sou · H4B357 · 2016-09-09 00:00:00 — shall be ratified and its provisions carried out by the Parties in accordance with their respective constitutional processes. The instruments of ratification shall be deposited as soon as possible with the Government of the of , which will notify all the other signatories of each deposit. shall enter into force between the States which have ratified it as soon as the ratifications of the majority of the signatories, including the ratifications of , , , , the , the and the , have been deposited and shall come into effect with respect to other States on the date of the deposit of their ratifications. After the Treaty has been in force for ten years, or at any time thereafter, the Parties shall, if any of them so requests, consult together for the purpose of reviewing the Treaty, having regard for the factors then affecting peace and security in the North area, including the development of as well as regional arrangements under the Charter of the United Nations for the maintenance of international peace and security. After the Treaty has been in force for twenty years, any Party may cease to be a Party one year after its notice of denunciation has been given to the Government of the of , which will inform the Governments of the other Parties of the deposit of each notice of denunciation. , of which the English and French texts are equally authentic, shall be deposited in the archives of the Government of the of . Duly certified copies will be transmitted by that Government to the Governments of other signatories. 1.The definition of the territories to which Article 5 applies was revised by Article 2 of the Protocol to the on the accession of and signed on 22 October 1951. 2.On January 16, 1963, the noted that insofar as the former Algerian Departments of were concerned, the relevant of this Treaty had become inapplicable as from 3, 1962. 3.The Treaty came into force on 24 1949, after the deposition of the ratifications of all signatory states. In January 2011, the title of this document was renamed from "UN Peacekeeping Operations Background Note" to "UN Peacekeeping Operations Fact Sheet" Peacekeeping operations since 1948………………….………….. Current peacekeeping operations…………………….…………… Uniformed personnel….…………………………………………… (89,098 troops, 12,611 and 1,801 military ) Countries contributing uniformed personnel……………………. International civilian personnel (as of 31 2015)…………… Local civilian personnel (as of 31 2015)....………………… UN Volunteers ………………….………………………………… Total number of personnel serving in 16 peacekeeping operations……………………………………… Total number of fatalities in all UN peace operations since 1948………………………………… FINANCIAL ASPECTS (US$) Approved budgets for the period from 1 2015 to 30 2016 peacekeeping (as of 30 2015) *Includes fatalities for all UN peacekeeping operations, as well as political and peacebuilding missions. Budget (US$) 74,291,900 (2014-15) * 19,647,100 (2014-15) * 52,538,500 51,706,200 506,346,400 53,190,000 40,031,000 344,712,200 402,794,300 380,355,700 1,102,164,700 1,332,178,600 268,256,700 1,085,769,200 923,305,800 814,066,800 About billion** UNOCI - United Nations Operation in Côte d'Ivoire MINUSTAH - United Nations Stabilization Mission in UNFICYP - UN Peacekeeping Force in UNAMID - African Union-United Nations Hybrid Operation in UNDOF - UN Disengagement Force MONUSCO - Stabilization Mission in the Democratic Republic of the UNIFIL - UN Interim Force in UNISFA - Force for Abyei - UN Mission for the Referendum in Western UNMISS - United Nations Mission in the Republic of South - Mission in Kosovo MINUSMA - United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in UNMIL - United Nations Mission in MINUSCA - United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in the Central African Republic *NOTE: and are funded from the United Nations regular biennial budget. Costs to the United Nations of the other current operations are financed from their own separate accounts on the basis of legally binding assessments on all Member States. For these missions, budget figures are for one year (07/15--06/16) unless otherwise specified. For information on United Nations political missions, see DPI/2166/Rev.154 also available on the web at . **Includes requirements for the UN Support Office for the AU Mission in (UNSOA), the support account for peacekeeping operations and the Base in () [A/C.5/69/24]. Prepared by the Peace and Security Section of , in consultation with , of Management — DPI/1634/Rev.180 — 2016 EU:s civila och militära krishanteringsinsatser () Military Operations/Missions Natos utvidgningsprocess - historik Natos ursprungliga medlemmar var , , , , , , , , , , och . Under utvidgades medlemskretsen : 1952 (och ) 1990 innebar en utökning av Natoterritoriet i form av det forna (DDR). traktatfästes i det så kallade 2+4-avtalet mellan och DDR samt de fyra segrarmakterna från . Det innehåller vissa begränsningar vad gäller utstationering av förband från övriga Nato-länder på det forna östtyska territoriet liksom ett åtagande att inte utplacera kärnvapen där. Avtalet är alltjämt i kraft och respekteras.1 I efterhand har från sovjetisk/rysk sida hävdats att då också utställde muntliga löften om att Nato inte skulle utvidgas ytterligare österut och att hela utvidgningsprocessen i den meningen utgör ett löftesbrott. Detta tillbakavisas av amerikanska företrädare med argumentet att utvidgning – utöver den som föranleddes av – då inte stod på dagordningen. var ännu inte upplöst , varför dylika utfästelser inte kunde ha gjorts. 