sou · H4B313 · 2016-02-25 00:00:00 — dels att 2 kap. 1 § och 19 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 19 kap. 33– 35 §§ och närmast före 33 § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det ska införas en ny bilaga 4, av följande lydelse. Lydelse enligt lagrådsremiss Nytt Föreslagen lydelse regelverk om upphandling Denna lag gäller för offentlig upphandling. Lagen gäller också när en upphandlande myndighet anordnar projekttävlingar. Bestämmelserna i 19 kap. 1. offentlig upphandling eller 1. offentlig upphandling eller projekttävling vars värde be- projekttävling vars värde be- räknas understiga det tröskel- räknas understiga det tröskel- värde som gäller enligt 5 kap. 2. offentlig upphandling av sociala tjänster eller andra sär- skilda tjänster i bilaga 2. 2. offentlig upphandling av sociala tjänster eller andra sär- skilda tjänster i bilaga 2 utom i fall då värdet av sådana tjänster beräknas understiga det tröskel- värde som gäller enligt 5 kap. och som inte har ett bestämt gräns- överskridande intresse. Detta kapitel gäller för 1.offentlig upphandling eller projekttävling vars värde be- räknas understiga det tröskel- värde som gäller enligt 5 kap. och 2.offentlig upphandling av sociala tjänster eller andra sär- skilda tjänster i bilaga 2. Detta kapitel gäller för 1.offentlig upphandling eller projekttävling vars värde be- räknas understiga det tröskel- värde som gäller enligt 5 kap. och 2.offentlig upphandling av sociala tjänster eller andra sär- skilda tjänster i bilaga 2 utom i fall då värdet av sådana tjänster beräknas understiga det tröskel- värde som gäller enligt 5 kap. och som inte har ett bestämt gräns- överskridande intresse. Reserverade kontrakt för vissa tjänster En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i en upp- handling för en organisation som uppfyller villkoren enligt 35 §, om upphandlingen avser sådana sociala tjänster eller andra sär- skilda tjänster som anges i bilaga 4. Löptiden för ett kontrakt som tilldelas en organisation genom en upphandling med stöd av första stycket får inte överstiga . Om myndigheten har tilldelat en organisation ett kontrakt för att tillhandahålla en tjänst genom en upphandling med stöd av första stycket, får myndigheten inte på nytt med stöd av första stycket tilldela samma organisa- tion ett kontrakt för att tillhanda- hålla samma tjänst. När en upphandlande myndig- het ska reservera ett kontrakt enligt 33 §, ska den i anbuds- infordran ange att upphandlingen ska genomföras enligt bestäm- melserna om reserverade kontrakt för vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster. En organisation enligt 33 § 1.ha syftet att fullgöra ett offentligt uppdrag som är kopplat till att tillhandahålla sådana tjänster som anges i bilaga 4, 2.återinvestera sina vinster för att uppnå syftet enligt 1, och 3. ha en lednings- och ägar- struktur som grundar sig på perso- nalens ägande eller deltagande eller som kräver aktivt deltagande av personal, användare eller berörda parter. Denna lag träder i kraft . Förteckning över sociala tjänster och andra särskilda tjänster som omfattas av bestämmelserna om reserverade kontrakt för vissa tjänster. Om förslagen i ett betänk- ande har betydelse för den kom- munala självstyrelsen, ska kon- sekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig ser- vice i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män, för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen eller för villkoren för det civila samhällets organisationer. i kommittéförordningen (1998:1474) Härigenom föreskrivs att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska ha följande lydelse. 15 § Om förslagen i ett betänk- ande har betydelse för den kom- munala självstyrelsen, skall kon- sekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig ser- vice i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Denna förordning träder i kraft . i myndighetsförordningen (2007:515) Härigenom föreskrivs att 6 § myndighetsförordningen (2007:515) ska ha följande lydelse. löpande utveckla verksamheten. Myndigheten skall verka för att genom samarbete med myn- att genom samarbete med myn- digheter och andra ta till vara de digheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för en- fördelar som kan vinnas för en- skilda samt för staten som hel- skilda samt för staten som hel- När det är relevant för ge- hålla information om myndig- hetens verksamhet och följa så- dana förhållanden utanför myn- digheten