sou · H4B381d6 · 2016-11-25 00:00:00 — Om i ett tidigt skede gör en korrekt bedömning av om ett ärende är lämpligt för medverkan kommer kostnaderna för att förbereda sammanträden, hålla sammanträden samt efterarbete att bli lägre än om bedömningen görs i ett senare skede under förfarandet. Det är utredningens uppfattning att detta förslag, i vart fall när arbetat med detta och upparbetat rutiner, kommer att leda till minskade årsvisa kostnader för . Avsikten med förslaget är inte att ska lägga stora resurser på att försöka få parterna att komma överens i ärenden där parterna visar lågt intresse för att nå en överenskommelse eller där det bedöms att utsikterna att lyckas av någon annan anledning är begränsade. Eftersom syftet är att medverkan för att hjälpa parterna att nå en frivillig överenskommelse som regel ska göras i förfarandet kommer ännu inte ha hunnit lägga särskilt stora resurser på verkställigheten. Utredningen bedömer att till övervägande del kommer kunna använda befintliga sammanträdeslokaler och modern teknik för att hålla sammanträden på distans. De kostnader som kan uppkomma för att använda andra lokaler bedöms, om några överhuvudtaget uppkommer, som högst marginella. Hur stor andel av ärenden där en frivillig överenskommelse kan nås kommer att variera och beror på omständigheter utanför kontroll. Allt eftersom institutet blir mer välkänt och vinner större acceptans torde en större andel av de ärenden där medverkar leda till en frivillig överenskommelse. Förslaget förväntas därför, i vart fall , leda till minskade årsvisa personalkostnader för . Förslaget kan antas innebära positiva konsekvenser för samhället i stort i form av samhällekonomiska vinster. Kommunernas kostnader för alternativa boenden och jourboenden kan minska om färre personer förlorar sitt hem och behöver hjälp med att hitta en ny bostad (se avsnitt 16.3.9). 16.9.2Förslaget om en lagfäst skyldighet att utöva processledning Vi föreslår en lagfäst skyldighet för att utöva processledning. En aktiv processledning från leder till ett mer effektivt och rättssäkert utsökningsförfarande, sannolikt med färre behov av omprövningar och färre överklaganden. Andelen materiellt riktiga resultat kan förväntas öka och handläggning kommer i större utsträckning kunna inriktas på det som är väsentligt i målet. En väl avvägd processledning bör i viss utsträckning kunna ersätta en parts behov av att anlita ett juridiskt biträde. Förslaget innebär fördelar för såväl gäldenärssom borgenärskollektivet som berörda myndigheter och domstolar. Förslaget kan även antas leda till att de allmänna domstolarna kommer behöva ägna något mindre tid åt processledning i de mål som överklagas. 16.10Konsekvenser av förslagen om utredning av tillgångar och myndighetssamverkan 16.10.1 Förslagen om utredning av tillgångar Våra överväganden och förslag om utredning av tillgångar och myndighetssamverkan syftar till att leda till såväl en effektivare som en mer rättssäker tillgångsutredning med en väl avvägd balans mellan borgenärens intresse av att få betalt och respekten för enskildas rätt till personlig integritet. Vi föreslår att ska få vassare verktyg i samband med att de utför tillgångsutredningen, bl.a. i form av högre vitesbelopp, möjlighet att hämta tredje man till förhör och förtydligande av tredje mans upplysningsskyldighet avseende frågor som bedömer är av betydelse för tillgångsutredningen. Förslagen förväntas leda till att parterna i utsökningsförfarandet i större utsträckning kommer att följa förelägganden och kallelser och att färre sammanträden behöver ställas in. Fler planerade förhör kommer kunna hållas med tredje man. kommer i större utsträckning än att få tillgång till adekvat och relevant information, även om gäldenärens tillgångar utomlands. Sammantaget kommer förslagen att effektivisera tillgångsutredningsprocessen med ökade möjligheter att hitta utmätningsbara tillgångar, vilket i sin tur leder till ett ökat indrivningsresultat. Vi föreslår även lagstiftning som tydliggör gränserna för och som ger vägledning när det gäller vilka utrednings- och spaningsåtgärder som får vidtas av . Det kan antas att acceptansen för vilka åtgärder som vidtar ökar genom att befogenheterna kodifieras. 