1 För den fullständiga texten hänvisas till tyska utrikesministeriets hemsida. Efter slut har Nato utvidgats i ytterligare tre omgångar: 1999 (, , ) 2004 (, , , , , , 2009 (, ) inbjöds att bli medlem . Natos utrikesministrar undertecknade tillträdesprotokollet . Landet blir alliansens tjugonionde medlem när detta protokoll ratificerats av samtliga Natoländer samt självt. Medlemskap har ställts i utsikt för , som deltar i Natos medlemskapsförberedande program (MAP). Löftet är dock villkorat med att landet inför ett inträde måste ha uppnått en inom FN förankrad lösning på namnfrågan. respektive de baltiska staternas militära förmåga militära utgifter uppgår till en dryg tiondel av de amerikanska. Relativt sett står för av världens militära utgifter och för fem. På global nivå är militärt underlägset . I är landet däremot den starkare parten. 1991 ledde till av militärt förfall.1 genomför en militärreform med ett omfattande återupprustningsprogram. Den uttalade ambitionen är att 2020 ha en militär kapacitet och kompetens som motsvarar vad hade 1991, vid tiden för det sovjetiska sammanbrottet. Då ska huvuddelen av den militära materielen vara, som det heter, modern. avses en militär förmåga som matchar den amerikanska vara uppbyggd. Olje- och gasprisfallet, rubelns kollaps mot dollarn , västvärldens sanktioner liksom det faktum att vissa nyckelkomponenter kan importeras från har lett till förseningar i upprustningsprogrammet. Militärstrategiskt är inriktat på försvar av det egna territoriet. Denna grundstrategi bygger på ett offensivt taktiskt agerande (strategisk förutsägbarhet, taktisk oförutsägbarhet). Genom snabbt och överraskande handlande ska fakta på marken kunna etableras. I närområde – i norr, samt – sker en kontinuerlig militär styrketillväxt. 1 och en bit in var det av den ryska militära kapaciteten endast de strategiska kärnvapnen som underhölls kvalitetsmässigt. gäller såväl armé-, marinsom flygstridskrafter. Målet är att nå en högre försvarsberedskap liksom en förbättrad förmåga att operera i närområdet. De ryska stridskrafterna ska kunna genomföra så kallad deeskalering, det vill säga genom avgörande insatser föra händelseförloppet till ett fördelaktigt slut. Insats med kärnvapen är enligt militärdoktrinen en option i detta sammanhang. Kärnvapen kan också användas som hot för att försöka tvinga en motståndare till eftergifter. För att göra kärnvapenoptionen trovärdig i lagrar i mellan 30 och 50 kärnvapenstridsspetsar. De underhålls löpande. Särskilda satsningar görs för att bygga upp ett modernt luftförsvar, det så kallade S-400 systemet. anses detta ha en räckvidd om . Systemet utvecklas kontinuerligt och beräknas kunna nå större mål inom en radie , alltså en bit in över om det stationeras i Kaliningradområdet.2 Systemet har inte enbart defensiv karaktär. Det syftar enligt A2/AD-konceptet till att förhindra Natos tillträde till och därigenom till att skydda egna eventuella markoperationer. Delar av svenskt luftrum inryms alltså under det ryska luftvärnsparaplyet från Kaliningrad-området. Skulle systemen flyttas över till svenskt territorium ökar det område som kontrollerar till att omfatta hela södra , inklusive Östersjöinloppen. Centralt i modern militärt tänkande är att kunna bekämpa motståndaren med långräckviddiga precisionsvapen, snarare än att erövra territorier. Av betydelse för är i detta sammanhang de ryska systemen och . är ett ballistiskt markrobotsystem med en räckvidd på upp till 480 km3, vilket betyder att det från kan nå mili- 2Ingen prestanda är exakt vad gäller luftvärn. Räckvidden skiftar beroende på målets storlek och höjd. Systemen förbättras därtill löpande såväl vad gäller målsökning, räckvidd, stridsspetsar som precision. 3De är därmed tillåtna enligt det rysk-amerikanska , vilket förbjuder medeldistansrobotar med räckvidd . Det finns uppgifter om att utvecklar ett markbaserat kryssningsmissilsystem med en räckvidd , vilket i så fall skulle vara ett brott mot . tära installationer i . Robotarna har två stridsspetsar och kan förses med kärnvapen. De är monterade på vagnar och kan utan alltför omfattande förberedelser föras in i , vilket försvårar upptäckt och förvarning. Vapensystemet avses vara permanent utplacerat där . Kalibr består av flera olika kryssningsmissiltyper som från fartyg, ubåtar och flyg kan angripa land- och sjömål från långt håll. De når från såväl som . Systemen har testats i . Den ryska Östersjömarinen utgörs av ett 50-tal stridsfartyg. Cirka 40 flygplan för incident-, jakt- och tyngre attackuppdrag är baserade i och . Bland de markförband som har i märks en luftlandsättningsdivision i och en Spetsnaz-brigad i . uppskattas ha förmåga att luftlandsätta och landstiga med en