som har betydelse för hålla information om myndig- hetens verksamhet och följa så- dana förhållanden utanför myn- digheten som har betydelse för verksamheten Denna förordning träder i kraft . i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Kan föreskrifter få effekter av betydelse för organisationer inom det civila samhället ska konse- kvensutredningen, utöver vad som följer av 6 § och i den omfattning som är möjlig, innehålla en be- skrivning av organisationer inom vilka verksamhetsområden som berörs och antalet organisationer som bedöms beröras, i vilka andra avseenden regleringen kan komma att påverka organisa- tionerna och om särskilda hänsyn behöver tas till organisationer inom det civila samhället vid reglernas utformning. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade (dir. 2014:40, bilaga 1) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka möjlig- heterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets orga- nisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att där- igenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Syftet med utredningen är enligt direktiven bl.a. att civil- samhällets organisationers kompetens och kapacitet bättre ska tas till vara i mötet mellan människor med olika social, kulturell och ekonomisk bakgrund, inte minst inom vård och omsorg. Av direktiven framgår att utredaren brett ska undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verksamheter. Utredaren ska också analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras, samt lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. Utredaren ska vidare under- söka behovet av och, om behovet finns, föreslå en funktion för ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och en huvudman för en sådan funktion. Utredaren ska också lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2015:38, bilaga 2). I syfte att stärka det civila samhällets roll i demokratin fick utredaren också i uppdrag att föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Utredaren ska också föreslå åtgärder från det Utredningens uppdrag och arbete offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer enga- gera en större mångfald människor. Enligt tilläggsdirektiven ska uppdraget fortfarande redovisas . 2.1.1Avgränsningar i utredningens uppdrag Utredningens uppdrag är omfattande. I direktiven framgår t.ex. inte några avgränsningar i uppdraget till några särskilda samhälls- områden eller specifika organisationsformer. Däremot framgår av dir. 2014:40 att utredningens uppdrag inte omfattar skatte- och socialavgiftsfrågor. Uppdraget omfattar inte heller frågor om stats- bidrag till det civila samhällets organisationer. 2.2.1Det civila samhället och det civila samhällets organisationer fattade beslut om mål för politiken för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Det civila samhället definieras som ”en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen”. Inom det civila samhället verkar bl.a. ideella föreningar, stiftelser och registrerande trossamfund men även nätverk, upprop och andra aktörer (prop. 2009/10:55). I utredningens uppdrag används främst begreppet ”det civila sam- hällets organisationer”. Med det civila samhällets organisationer avses i direktiven ”bl.a. allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund samt organisationer inom den ideella sektorn och den kooperativa rörelsen som generellt har någon form av mer oegen- nyttigt uppdrag, utan att vara statliga och kommunala. De är självstyrande och bedrivs ofta med en ideologisk medvetenhet. Till det civila samhällets organisationer hör även sociala företag och aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning” (dir. 2014:40). Därutöver används även begreppet ”det civila samhället” i den del Utredningens uppdrag och arbete av utredningens uppdrag som handlar om att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin (dir. 2015:38). Utredningen har utifrån direktiven i sitt arbete haft fokus på de delar av civilsamhället som har valt en formaliserad organisations- struktur. Utredningen har därutöver även haft kontakter med mer lösligt sammansatta grupperingar, som exempelvis nätverk, och det särskilt i de delar av uppdraget som rör tilläggsdirektiven. Det finns många närliggande begrepp till ”det civila samhället” och ”det civila samhällets organisationer”. Begrepp som folkrörelser och ideell sektor används, liksom idéburen organisation, entrepre- nörskap inom det civila samhället och social ekonomi. I proposi- tionen som föregick beslut om en politik för det civila samhället framgår att regeringen anser det viktigt att använda be- grepp som inte är begränsande och exkluderande, och som rymmer den mångfald som präglar sektorn. Där framgår också att det civila samhället är ett uttryck som de aktörer som det i första hand är fråga om anser sig tillhöra (prop. 2009/10:55). Utredningen noterar att olika typer av organisationer inom det civila samhället använder olika begrepp. En sammanställning av olika definitioner finns i en bilaga till den nationella över- enskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (IJ2008/2110/UF [delvis]). 2.3.1Utgångspunkter för utredningens arbete Utredningens målsättning har, i enlighet med dir. 2014:40, varit att bidra till att stärka det civila samhället. En viktig utgångspunkt för utredningens arbete har enligt direktiven varit att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och att deras särart ska bevaras. Uppdraget har genomförts med utgångspunkt i det mål och de principer som fastställts inom politiken för det civila sam- hället (se kapitel 3). En annan viktig utgångspunkt för utredningen Utredningens uppdrag och arbete har varit att arbeta nära det civila samhällets organisationer i syfte att diskutera de problem som organisationer upplever hindrar verk- samheten och identifiera åtgärder som kan underlätta för organisa- tionerna att bedriva sina verksamheter. Mot bakgrund av utredningens utgångspunkter har material och underlag samlats in på flera olika sätt, något som beskrivs nedan. 2.3.2Kontakter med civilsamhällets organisationer Utredningen har haft kontakter med företrädare för olika delar av civilsamhället i syfte att diskutera utredningens uppdrag och möjliga åtgärder för att stärka det civila samhället. Utredningen har efter- strävat en bredd i kontakterna med civilsamhället både vad gäller verksamhetsområde, organisationsform och geografisk hemvist. Kontakterna har tagits på såväl utredningens som organisationernas initiativ. Bland de organisationer som utredningen har träffat finns t.ex. flera olika nationella riks- och paraplyorganisationer, som har uppgiften att samlat företräda sina medlemmar, men också enskilda organisationer. Utredningen har eftersträvat kontakter med såväl etablerade som mindre etablerade organisationer. För att belysa vissa frågeställningar har utredningen genomfört möten med flera organisationer, som t.ex. arbetsgivarorganisationer, fackliga orga- nisationer, ungdomsorganisationer och studieförbund. I bilaga 3 finns en förteckning över de möten med civilsamhället som utred- ningen har haft under arbetet. Utredningen har också tagit del av skriftligt material och underlag från olika delar av civilsamhället, samt haft många informella kontakter med organisationer exempel- vis i samband med deltagande i externa konferenser. Utredningen har också eftersträvat möten med organisationer och sammanslutningar som är verksamma regionalt och lokalt. Sådana möten med civilsamhället har genomförts i samband med utredningens besök i , , , kommun, (inklu- sive föreningsaktiva i ), kommun, och . Enligt direktiven ska utredningen bjuda in representanter för såväl etablerade som mindre etablerade organisationer att delta i en referensgrupp. Referensgruppen har träffats sammanlagt åtta Utredningens uppdrag och arbete gånger och dessa möten har varit ett sätt för utredningen att belysa problembeskrivningar och diskutera möjliga förslag under arbetets gång. Utredningens erfarenheter av att arbeta nära referensgruppen är positiva. Referensgruppen har bestått av representanter från 18 organisationer, nämligen Civos – Civilsamhällets organisationer i samverkan, Famna – för idéburen vård och omsorg, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, Handikappförbunden, Hela ska leva, Ideell kulturallians, LSU – Ungdomsorganisationer, Nätverket idéburen sektor , , Samarbetsorgan för etniska organisa- tion i (SIOS), SKOOPI – de arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation, Streetgäris, Svenska Röda Korset, Svenskt Friluftsliv, föreningar, kristna råd, Ung Cancer och Unizon (tidigare Kvinno- och tjejjourers ). Streetgäris meddelade under utredningens gång att organisationen inte hade möjlighet att fortsätta delta i refe- rensgruppens arbete. 