de yngsta åldersgrupperna.11 Totalt sett är det lika stor andel som använder LinkedIn som Twitter. Det är som använder LinkedIn och som gör det . Den dagliga användningen av LinkedIn är inte stor. De flitigaste dagliga besökarna återfinns bland kvinnor i åldersgruppen 36–() och män i ålders- gruppen 26–(). Twitter är en mikroblogg med en utrymmesbegränsning på 140 tecken.12 Den har samma spridning som LinkedIn. Även om använd- ningen av Twitter nästan har fördubblats , från 2015, är det inte ens var fjärde internet- användare som använt tjänsten. De flitigaste använd- arna är unga män (åldersgruppen 16–) där använder tjänsten . Dagliga Twitteranvändare är däremot sällsynta. Twitter ett av få sociala medier där andelen användare är högre bland män än bland kvinnor. Skillnaden är stor mellan den andel som besöker och följer Twitter eller andra mikrobloggar och den andel som själv deltar med inlägg. Det är mer än dubbelt så många som är följare än som aktivt deltar. av internet- användarna skickar en tweet (ett inlägg) åtminstone en gång , och är på Twitter och läser. Kommunikation och sociala medier Direkt kommunikation via traditionell e-post och korta snabbmed- delanden (instant messages) via olika tjänster dominerar fort- farande den dagliga kommunikationen på internet. Alternativen att via olika sociala nätverk vända sig till många ökar dock hela tiden.13 Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt På sådana är följarna mångdubbelt fler än de som själva skriver och postar. Källa: Svenskarna och internet 2015. Vanliga bloggar, utan begränsning i utrymmet, läses av av internetanvändarna. Så har det sett ut . Som tidigare är det unga kvinnor som dominerar. Det finns dock förändringar bland de yngsta, upp till . Andelen av flickorna i åldersgruppen 12–som läser en blogg har minskat från 81 pro- cent 2015. De som själva skriver på en blogg har minskat från . Över hälften av flickorna i åldersgruppen 12–skrev eller hade skrivit på en egen blogg 2012. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt Källa: Svenskarna och internet 2015. De yngre är mer aktiva än de äldre på de sociala nätverken. De yngsta, i åldersgruppen 12–, tillhör de mest aktiva att upp- datera sig och posta eget innehåll (till exempel text, bild eller video). uppdaterar sig och postar eget inne- håll åtminstone . Hälften av dem i ålders- gruppen 12–som besöker sociala nätverk postar meddelanden och kommentarer och en tredjedel i ålders- gruppen 16–skickar vidare eller delar material med andra. Det är inte de yngsta som är mest aktiva utan de som är lite äldre, i åldersgruppen 16–. Kvinnorna är genomgående både mer frekventa besökare och mer aktiva skribenter än männen. Även om en del unga är aktiva på de sociala nätverken med att uppdatera och kommentera andras inlägg, så är huvuddelen av de som gör ett besök inte särskilt aktiva. av dem som besöker Facebook uppdaterar sig eller mer sällan. De flesta, , är inte heller särskilt aktiva att dela och länka vidare intressanta saker som de sett. Majoriteten gör det högst eller mer sällan. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt Ungar & medier är en undersökning som har genomfört sex gånger . Rapporten är resultatet av den största nationella enkätundersökningen i som kartlägger medievanor och attityder om medier hos barn . Den publiceras i tre rapporter; Småungar & medier, om barn 0–, Ungar & medier, om barn och unga 9–samt Föräldrar & medier, där vårdnadshavare till barn 9–uttalar sig om barnens medievanor och upplevelser. I rapporten medier 2015 redo- visas bl.a. undersökningsresultat gällande användningen av internet och sociala medier i åldersgruppen 9–18 år.14 Tillgången till datorer och internet Tillgången till medieteknik i åldersgruppen 9–är överlag hög; för tv, dator och internet närmar den sig i samtliga åldersgrupper – förutsatt att man räknar in dem som delar medie- teknik med andra i familjen.15 Även innehavet av stationära spel- konsoler är mycket stort. av alla i åldersgruppen 9–har tillgång till stationära spelkonsoler i hemmet. Den totala tillgången till datorer – inkluderat svarsalternativet ”delar med andra” – ligger alltjämt på mellan . En noterad nedgång i datorägande i förhållande till tidigare under- sökningar kan förklaras med den kraftiga ökningen av innehavet av surfplattor, som i många avseenden fyller samma funktioner som datorer. Innehavet av surfplattor har alltså ökat kraftigt sedan den förra undersökningen, främst bland de yngre. Bland nioåringarna har det nästan fyrdubblats, från till . Innehavet är lägre bland de äldre; surfplattor tycks alltså främst vara medie- teknik för barn. I åldersgrupperna 13–och 17–närmar sig innehavet av mobiltelefon . Smarta mobiler dominerar helt jämfört med äldre varianter av mobiltelefoner, också i åldersgruppen 9–. Det är enligt undersökningen endast någon eller några procent 14Statens medieråd, Ungar & medier 2015. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt som delar mobiltelefon med andra i familjen. Flickor i samtliga åldersgrupper har i något högre utsträckning än pojkar en smart mobil. Den totala tillgången till mobiltelefoner – smarta mobiler och traditionella sammanlagt – skiljer sig dock inte åt mellan könen. I rapporten redovisas medieanvändningens frekvens i förhållande till andra aktiviteter utanför skoltid.16 Internetanvändning är en av de vanligaste dagliga aktiviteterna, liksom att lyssna på musik, vara med familjen och att använda mobilen. I åldersgruppen 9–ligger den dagliga internetanvänd- ningen generellt lägre än i de äldre åldersgrupperna. Den största skillnaden gäller användningen av sociala medier. (i ålders- gruppen 13–) respektive (i åldersgruppen 17–) uppger att de ägnar sig åt detta jämfört i åldersgruppen 9–. Att använda internet () samt att se på film eller tv- program () är, näst efter att vara med familjen (85 pro- cent), de vanligaste dagliga sysselsättningarna i åldersgruppen 9–. Film/tv-tittandet avtar med stigande ålder, vilket internet- användningen inte gör. Användningen av sociala medier har endast ökat i åldersgruppen 9–. Från daglig användning 2012/13 har den ökat till 2014. Jämfört med tidigare undersökningar kan man bland annat se att andelen som använder mobilen fortfar- ande ökar. Ökningen handlar om enstaka procentenheter i de båda äldre åldersgrupperna, men är mer påtaglig i åldersgruppen 9–. I tidigare undersökningar har gruppen högkonsumenter av medier definierats som de som använder en specifik medieform en vanlig dag. rapport slås det fast att begreppet högkonsument – som det tidigare definierats – vid det här laget har tappat relevans. I åldersgruppen 13–visar näm- ligen undersökningen att, gällande internetanvändning, uppgår andelen högkonsumenter till . till mobilanvändning är denna andel . Det anförs i rapporten att avgräns- 16 A.a. s. 24 ff. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt ningen förlorar sin betydelse som markör mot genomsnittet, när andelen högkonsumenter närmar sig eller överstiger . Nedbrutet på årskullar och kön kan andelen högkonsumenter enligt rapporten framstå som ännu större, t.ex. använder av 16-åriga flickor mobiltelefonen mer än och samma andel av de 18-åriga pojkarna använder internet mer än 3 tim- mar per dag. 5.4Straffrättsliga aspekter på kommunikation som sker elektroniskt Vårt utredningsuppdrag gäller främst sådana kränkningar av den personliga integriteten som inte utförs genom angrepp på den fysiska integriteten. Om ett angrepp inte sker fysiskt (dvs. genom exempelvis våld mot andra människor eller genom skadegörelse) kan det ske på andra sätt. Ett angrepp kan ske genom någon form av kommunikation (antingen ensidigt från en person till en eller flera andra personer eller som en del av en ömsesidig kommunikation) som kan uppfattas genom syn, hörsel eller andra sinnen. Sådan kommunikation kan kränka den personliga integriteten om den antingen riktar sig till en person (och uppfattas av den personen) eller riktar sig till andra personer men handlar om en viss person (då den också kan anses kränka den berörde personens ära och anseende). I många fall kan kommunikationen rikta sig till en person och nå andra personer och då även handla om den personen. Exempelvis kan någon skrika nedsättande saker till en person när denne befinner sig tillsammans med andra människor eller skriva något, riktat till en annan person, på en chattforum som andra också har tillgång till. Möjligheterna till kommunikation via internet och andra elektr- oniska kommunikationsformer har radikalt ändrat förutsättningarna både för att kommunicera direkt till en person och för att kom- municera uppgifter om en person till andra. Utifrån dessa aspekter försöker vi, utan anspråk på att vara ut- tömmande, att i den kommande uppräkningen lyfta fram olika aspekter på internet och annan elektronisk kommunikation som på Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt olika sätt kan ha betydelse vid utförande av integritetskränkande brott och vid den straffrättsliga bedömningen av sådana handlingar. I de kommande kapitlen kommer vi att återkomma till dessa aspekter när vi analyserar vilka behov det finns att reformera lag- stiftningen. 5.4.2Möjligheterna att sprida information om någon De är möjligt att utan någon dyr utrustning eller särskild utbild- ning fotografera, filma och spela in rösten på andra människor och tillgängliggöra detta via internet. Genom enkel och lättillgänglig teknik kan digitala bilder och filmer manipuleras på ett enkelt sätt. Den som vill sprida bilder, texter eller annan information kan göra informationen tillgänglig för ett mycket stort antal män- niskor, geografiskt spridda över hela jorden. Det är möjligt att åstadkomma en stor spridning av uppgifter utan att det innebär någon betydande ekonomisk kostnad för den enskilde. Tvärtom handlar det ofta om mycket låga kost- nader som inte heller blir större genom att spridningen blir omfattande. Hur många människor som verkligen tar del av den information som tillgängliggjorts beror på flera olika faktorer. Det finns möjlighet att på olika sätt genom aktiva åtgärder påverka att in- formation sprids vidare på ett sådant sätt att andra människor också tar del av den. Det kan vara ett aktivt val att lägga ut information på en plats som besöks av många, och därigenom verka för att många andra människor tar del av informationen. I vissa fall är en sådan kon- sekvens förutsägbar, t.ex. genom antalet följare eller mot- svarande. Via andra användare som i första läget är mottagare av informat- ionen kan information spridas vidare från en tjänst till en annan, samt från en begränsad miljö till en annan och på detta sätt få en snabb exponentiell spridning. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt Olika nätverkstjänster kan möjliggöra att många personer tar del av information (bl.a. genom medvetandegörande av att in- formation finns tillgänglig) utan att det förutsätter några aktiva åtgärder från någon. Det är möjligt att genom olika sökmotorer söka efter informat- ion och därigenom kan informationen nå inte bara dem som får informationen sänd/skickad till sig utan även andra som söker efter den. Information om någon kan kommuniceras till en enda mot- tagare. Mottagaren kan utan avsändarens acceptans sprida in- formationen vidare. Detta kan precis som vid den initiala sprid- ningen antingen ske till en eller flera angivna personer, en be- gränsad grupp, eller genom tillgängliggörande till många utan någon typ av åtkomstkontroll. Den som tillgängliggör något på internet kan aldrig – även om informationen riktar sig till en begränsad krets av personer och inledningsvis endast denna krets kan ta del av den – säkerställa att informationen inte görs tillgänglig för andra och därigenom får en mycket stor spridning. Vidarespridningen är en aktiv handling utförd av dem som initialt varit mottagare av in- formation. Informationen finns tillgänglig så länge den inte tas bort från exempelvis den webbplats eller den tjänst där den lagts upp eller tills webbplatsen eller tjänsten stängs. Genom möjligheterna att kopiera och spara information, går det aldrig att utesluta att det som en gång spritts blir fortsatt tillgängligt. Information som tidigare lagts ut och blivit tillgänglig kan uppmärk- sammas på nytt och genom aktiva förfaranden få ny stor sprid- ning. Genom olika tjänster kan man ”tråla efter” information och sådant som tagits bort på de flesta ställen kan på så sätt aktualiseras på nytt. Det är möjligt att tillvita en person negativa egenskaper eller extrema åsikter genom att skapa ett falskt användarkonto i någons namn eller genom att olovligen bereda sig tillträde och ändra någons konto, och därifrån lägga ut bilder eller skicka olika budskap som ger sken av att det är den personen som står bakom publiceringen. Internet och annan kommunikation som sker elektroniskt Uppgifter på sociala medier kan ges nya och annorlunda inne- börder och betydelser i efterhand när olika användare lägger till en annan mening genom kommentarer och liknande. Vem som därför ”lämnar uppgift” eller ”utpekar någon” kan därför vara diffust. Det kan därför i vissa fall vara mer av en process än en enskild handling som formar hot och kränkningar inom sociala media. Den lokala kontexten, de specifika nätverk där användaren verkar, kan då ha avgörande betydelse för hur hot och kränkningar tar form. 5.4.3Möjligheterna att hota och trakassera någon