till tre bataljoner i en omgång. Delar av förbanden är operativa med endast timmars eller dygns förvarning. Man har kapacitet att inom ytterligare sätta in större förband från andra delar av landet. Systemen har prövats under fältmässiga förhållanden, bland annat i den stora övningen Zapad 13. genomfördes en övning med ett scenario som innefattade ett ryskt angrepp på i kombination med ett kärnvapenangrepp mot . Mot denna bakgrund finns det skäl att tro att har förmåga att genomföra operationer mot de baltiska staterna, liksom mot delar av svenskt territorium. Med detta sagt är det viktigt att komma ihåg att militära styrkeförhållanden alltid är relativa.4 Styrkan i ett angreppssystem måste läsas mot styrkan i motståndarens försvar. En strikt militär konsekvensanalys kan därför inte göras enbart på basis av dagens teknologi. Den måste göras utifrån ett långsiktigt perspektiv. 4 Så handlar det för ryskt vidkommande i ett scenario som omfattar ett angrepp i att göra en avvägning av hur mycket resurser man sammantaget är beredd att sätta in, vägt mot behoven i södra eller östra . Den militära förmågan i de baltiska staterna Såväl Natos, som de egna nationella, försvarsförberedelserna i var i praktiken mycket begränsade fram till Ukrainakrisen . Denna innebar att den övergripande säkerhetspolitiska riskanalysen gjordes om, med en ny militärpolitisk inriktning som följd. Konfliktavhållande (deterrence) sattes högst upp på agendan. De baltiska staternas egna militära resurser är begränsade. förefaller ha gjort de mest robusta förberedelserna och försvarsutgifterna ligger på av BNP (). I var fram till de egna försvarsförberedelserna begränsade. Man konstaterar i öppet att försvaret försummats. ligger på av BNP (). kan ambitionsmässigt sägas befinna sig mitt emellan och genomför nu ett relativt ambitiöst upprustningsprogram. Målet är att nå 2018 ().5 bygger upp en försvarsstruktur baserad på allmän värnplikt och med en motoriserad och en lätt infanteribrigad.6 upprätthåller ett yrkesförsvar med ett mindre infanteriförband (i storleksordningen mellan kompani och bataljon) och ett beväpnat nationalgarde som kärnan. försvarsstruktur, baserad på återinförd värnplikt, utgörs av en infanteribrigad samt tre infanteribataljoner. Infanteribrigaden utgörs till cirka hälften av yrkessoldater. Planer finns på att upprätta ytterligare en brigad mot gränsen till . De baltiska länderna saknar flyg och i allt väsentligt förmågor. De nationella förberedelserna kompletteras av Natoelement. På roterande basis finns som regel alltid ett kompani från ett Natoland utplacerat i varje baltisk stat. På likaså roterande basis är fyra stridsflygplan från ett Natoland baserat i , så kallad 5 Med dessa siffror skulle grovt räknat de samlade baltiska försvarsutgifterna uppgå till , att jämföras med 41 miljarder. 6Ett motoriserat förband rör sig på hjul, ett mekaniserat rullar på larvfötter. Vidare har smärre Natoenheter, NIFUs7, etablerats i länderna med uppgift att förbereda övningsverksamhet samt tillförande av förstärkningar utifrån. Till Natobilden hör också regelbunden internationell träning av de militära förbanden, bland annat i den återkommande Baltops-övningen. I samband med i fattades beslut om att öka närvaron från kompanitill bataljonsnivå. Balterna har uttryckt önskemål om förhandslagring av Natomateriel upp till brigadnivå. Detta förefaller av resursskäl mindre realistiskt. Balterna (och Nato) kommer sannolikt tillsvidare att i planeringshänseende utgå från de beslut som fastställdes i Natos Readiness Action Plan (RAP), vilken antogs vid toppmötet i . Kärnan i RAP utgörs av spjutspetsstyrkan Joint Task Force (VJTF)8, som i sin tur är den del av NATO Response Force.9 Det ska erinras om att VJTF i sig inte är tillräcklig för att kunna genomföra ett militärt återtagande av ett ockuperat Baltikum.10 7NATO Force Integration Units. Etablerandet av dessa är en del av Natos Readiness Action Plan. 8VJTF uppges ha en personalstyrka om 20 000 personer, 5 000 stridande på marken. leds styrkan av, och är baserad i, . 9Denna, som alltså består av olika nationella förband, ska uppgå till 40 000 soldater, en ökning från cirka 13 000 vid tiden före Ukraina-krisen. Till NRF finns en reservpool knuten – Response Forces Pool – där deltar. 10Det bör noteras att den kan vara insatt, eller behöva sättas in i, en konkurrerande kris. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . 50.Genomförande av sjöfolksdirektivet. 51.Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. 52.Färre i häkte och minskad isolering. 53.Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. 54.Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 55.Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 57.Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Genomförande av sjöfolksdirektivet. Villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Betaltjänster, förmedlingsavgifter och grundläggande betalkonton. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Färre i häkte och minskad isolering. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. Utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten.