sou · H4B330 · 2016-04-07 00:00:00 — Gemensamt för alla dessa är att de är svåra för gemene man att uppfatta och tolka utan vägledning av vetenskaplig expertis och, vilket tidigare forskning om medier och kommunika- tion återkommande visat, journalistik. Kännetecknande för risksamhället är dessutom bristen på tilltro bland medborgarna till traditionella beslutssystem och centrala beslutsfattare, som politiker, företagsledare och vetenskapsmän/ kvinnor. Valdeltagandet i allmänna val har internationellt sett dess- utom sjunkit om än inte i alla länder om man studerar röstmönster (SCB, 2012:24). Antalet medlemmar i politiska partier går också stadigt ner (och , 2014:27). Denna utveckling oroar såväl forskare som politiker. I har dock den nedåtgående trenden när det gäller valdeltagande vänt under sista decenniet. Journalistik och komplexa beslut samhällsgrupper är dock större jämfört , enligt (2012) historiska analys av röstdeltagande . Ett ökat publikt engagemang och brett medborgerligt deltagande i beslutsprocesser kring gemensamma angelägenheter definieras ofta som lösningen på dessa utmaningar, inom internationell forskning ofta begreppsliggjort som den deltagande vändningen (the participatory turn) (Egan och , 2012:50–54; och , 2010), alternativt den dialogiska vändningen (the dialogic turn) (, 2011). kommuner och landstings rapport för medborgar- dialog (SKL, 2014) är ett illustrativt exempel på detta breddade del- tagarfokus i form av ett arbete där landets kommuner och landsting systematiskt försöker införliva medborgardialog i sina styrprocesser. Medie- och kommunikationsvetenskaplig forskning har under flertalet decennier visat att såväl traditionella massmedier, företrä- desvis press, radio och television, som nyare digitala medier, likt bloggar, spelar en viktig roll när det gäller medborgardialoger. Till att börja med har de varit viktiga för att väcka ett brett intresse bland befolkningen för en samhällsfråga. Nygamla journalistiska genrer eller produkter med inriktning på medskapande, som medborgar journalistik (citizen journalism) och andra typer av användargenererat medieinnehåll har dessutom expanderat kraftigt . Det har skett efter internets genombrott och i takt med de utökade möjligheterna till interaktivitet som digitaliseringen med- fört (och , 2009, se också respektive och kapitel i denna bok). kan vi konstatera att exemplen i praktiken på exempelvis medborgarjournalistik, speciellt jämfört med de i teorin ofta högt uppställda förhoppningarna på det digitala, är relativt sällsynta. I en innehållsanalys av medborgarjour- nalistik i konstaterar exempelvis och (2015) att dessa former av journalistik ofta utgörs av så kallade mjuka nyheter. De tar sällan tar upp policyfrågor, lokala myndigheters agerande eller besluts påverkan på berörda. Därför har forskarna svårt att i dags läget se medborgarjournalistiken som ett möjligt alternativ till dagens nyhetsjournalistik (se också kapitel). I en intervjustudie med lokala reportrar i konstaterar och (2015) vidare att de nya teknologierna för deltagande som sociala medier medför inte bara uppfattas som ett hot mot den journalistiska professionen, utan också som ett hot mot demokratin i sig. Journalistik och komplexa beslut grund av allt ”näthat” som sprids okontrollerat etcetera. Liknande överväganden presenterades som skäl till att Mittmedia- koncernens alla tidningar från och med årsskiftet 2015/2016 beslutat sig för att stänga av kommentatorsfunktionen på sina nyhetssajter (se också och respektive Roosvalls kapitel). Traditionell nyhetsjournalistik utgör ännu en primär källa för information för merparten medborgare, särskilt i frågor som ligger bortom den enskilde människans vardag (2008; Strömbäck, 2014; se också Wadbring, och Fachts kapitel). Detta trots samtidens omvälvande strukturomvandlingar inom medielandskapet bådeglobaltochlokalt,inklusivedeförändrademedievanorochutbud som dessa förändringar medfört. Hur utvecklingen ser ut framgent är betydligt svårare att sia om, men tydligt är att förändringarna kommer ha demokratiska implikationer. Detta kapitel fokuserar, utifrån ett medborgarperspektiv, på innebörden när det gäller journalistik och komplexa beslut av stor samhällelig vikt, särskilt vad gäller lokaljournalistik. De två exemplen som lyfts fram i texten är hämtade från miljöområdet och represen- terar var för sig komplexa beslut. De handlar om 1.) omhänder tagandet av det svenska kärnavfallet respektive 2.) klimatkrisen och etanol som ersättare till fossila bilbränslen. Trots att exemplen är olika kan gemensamma nämnare lätt identifieras. I bägge fallen är exempelvis miljöjournalistiken viktig för tolkning och värdering av risker. visas lokaljournalistikens betydelse i och med att den inte bara sörjer för mycket av informationsbehovet hos berörda medborgare, utan också står för den fördjupade bevakningen och granskningen av fattade beslut. Kapitlets fokus på miljö hade dock i princip kunnat bytas ut mot ett annat frågeområde av komplex natur. De övergripande mekanismerna i journalistiken och samspelet med samhällets övriga aktörer följer i regel ett likartat mönster, om än genrespecifika fenomen så klart skapar variation. Miljöfokuset är väl motiverat eftersom, likt medie forskaren (2010:13) med ett långvarigt intresse för just miljö- och vetenskapskommunikation konstaterar, det mesta vi känner till och vet om miljön kommer från medierna och då inbegripet även ”sätten som vi som individer, medborgare, kulturer och samhällen ser, mottar och värderar naturen och den naturliga miljön”. Just miljöjournalistiken har med andra ord en vid betydelse. Journalistik och komplexa beslut Syftet med detta kapitel är att belysa vilken roll journalistisk respek- tive massmedieinstitutioner har, och har haft, när det gäller komplexa beslut av stor samhällelig betydelse, som exempelvis hantering av miljöfarligt avfall, den gröna omställningen av transportsektorn och den pågående klimatkrisen. Kapitlets fokus på miljö är valt eftersom frågornas ofta abstrakta och i tiden utsträckta natur, samt komplexitet, ger värdefull kunskap om samhället och de aktörer och institutioner som har att hantera dem, journalistiken inkluderat. (2000) resonerar på ett liknande sätt kring kärnkraften som han beskriver som en nyckel- teknologi för att förstå samhället. De bitvis extrema utmaningarna för att hantera uppkomna miljöproblem ger goda indikationer på hur samhället fungerar helt enkelt. Kunskapernas giltighet från detta område är med andra ord inte begränsade till bara miljöområdet, utan kan med fördel överföras även till andra frågeområden. Den forskning som presenteras i kapitlet har tonvikt på regionala och lokala mediers betydelse för samhälleligt beslutsfattande. Detta är viktigt eftersom lokaljournalistikens roll ofta har förbisetts, eller i vart fall uppmärksammats i mindre utsträckning inom medieforskningen, fastän den visat sig vara betydelsefull, inte minst sett ur demokratiskt hänseende (Franklin 2006, 2015; och , 2014). När det gäller bevakning av komplexa frågor av hög relevans för nationen, liksom närmast berörda lokalsamhällen, kan man dessutom konstatera att lokala medier i många fall har haft ett försprång jämfört med de annars mer resursstarka riksmedierna. På vilket sätt och hur belyses närmare i detta kapitel. Lokala nyhetsmedier är inflytelserika institutioner i , liksom i övriga , och har så varit (et al., 2006; , 2009; och , 2014; , 2015, se också respektive kapitel). Lokaljournalistiken är viktig också när det kommer till rapportering om miljöfrågor. Eftersom journalistikforskningen fokuserat på nationella redak- Journalistik och komplexa beslut tioners arbete och produktion finns det fog att påstå att lokala och regionala mediers betydelse underskattats. Även om nedgången i upplagor och prenumerationer på papperstidningen varit var det fortfarande av svenskarna som uppgav att de regelbundet läser en tryckt morgon tidning.Motsvarandesiffra1990vardockhela87procent(, 2015:418). Nyhetsläsningen på digitala plattformar som dator, mobil och surfplattor ökar och nyhetsmedierna satsar naturligen mycket på digital publicering (SOU 2015:94). Longitudinella studier av medieanvändning i olika medielandskap visar också på förändringar i svenskarnas läsvanor , liksom skillnader mel- lan generationer (och , 2013, se också Wadbring respektive Wadbring, och Fachts kapitel). Sju av tio svenskar uppger att lokala nyhetsmedier är viktiga för att förmedla information och kännedom om lokala aktiviteter och händelser (, 2015:424). Den lokala vinklingen, förmågan att engagera läsare med ”nyheter de verkligen vill ha” med berättelser från deras närområde, om grannar, lokalsamhället, lokala näringslivet och de folkvalda är vad som skiljer lokala tidningar från rikspressen (, 2007:452). I , och (2006:309) longitudinella studie av svensk lokaljournalistik och relationen till kommunpolitiken, hävdar författarna att med en vidgad definition av grävande journalistik jämfört med den mer strikt traditionella, det vill säga inriktad på stora avslöjanden och maktmiss- bruk bland samhällets eliter, så skulle definitivt lokaljournalistiken få ett större erkännande. Med andra ord skulle även andra typer av granskningar värdesättas, som inkluderar kontinuerlig uppföljning av hur lokala myndigheter fungerar, hur resurser används inom politiken och hur gemensamma tillgångar förvaltas samt hur politiska för troendeuppdrag efterlevs. Att förse medborgarna med information om viktiga politiska beslut och skeenden kring gemensamma ange- lägenheter hör också till en av nyhetsjournalistikens demokratiska nyckelfunktionerochutövasistorutsträckningavlokalreportrarrunt om i landet (och , 2014:12, se också kapitel). Granskningen av makthavare sker även kontinuerligt lokalt och är som sagt en viktig demokratisk funktion (se också Strömbäck 2014; 2005; se också och kapitel). Den kritiska fråga är, vilket också denna statliga medieutredning syftar till att adressera, vad som händer med dessa demokratiska nyckelfunktioner i ett Journalistik och komplexa beslut radikalt förändrat medielandskap. och (2014:56) slår fast att: ”Nedrustningen av den lokala journalistiken och av bevak- ningen av hela landet är /…/ inte bara en fråga om medieföretagens marknadsvillkor, det handlar också om demokrati och utveckling av hela landet”. Miljöjournalistiken är naturligen, som redan nämnts, betydelsefull när det handlar om komplexa beslut i samhället av betydelse för miljön. I en svensk kontext produceras mycket av miljöjournalisti- ken dessutom på lokala tidningsredaktioner runt om i landet, och då av så kallade allmänreportrar utan särskild specialistkompetens. I en nyutkommen handbok i journalistiskforskning (och , 2015) tecknar och (2015) det snabbt växande internationella miljöjournalistiska forsk- ningsfältet. De inleder genomgången med att konstatera att merpar- ten av studierna faktiskt inte gjorts av medie- eller journalistikfors- kare, utan av forskare från närliggande forskningsfält och discipliner som intresserar sig för betydelsen av medier och kommunikation. Detta fenomen indikerar massmediernas starka inflytande i samhället, inte minst när det gäller komplexa beslutsprocesser. Miljöjournalistiken har en central roll i att bestämma vilka miljöpro- blem som ska uppmärksammas och hur de ska hanteras (Cox, 2006; , 1991; 2004). Många forskningsprojekt belyser också hur dessa komplexa beslutsprocesser skett och på vilket sätt sammanhang, som nation, alltid påverkar utfallet. De visuella dimensionerna i miljökommunikationen är dock underbeforskade, trots den unisona betoningen på bilders makt (2015:386). Receptionssidan och medborgardialoger fokuse- rade på hur lekmän förstår miljöfrågor ses också som centralt men studeras sällan i praktiken. Digitaliseringens konsekvenser är heller inte utredda särskilt väl när det gäller miljöjournalistik. Majoriteten forskare på fältet har i stället intresserat sig för miljöjournalistikens innehåll, företrädesvis i nationell press (Bødker och Neverla, 2015; och , 2015; , 2015:386). (2015) skriver vidare att även om kunskaperna numer också är goda när det gäller reportrars interaktion med källor, särskilt miljöorganisationer Journalistik och komplexa beslut och olika protestgrupper (cf. , 2014, 1997; 1994), så vet vi fortfarande förhållandevis lite om olika resursstarka aktö- rers, som multinationella företags och staters, försök till påverkan av opinioner och strategiska kommunikation. Empiriskt bevisat är dock att de vanligaste källorna för miljöreportrarna kommer från resursstarka grupper eller samhällseliter. Beroendet av forskare och experter är också förhållandevis stort inom denna genre (och , 2015). Miljöjournalistiken konstateras sammantaget ha en central roll i samhället, bland annat för att den skapar förutsättningar för ett breddat engagemang kring gemensamma angelägenheter och underlättar medborgardialoger kring komplexa beslut. kan konstateras att dess framtida fortlevnad är delvis hotad på grund av de försämrade ekonomiska villkoren för nyhetsmedierna. Minskade annonsintäkter och en ökad konkurrens på digitala arenor från nya aktörer är två viktiga orsaker (och , 2015:256). I en svensk kontext har relativt få medie- och kommunikations- vetare intresserat sig för miljöfrågor (Berglez och , 2011, Jarlbro 2001, 2003). (1996) om televisionens nyheterssänd ningar –1994 är ett viktigt undantag där miljöjournalistiken utveckling och kännetecken under olika tidsepoker identifieras. Det gör hon även i uppföljningsprojektet , som sträcker sig till nutiden och visar på att och hur intresset för miljöfrågorna varierar . I det senare analyseras också pressens miljöbevakning under motsvarande (2013; 2012). I (2002) avhandling folkhemmet analyseras också hur miljöpolitiken representerats i svensk tevejournalistik –1998. diskuterades hållbar utveckling mycket i och det social demokratiska partiets vision om ett grönt folkhem implementerades. Dominanta teman i miljöjournalistiken känns igen även , det vill säga ett starkt fokus på den enskilde individens konsumtion och egna handlingar. Miljövänliga inköp, förbättrad sopsortering och ett minskat bilåkande sågs som viktiga lösningar på miljöproblemen då, liksom . Intresset för miljöjournalistik ökade dock väsentligt, också bland medieforskarna, då klimatfrågan stod som högst på den samhälleliga dagordningen (Berglez, och Journalistik och komplexa beslut 2009, 2009; 2011; Roosvall, 2010; Roosvall och , 2012, se också Roosvalls kapitel). Överlag visar svensk men även internationell klimatforskning om massmedier, företrädesvis foku- serad på FN:s stora förhandlingskonferenser eller publiceringar av vetenskapliga expertrapporter, att journalistiken är starkt präglad av nationen (, och Wormbs (red. ), 2013; , Kunelius och Kumpu, (red.) 2010; och Kunelius, (red.) 2012; , 2009; Painter 2010, 2013). I råder stark konsen- sus kring att den globala uppvärmningen är orsakad av människans användning av fossila bränslen. I olje- och kolproducerande nationer som och är klimatfrågan i högsta grad kontroversiell och politiker, experter och medborgare är uppdelade i två läger. Journalistiken som arena och aktör vid komplexa beslut För att konkret belysa den inflytelserika och mångfacetterade demo- kratiska roll journalistik respektive massmedieinstitutioner har, och har haft, i det svenska samhället när det gäller komplexa beslut av stor dignitet har två miljöfrågeområden valts ut vilka tydligt illustrerar lokaljournalistiken som central arena och aktör i samhälleliga besluts- processer. Mediernas möjligheter att såväl understödja engagemang och att skapa medborgardialog synliggörs. Det första exemplet gäller den svenska hanteringen av det långlivade, högaktiva radioaktiva kärnavfallet från kärnkraftsdriften, inklusive sökandet efter en metod ochenplatsförettpermanentomhändertagandeavdetutbrändakärn- bränslet på minst 100 . Det andra exemplet rör klimatkrisen och mer specifikt den gröna omställningen av den svenska transportsektorn när det gäller privatbilism och användning av fossila bränslen. Både kärnavfall och klimatförändringar har visat sig vara exempel på mångfacetterade, svårlösta och komplexa problem, och som det senmoderna samhället och dess institutioner tillika har att hantera här och . Avfallet finns och klimatkrisen är akut. Medielandskapets snabba förändring är också en realitet som påverkar förutsättningarna för hur detta sker. Trenden är oroande för journalistiken och många samhällen på den svenska landsbygden riskerar definitivt att hamna i medieskugga för att parafrasera och Althéns (2014) träffande beskrivning av den eskalerande nedmonteringen Journalistik och komplexa beslut Denna utveckling följer i digitaliseringens spår. och Althéns skriver vidare att klyftan mellan stad och land ökar. De lokala tidningarnas nyckelfunktion i det så kallade nyhetsekologiska systemet gör att även regionala, nationella och globala mediers innehåll påverkas markant eftersom de i stora stycken hämtar sina nyheter från lokal press runt om i landet (se också SOU 2015:94, samt kapitel i denna bok). För att överhuvudtaget lyckas mobilisera intresse och en bred acceptans för olika tänkta (politiska) lösningar på miljöproblem har samhällets ansvariga aktörer insett behovet av utökad kommunika- tion och en vidgad medborgardialog kring de ofta svåra ställningsta- gandena. De massmediala institutionerna och det offentliga samtalet om exempelvis kärnavfallet och klimatkrisen, inklusive övervägan- den av vikt för problemens lösningar, utgör en central del i dessa medborgardialoger. Även om de mediala samtalen inte har formell bäring i beslutsprocesserna och styrs av politiker, pågår alltjämt ett ”informellt” meningsskapande där av vikt för hur miljöproblemen till syvende och sist hanteras i de breda folklagren och av våra sam- hälleliga institutioner. Medierna är en arena för möten mellan olika aktörer med ansvar och engagemang i miljöfrågorna. Journalistiken är självfallet också en aktör i sig som påverkar utfallet. Detta har varit tydligt när det gäller omhändertagandet av det svenska kärnavfallet, och vad gäller bruket av etanol som ersättare till fossila bränslen i bilar, vilket jag avser kort presentera och diskutera härnäst. I båda fallen illustreras tydligt lokaljournalistikens demokratiska betydelse. Det svenska kärnavfallet: opinionen en kärnfråga , då kärnkraftsägda bolaget kärnbränslehantering AB (SKB) skickade ut en förfrågan till alla Sverigeskommuneromdefrivilligtvilledeltaidetsvenskakärnavfalls- programmets förstudiefas, har kärnavfallsfrågan i bokstavlig mening varit en opinions- och mediefråga (, 2004; , 2002). Anledningen till att SKB, med ansvar för att hitta såväl en perma- nent plats som en metod för det långlivade, högaktiva kärnavfallet, valde denna strategi för att finna platser att genomföra förstudier på, var legitimitetsbrist. Frivilligheten var ett sätt att överkomma hindret från tidigare års erfarenheter av starkt lokalt motstånd på de Journalistik och komplexa beslut platser företaget varit och provborrat på osv. , efter ytterligare dryga lokaliseringsarbete väntar SKB på myndigheternas och miljödomstolens utlåtanden samt regeringens tillstånd om att få upprätta en slutförvarsanläggning i , kom- mun. I denna kärnkraftskommun, som redan härbärgerar det svenska slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall, finns en bred acceptans för SKB:s planer på ett permanent slutförvar för det långlivade och högaktiva kärnavfallet. mellanlagras det i kärnkraftskommunen . I de årliga opinionsundersökningar som SKB beställt av har fler än tre fjärdedelar av befolkning sagt sig vara för att man etablerar ett slutförvar för använt kärnbränsle i den egna kommunen. Nationellt baserade studier, och internatio- nella dito, visar däremot på ett rakt omvänt förhållande. I exempelvis årliga mätningar är i stället drygt tre av fyra svenskar emot en etablering av ett slutförvar på hemorten. Denna olikhet i opinionsläget skapar en inneboende spänning mellan det lokala och nationella vilket också påverkar medierapporteringen på olika sätt (Egan 2007a; 2007b). Det mediala offentliga samtalet, i exempelvis lokaltidningen under det att kommun var aktuell som kandidat för att ta emot kärnavfallet , överskred den formella beslutsprocessens kommungränser (, 2004). Även om inte lokaljournalisterna själva förmådde granska den experttunga kärnavfallsdiskursen i någon högre utsträckning så möjliggjorde tidningen för andra aktörer att i nyhetsrapportering och på debatt- och insändarplats framföra sina ståndpunkter i kärnfrågan. När avgörandet om fortsättning och folkomröstning närmade sig upplät exempelvis tidningen ett stort utrymme till alla insändare och debattinlägg som skickats in till redaktionen och här kunde därav också engagemang från närliggande kommuners läsare, som sak- nade rösträtt i valet, komma till uttryck. Eftersom transporterna av kärnavfallet till var kontroversiella och i högsta grad berörde grannkommunerna fanns dessutom ett stort intresse för detta. Lokaljournalistikens betydelse i samhället gestaltades tydligt i Malåfallet. Ett dominerande tema i nyhetsmedierna och i intervjuer med opinionsbildare var också mediernas (vinklade) rapportering, stora makt och framför allt påverkan på utfallet i processen. I genomsnitt besöktes lokalredaktionen i av fem-sex personer per dag, inte sällan för att läsarna ville diskutera det journalisterna Journalistik och komplexa beslut Inflytelserika politiker hade också en ständigt pågående dialog med pressens representanter om deras värv. Under förstudien var det också flertalet malåbor som vände sig till lokalreportrarna med sina frågor, oro och frustration, helt enkelt som en sista utväg eftersom man upplevde sig förbigången och osedd av alla andra sam- hälleliga institutioner, inklusive kommunen och andra myndigheter. Tidningen sågs av dessa personer som en oberoende ”sista” instans. I jämförelse , under såväl förstudiefasen som platsunder- sökningsfasen, kan man konstatera att det är de lokala och regionala nyhetsredaktionerna som stått för den kontinuerliga och fördjupade journalistiken om slutförvarsfrågan i . Journalisterna på lokal- tidningarna i , och sedermera och under platsvalsprocessen, är de som bevakat kärnproblemen . De reportrarna blir också de mest insatta på området, även jämfört med riksmediernas specialreportrar. Lokalreportrarna utgör näm- ligen den grupp som skriver annat än ”första-dagen”-reportage, om än försöken till kritisk granskning och oberoende journalistik i mångt och mycket lyst med sin frånvaro under de studerade åren. Förhållandena kan möjligtvis förändras i och med att lokaliserings- processens avslut nu närmar sig och regeringen ska ta ställning till SKB:s slutförvarsansökan . När man studerar kärnpro- blemen blir man oerhört påmind om källornas makt i journalistiken och hur genrestyrd också lokaljournalistiken är. Det är exempelvis sällan som reportrarna reser utanför sitt bevakningsområde eller intervjuar källor som inte finns på den geografiska platsen. Att lokala tidningar utgör källmaterial för andra medier är dock väldigt tydligt i kärnfrågan, särskilt vid avgörande beslutstillfällen. Frånvaron av konflikt i platsundersökningskommunerna, tack vare den positiva lokala opinionen, är säkerligen en starkt bidragande orsak till relativt lågt medieintresse även nationellt sett (Egan 2007a). Källberoendet inom journalistiken gör att bristen på motstånd leder till minskad bevakning av frågan. Frånvaron av kritiska röster påverkar också rapporteringen lokalt, även om det skrivs en hel del i lokalpressen om de slutförvarsaktiviteter som sker i de två kommuner som genomför provborrningar. Denna rapporteringbidrarisigtillattupprätthållaettmedborgarengagemang för slutförvarsfrågorna. Det journalistiska ansvaret för att informera medborgarna kan därför sägas vara uppfyllt i hög utsträckning i plats- undersökningskommunerna, fast inte alls på riksplanet. Journalistik och komplexa beslut