2.3.3Arbetet i sakkunnig- och expertgrupp Ett antal sakkunniga och experter har bistått utredningen under arbetets gång. Utredningen har haft en expertgrupp bestående av företrädare för Arbetsmarknads-, Finans-, Kultur-, Social- och . Även Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Kommuner och Lands- ting (SKL) har varit representerade i expertgruppen. Expert- gruppen, som träffats totalt tolv gånger, har löpande följt utred- ningens arbete och bistått med underlag. 2.3.4Utredningens besök och möten Många av de hinder och problem som civilsamhällets organisa- tioner har framfört till utredningen hör samman med regelverk och kontakterna med offentliga aktörer som kommun, landsting eller statlig myndighet. Utredningen har därför haft omfattande kon- takter med offentliga aktörer för att belysa identifierade problem och diskutera möjliga lösningar. Utredningens uppdrag och arbete I utredningens uppdrag finns flera beröringspunkter med kom- muner och landsting1. Kommunsektorn upphandlar ibland verk- samhet från det civila samhällets organisationer och ger både bidrag och stöd till organisationer. Det finns flera exempel på att kom- muner och landsting samverkar med civilsamhällets organisationer i t.ex. överenskommelser och partnerskap. Kommunala regelverk och tillämpningar kan också medföra hinder och problem i orga- nisationernas verksamhet. Av uppdraget framgår också att utred- ningen med utgångspunkt i de två nationella överenskommelserna ska föreslå åtgärder både på det nationella planet och på landstings- och kommunala planet som underlättar organisationernas verk- samheter (dir. 2014:40). Mot denna bakgrund har utredningen och genomfört ett antal besök i kommuner och landsting. Utredningen har besökt , Väster- , kommun, , kommun, , samt . Syftet med besöken har varit att lokalt och regionalt diskutera samarbetet med civilsamhället. Vid dessa besök har utredningen även träffat företrädare för det lokalt och regionalt verksamma civilsamhället. Därutöver har utredning haft kontakter med ytterligare några kommuner i mer avgränsade frågor. Bland dessa kommuner finns , , Trelle- borgs kommun, kommun, kommun och Öster- sunds kommun. I bilaga 3 finns en förteckning över de möten som utredningen har genomfört vid sina besök i kommuner och landsting. Utredningen har även löpande samrått med organisationen och Landsting (SKL). Enligt dir. 2014:40 ska utredaren samråda med , , , Arbetsförmedlingen, Social- styrelsen och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1 Med landsting avses även regioner. Utredningens uppdrag och arbete (MUCF). Utredningen har träffat företrädare för dessa myndig- heter, samt för andra myndigheter där civilsamhället har framfört synpunkter på upplevda hinder i regelverk och dess tillämpning. Sammanlagt har utredningen haft kontakter med drygt 25 myndig- heter under arbetets gång. I bilaga 3 listas dessa myndigheter. Utredningen har i samband med sina resor i landet träffat lokala företrädare för några myndigheter som Arbetsförmedlingen i , , , och kontor i . Utredningen har under arbetets gång även haft kontakter med företrädare för det s.k. Överenskommelsekansliet som bistår parterna i den nationella överenskommelsen på det sociala området och med organisationsföreträdare i den nationella överens- kommelsen på integrationsområdet. Utredningen har tagit del av forskning som behandlar det civila samhället ur olika aspekter. Bland annat har utredningen haft kontakter med forskare på , Handels- högskolan i , vid , och . 2.3.5Externa uppdrag och enkät om behovet av stöd Utredningen har låtit externa konsulter bidra med underlag till utredningens analys. Docenten och advokaten har på utredningens uppdrag analyserat det juridiska utrymmet för upphandling av verksamheter som drivs av civilsamhällets organisa- tioner. Vidare har genomfört en internationell studie av fyra länder där det civila samhällets organisationer står för en större del av den offentligt finansierade välfärden inom vård och omsorg jämfört med . AffärsConcept har på utredningens uppdrag bistått med underlag i arbetet med upphandlingskriterier. Utredningen har också haft konsultstöd från Mapsec i arbetet med kostnads- och konsekvensbeskrivningar i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Utredningens uppdrag och arbete särskilt omfattat kostnaderna och konsekvenserna av utredningens förslag i de delar av utredningsuppdraget som handlar om hinder i regelverk och tillämpning. Utredningen har i syfte att undersöka behovet av ett admi- nistrativt stöd genomfört en enkät. Enkätundersökningen genom- fördes – genom att en enkät skickades till ett urval organisationer som startat under perioden 2009−2014. En- käten skickades till 945 organisationer och 462 svar inkom, något som motsvarar en svarsfrekvens på . Enkätens ut- formning, urval och bortfallsanalys beskrivs närmare i bilaga 4. genomförde utredningen en hearing om upp- handling och det civila samhället. Syftet med hearingen var att fördjupa analysen av de utmaningar som upphandling innebär för civilsamhället, liksom av de fördelar och eventuella risker som det kan innebära att upphandla välfärdstjänster från det civila samhället. Till hearingen inbjöds företrädare såväl för organisa- tioner som är verksamma inom upphandling, som för offentliga parter. Utredningen har därefter samrått med företrädare för myndigheter och civilsamhället i arbetet med att utveckla upphandlingskriterier och vägledning för civilsamhället i syfte att underlätta deras deltagande i upphandling. I en arbetsgrupp har företrädare för och , samt för organisationerna Famna – riksorganisationen för idéburen vård och omsorg, Föreningen värnet i och LP-verksamheten ingått. Utredningen har också samrått med företrädare för Konkur- rensverket, och () i arbetet med utredningens förslag om hur det civila sam- hällets organisationers deltagande i den nationella upphandlings- statistiken ska kunna identifieras. Utredningens uppdrag och arbete 2.3.7Samråd med statliga utredningar Utredningen har samrått med ett antal statliga utredningar. Enligt direktiven har det ingått i utredningens uppdrag att beakta de förslag som lämnats i betänkandena från Utredningen om framtida valfrihetssystem inom (Framtidens valfrihetssystem inom , SOU 2014:2), från (Krav på privata aktörer i välfärden, SOU 2015:7) och från Utredningen om en kommunallag för framtiden (En kommunallag för framtiden, SOU 2015:24). Samrådsmöten har under utrednings- tiden också hållits med och Utred- ningen om en kommunallag för framtiden. Utredningen har även samrått med andra utredningar som arbetat parallellt, som Demokratiutredning (Ju 2014:19), Utredningen om delaktighet i EU (Ju 2014:20) och Välfärds- utredningen (Fi 2015:01). Utredningen har även haft kontakter med (S 2012:09), Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning (Ju 2013:15), Utredningen för en ändamålsenlig redovisning (Fi 2014:13), penningtvättsutredning (Fi 2014:16), Utredningen samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extre- mism (Ju 2014:18), Utredningen om inrättande av Upphandlings- myndigheten (S 2014:19), Utredningen samordnare utsatta EU-medborgare (2015:01) och (Fi 2015:08). Betänkandet inleds med författningsförslag i kapitel 1 och en redogörelse för utredningens uppdrag och arbete i kapitel 2. Mot bakgrund av att utredningen noterat en okunskap bland offentliga aktörer om vad det civila samhället och dess organisationer är, gör utredningen en översiktlig redogörelse för det civila samhället, dess verksamheter och associationsformer i kapitel 3. I kapitlet återfinns även redogörelser för bl.a. politiken för det civila samhället samt civilsamhällets särart och mervärden. Därefter följer fyra kapitel (kapitel 4−7) där utredningen redogör för sina slutsatser, bedöm- ningar och förslag i syfte att underlätta för det civila samhället att bedriva verksamhet. Kostnader och konsekvenser av utredningens förslag presenteras i kapitel 8. I kapitel 9 återfinns författnings- kommentarer. Till betänkandet finns också fyra bilagor. 3 Om det civila samhället 3.1Det civila samhället – begrepp och innehåll När fattade beslut om politiken för det civila samhället definierades också begreppet ”det civila samhället”. Det civila samhället är ”en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen” (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Det är ett vidare begrepp än de två andra närliggande begreppen folkrörelser och den ideella sektorn. Som argument för begreppet det civila samhället har framförts att det är ett begrepp som inte är begränsande och exklu- derande samt att det är ett uttryck som de aktörer som det i första hand är fråga om anser sig tillhöra. Det ideella syftet, att vilja bidra till samhällets utveckling, till lösningen av ett problem eller svara mot ett behov, är enligt propositionen ett viktigt karaktärsdrag för organisationerna inom det civila samhället. är det inte ovanligt att organisationerna använder sig av näringsverksamhet och annan ekonomisk verksamhet för att främja ett överordnat ideellt syfte.