16.10.2Förslaget om ökad myndighetssamverkan genom elektroniskt informationsutbyte Vi föreslår att det ska etableras ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och utvalda myndigheter som betalar eller lämnar ut utmätningsbar egendom. Om det förslaget genomförs kommer det att leda till en bättre och effektivare kontroll av statens pengar. Utsökningsförfarandet blir effektivare med ett bättre indrivningsresultat med ett bättre ekonomiskt utfall för hela borgenärskollektivet. Eftersom vi inom ramen för vår utredningstid inte haft möjlighet att identifiera de myndigheter som skulle vara intressanta för etablering av ett sådant elektroniskt informationsutbyte har vi inte kunnat beräkna eller uppskatta det ökade indrivningsresultatet. 16.10.3Förslagen om beslut som fattas under tillgångsutredningen Vi föreslår att resultatet av tillgångsutredningar och de överväganden gör ska dokumenteras tydligare så att parterna i målet får nödvändig insyn och kontroll över de åtgärder som vidtas. Detta leder till att sökanden försäkras en möjlighet att få en rättslig prövning av beslut att inte utmäta tillgångar eller att inte vidta en viss utredningsåtgärd. upprättar mellan 220 000 och 250 000 s.k. utredningsrapporter. En utredningsrapport tar mellan en att sammanställa för en handläggare. Förslaget kommer, även om inte mer omfattande utredningsinsatser krävs, att medföra att det kommer att ta att upprätta en utredningsrapport. har uppskattat att om förslaget genomförs så kommer tiden det tar att upprätta en utredningsrapport att öka med i genomsnitt . Med beaktande av den ökade tidsåtgången och det stora antal utredningsrapporter som det rör sig om har uppskattat att personalkostnaderna kommer att öka med mellan 6,1 och . har bedömt att myndigheten kommer att kunna ta emot utförligare utredningsrapport på samma sätt som . Eftersom det inte ska ske någon hantering så innebär det inte några merkostnader för . Förslaget förväntas inte heller medföra några merkostnader för andra förvaltningsmyndigheter. Det ökade antalet mål som kan komma att överklagas på grund av att partsinsynen ökar bedöms inte bli så påtagligt att ärendehanteringen kommer att påverka domstolars behov av resurser. 16.11Konsekvenser av förslagen om reglerna om beneficium 16.11.1 Förslagen om modernisering av beneficiereglerna Vi föreslår ändringar i utsökningsbalkens femte kapitel som innebär att beneficiereglerna moderniseras och anpassas till dagens samhällsförhållanden. Förslagen innebär regelförenkling och kan förväntas leda till större acceptans hos allmänhet och parter i utsökningsförfarandet. 16.11.2Förslaget att bostadsrätter ska utmätas som småhusfastigheter Vi föreslår att bostadsrätter ska kunna utmätas på samma sätt som småhusfastigheter. Bestämmelsen om undantag från utmätning för bostadsrätter i 5 kap. 1 § 6 UB upphävs. Förslaget kommer att innebära förändrade arbetsmetoder när utmäter bostadsrätter. Eftersom sådana arbetsmetoder används vid utmätning av småhusfastigheter kommer förändringen inte att medföra några ökade kostnader för myndigheten. Förslaget innebär en harmoniserad och rättvisare tillämpning av regelverket när bostäder utmäts. Förslaget leder till att fler bostadsrätter kommer kunna utmätas vilket ger ett ökat indrivningsresultat för borgenärskollektivet. 16.11.3 Förslaget om schablonbeneficie Vi anser att så kallat schablonbeneficie bara bör tillämpas när det är uppenbart att gäldenären har ett behov av beneficium. Vi föreslår ett tillägg i 5 kap. 14 § UB som innebär att ska kunna undanta pengar från utmätning när det är uppenbart att pengarna behövs för gäldenärens behov. Vi anser att schablonbeneficie inte bör lämnas när utmätning görs av ROT- och RUT- ersättning och utbetalningar av EU-stöd. Fler beslut om utmätning kommer att meddelas vilket medför ett ökat indrivningsresultat. har inte kunnat ta fram siffror som är statistiskt säkerställda men har uppskattat att det rör sig om mellan 10 000 till 15 000 beslut som kommer att beröras av förslaget. har bedömt att förslaget kommer leda till ökade portokostnader eftersom fler beslut om utmätning ska skickas ut. Myndigheten har uppskattat att portokostnaderna kommer att öka med mellan och . Med anledning av det ökade antalet beslut om utmätning har gjort bedömningen att fler beslut kommer att överklagas. har uppskattat att personalkostnaden kommer att öka med mellan 0,9 och för att hantera de ökade volymerna. Utredningen ställer sig dock tveksam till att andelen överklaganden skulle komma att öka och anser inte att det finns belägg för ett sådant antagande. 16.12 Konsekvenser av förslagen om löneutmätning 16.12.1Förslaget om beräkning av normal- och förbehållsbelopp Genom löneutmätning betalas vilket motsvarar ungefär en tredjedel av totalt indrivna belopp om . Löneutmätning är således en mycket effektiv verkställighetsform. Vi föreslår ändringar i regleringen om hur normal- och förbehållsbelopp för personer som står under löneutmätning ska beräknas. Fler ålderskategorier för barn kommer att beaktas vid fastställande av normalbeloppet och det fastställs nya referensvärden som tar betydligt större hänsyn till att barns personliga kostnader ökar med stigande ålder. Skäliga umgängeskostnader för barn ska beaktas i löneutmätningsförfarandet. fattar cirka 100 000 grundbeslut om löneutmätning. Vårt förslag innebär att det i princip är samma information som ska hanteras och bedömas som . Det som tillkommer är att det finns fler ålderskategorier för barn och att skäliga umgängeskostnader ska beaktas. har bedömt att förslaget inte förväntas medföra några påtagligt ökade handläggningskostnader. Vårt förslag kommer att påverka förbehållsbeloppsberäkningen i skuldsaneringsförfarandet eftersom bestämmelserna i 7 kap. 4 och 5 §§ UB om förbehållsbelopp är vägledande vid beräkningar av vad som ska förbehållas skuldsaneringsgäldenären för dennes och dennes familjs försörjning i skuldsaneringsförfarandet. har bedömt att de omräkningar som behöver göras med anledning av vårt förslag kan göras inom ramen för nuvarande anslagstilldelning. Konsekvenser för personer som står under löneutmätning och deras familjer Förslagen kommer att leda till att personer som står under löneutmätning och deras familjer försäkras ekonomiska resurser motsvarande en skälig levnadsnivå (se räkneexempel i bilaga 17). Gäldenärers incitament till öppet arbete kommer att vidmakthållas eller öka. Förslaget kan därför antas ha vissa positiva effekter för möjligheten att minska brottsligheten. De samhällsekonomiska kostnaderna för ekonomiskt utanförskap förväntas minska (se avsnitt 8.4.1). Att personer som står under löneutmätning får förbehålla sig kostnader för umgänge med sina barn kan leda till att båda föräldrarna på ett bättre sätt kan ta ett gemensamt försörjnings- och fostringsansvar för sina barn och att barnets behov tillgodoses på bästa sätt. Detta bedöms således gynna såväl barnen som föräldrarna och ett bättre samarbete föräldrarna emellan i frågor som rör kostnader för umgänget. Denna ordning kan därför leda till att båda föräldrarna i större utsträckning kan ta ekonomiskt ansvar på lika villkor för barnet. kan detta öka delaktigheten för båda föräldrarna i ansvaret för och omsorgen om barnet och därmed påverka jämställdheten mellan föräldrar på ett positivt sätt. Barns rätt till umgänge med sina föräldrar kommer att säkerställas i större utsträckning än . Denna ordning ger också föräldrarna bättre förutsättningar att sörja för sina barns behov. Ekonomiska konsekvenser för borgenärskollektivet och det allmänna Borgenärskollektivet kommer att påverkas av vårt förslag i form av minskat indrivningsresultat. Minskningen måste dock ställas mot de samhällsekonomiska kostnaderna för ekonomiskt utanförskap. I avsnitt 8.4.1 utvecklar vi vår syn på de ekonomiska konsekvenserna av vårt förslag. Vi redovisar också vår bedömning av den ekonomiska påverkan om även normalbeloppet för vuxna skulle komma att höjas. Vidare redovisar vi de problem som ekonomiskt utanförskap medför och de samhällsekonomiska kostnaderna detta innebär. Eftersom staten har företrädesrätt till löneutmätning före andra fordringar kommer vårt förslag att få störst betydelse för staten som borgenär, men även enskilda borgenärer kommer att påverkas. Eftersom löneutmätning inte är tidsbegränsad utan i princip kan pågå till dess skulderna är betalda leder ett högre förbehållsbelopp därför i normalfallet inte till lägre betalningsgrad utan bara till en längre betalningstid. Att löneutmätning kan komma att pågå för att skulderna ska slutbetalas kan dock innebära vissa risker för att gäldenärens situation förändras till det sämre genom exempelvis sjukdom, arbetslöshet eller separation. Detsamma gäller om gäldenären blir underhållsskyldig för fler barn eller behöver en större bostad. Vidare kan förslaget komma att innebära att vissa personer som skulle vara aktuella för löneutmätning, framöver inte kommer ifråga för löneutmätning överhuvudtaget eftersom det inte längre finns något överskott att utmäta. Detta innebär dock inte med nödvändighet inkomstförluster för borgenärskollektivet eftersom det kan finnas möjlighet att utmäta annan egendom. I detta sammanhang måste också framhållas att det på samma sätt som det finns risk för att gäldenärens situation utvecklas till det sämre , även finns möjlighet att situationen förändras till det bättre, exempelvis genom en högre inkomst eller minskad försörjningsbörda. Det förhållandet att gäldenärers livssituation inte är statisk utan förändras och att förändringarna inte går att förutse gör att det är mycket svårt att göra några konkreta beräkningar eller uppskattningar av de ekonomiska konsekvenserna av vårt förslag. För offentligrättsliga fordringar som drivs in enligt bestämmelserna i indrivningslagen finns det särskilda regler i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. (SPL). Statens fordringar enligt skatteförfarandelagen preskriberas efter utgången av det kalenderår de lämnades för indrivning. För övriga fordringar som omfattas av SPL gäller enligt huvudregeln att fordringarna preskriberas efter utgången av det kalenderår de förföll till betalning. En automatisk förlängning av preskriptionstiden uppkommer vid beslut om inledande av företagsrekonstruktion och skuldsanering eller om gäldenären medges skriftligt uppskov av . Det sker inte någon förlängning för att det pågår löneutmätning. I dessa fall gäller alltså en absolut preskription . Varken eller har någon statistik över antal fordringar och fordringsbelopp som preskriberas innan full betalning. Eftersom det i vissa fall kan finnas en möjlighet att utmäta annan egendom i stället för lön behöver vårt förslag inte leda till någon större ökning av antalet fordringar som preskriberas. Tabell 16.3 visar hur mycket större normalbeloppet blir med vårt förslag. Av bilaga 11 framgår riksnormen för försörjningsstöds belopp. I bilaga 17 redovisar vi olika räkneexempel där skillnaderna mellan löneutmätningssystemet, försörjningsstödet och beräkningar framgår. Tabell 16.3 Barn som berörs av löneutmätning och effekten av ändrade normalbelopp i kronor Antal barn är baserat på uppgifter från 0–6 år 7–10 år 11–14 år De sammanlagda normalbeloppen för de barnfamiljer som är föremål för löneutmätning ökar med vårt förslag med eller () . Detta kan sättas i relation till att det betalas genom löneutmätning. pågick det löneutmätning hos cirka 100 000 personer. Det genomsnittliga löneutmätningsbeloppet uppgår således till per person. Variationerna är emellertid stora i de enskilda fallen. Det finns personer som endast har ett utmätningsbelopp om , medan det finns andra som har utmätning med belopp överstigande . Att normalbeloppen ökar med innebär emellertid inte att löneutmätningen totalt sett skulle minska med så mycket som . Det främsta skälet till detta är att många fortfarande skulle komma att betala hela sin skuld. Genom ett högre normalbelopp skulle det dock ta för gäldenären att bli skuldfri. Ett annat skäl är att en del gäldenärer har ett relativt litet utrymme som kan tas i anspråk genom löneutmätning. I detta avseende kan det antas att det generellt sett är barnfamiljerna som har lägre månatliga utmätningsbelopp än de som inte har försörjningsskyldighet för barn eftersom de har högre normal- och förbehållsbelopp. Om en gäldenär har två barn i övre tonåren och hans eller hennes utmätningsbara belopp uppgår till kommer vårt förslag att innebära att den här gäldenärens normalbelopp höjs med . För borgenärernas del blir intäktsförlusten emellertid inte utan . Det har inte varit möjligt för oss att beräkna intäktsförlusten för borgenärerna men vi kan konstatera att en höjning av normalbeloppet med kommer att leda till att löneutmätningen inbringar mindre pengar, dock inte i storleksordningen . Enligt vårt förslag ska förbehåll för umgängeskostnader även omfatta skäliga kostnader för eventuella resor till och från umgänge samt andra merkostnader som umgänget kan komma att medföra. Att umgängeskostnaderna beaktas i löneutmätningsförfarandet har naturligtvis konsekvenser för borgenärskollektivet. Som vi konstaterat ovan kommer en höjning av normalbeloppen för barnfamiljer att innebära en minskning med . Antagandet kan därför göras att den ytterligare minskning som beaktande av umgängeskostnaderna medför, ställt i relation till det totala indrivningsresultatet, har en marginell påverkan på borgenärskollektivet. 16.12.2Förslaget att omprövning inte ska ske när ändringen är obetydlig Vi föreslår att inte ska ändra ett beslut om utmätning av lön om resultatet av ändringen är obetydlig. Som exempel kan nämnas att normalbeloppet bara ändras med några kronor från till ett annat och det inte ska göras några andra ändringar av betydelse. kommer även fortsättningsvis behöva räkna om samtliga löneutmätningsbeslut . Eftersom detta numera görs maskinellt kräver omräkningen inte lika mycket resurser som när omräkningarna till stor det gjordes manuellt. För innebär vårt förslag att myndigheten inte kommer behöva administrera och skicka ut nya beslut i lika många mål som . har uppskattat att detta kommer innebära minskade portokostnader för myndigheten uppgående till . Vidare kommer arbetsgivare och myndigheter som är mottagare av dessa beslut att göra administrativa effektivitets- och resursvinster eftersom färre ändringsbeslut kommer behöva hanteras. 16.12.3 Förslaget om anstånd Personer som står under löneutmätning ska, precis som , kunna få anstånd under pågående löneutmätning för t.ex. nyanskaffning av beneficieegendom eller för att betala oförutsedda utgifter på grund av exempelvis sjukdom eller olycksfall. Vi anser att en gäldenär som har fått anstånd ska kunna beviljas anstånd fler gånger om det behövs. Vi föreslår ett tillägg i bestämmelsen om anstånd där vi klargör att vid bedömningen av om det föreligger särskilda skäl för att kunna beviljas anstånd ska svarandens och dennes familjs personliga och ekonomiska omständigheter beaktas. I detta ligger att också ska väga in hur länge löneutmätningen har pågått. För del kan detta förslag innebära att det kommer att komma in något fler ansökningar om anstånd till gör dock bedömningen att det endast rör sig om en marginell ökning och därför inte medför så stort merarbete eller att andra kostnader det behövs räknas särskilt på förslaget. Det går inte att förutse om förslaget kommer att leda till att anståndsinstitutet börjar användas i större utsträckning än . För borgenärskollektivets del innebär det att löneutmätning kan komma att pågå när gäldenären tillfälligt får en paus med den pågående löneutmätningen. Det är svårt att beräkna eventuellt inkomstbortfall för staten som borgenär på grund av att statens fordringar preskriberas . Mot bakgrund av vårt förslag om hur normal- och förbehållsbelopp ska beräknas kan antagandet göras att behoven av anstånd kan komma att minska. Vår bedömning är därför att detta förslag inte kommer att leda till några nämnvärda ekonomiska konekvenser för borgenärskollektivet. Däremot är möjligheten att få anstånd en viktig ventil för de gäldenärer som behöver nyanskaffa beneficieegendom eller betala oförutsedda avgifter. 16.12.4En sänkning av gränsen för när löneutmätning ska inledas Vi gör bedömningen att den nedre gränsen för när löneutmätning ska inledas bör sänkas från till . Detta kommer att leda till ett ökat indrivningsresultat. har uppskattat att mellan 1 000 och 1 500 gäldenärer har ett betalningsutrymme i intervallet 100 till . Förändringen kommer således att innebära att borgenärskollektivet får del av ett större utrymme av gäldenärens lön. För gäldenären innebär det att skulden kommer betalas av i högre takt. Underrättelse om beslut om löneutmätning ska skickas till gäldenär, sökanden samt till arbetsgivare eller annan utbetalare varför ökade portokostnader kommer att uppkomma för . Av register framgår att en gäldenär i snitt har mellan fem till sex sökanden som ska få del av ett beslut om löneutmätning. Kostnaderna bedöms inte vara större än att de kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. 16.12.5 Förslaget om ökad partsinsyn Vi föreslår att när har utvecklat ett webbaserat informationsverktyg ska parterna få tillgång till samtliga beslut som fattas i löneutmätningsförfarandet, dvs. beslut om utmätning, fördelning och utbetalning. Gäldenären ska även kunna följa hur skuldsituationen förändras under hela förfarandet. Förslaget kommer att innebära effektivitetsvinster för såväl som parterna i utsökningsförfarandet. Gäldenärers incitament att medverka och betala av sina skulder kan förväntas öka. 16.13Konsekvenser av förslagen om tvångsvis försäljning och redovisning till borgenärer 16.13.1Förslaget om ett modernt budgivningsförfarande för försäljning av fast egendom m.m. på offentlig auktion Vi föreslår att förfarandet för försäljning av fast egendom på offentlig auktion ska moderniseras och teknikanpassas så att det blir möjligt att sälja egendomen genom såväl muntligt som skriftligt budgivningsförfarande. Budgivning ska kunna ske på annat sätt än muntligen, t.ex. elektroniskt via internet. Vi föreslår motsvarande ändringar för auktionsförfarandet vid försäljning av registrerat skepp, registrerat luftfartyg och intecknade reservdelar till luftfartyg. Om håller auktion på plats med muntliga bud bör intressenter ges möjlighet att delta i budgivningen via videolänk från något av kontor. bör även kunna bestämma att det ska vara tillåtet att bud lämnas på annat sätt än muntligen, dvs. att olika budgivningssätt kombineras i ett och samma auktionsförfarande. har bedömt att detta förslag kommer innebära minskade kostnader för myndigheten i form av lägre personalkostnader om mellan 1,8 och . Försäljningsförfarandet kommer bli effektivare och det finns goda skäl att anta att försäljningspriserna kan komma att öka eftersom fler intressenter kommer kunna delta i auktionen. Ökade försäljningspriser kommer att gynna såväl gäldenärssom borgenärskollektivet. Det införs också ett nytt förfarande som innebär att , efter att ha hört sökanden, svaranden och annan känd sakägare vars rätt berörs av försäljningen, ska bestämma auktionsform. För att ge sakägarna möjlighet att anmäla sina rättigheter kommer det att uppkomma kostnader för personal och för kungörelser och portokostnader. Förslaget har av uppskattats medföra ökade årsvisa kostnader för om mellan cirka 550 000 och . Av detta avser 400 000–personalkostnader och avser kostnader för porto och kungörelser. 16.13.2Förslaget att bostadsrätter ska kunna säljas under hand av fastighetsmäklare Vi föreslår att bostadsrätter, precis som fast egendom, ska kunna lämnas för tvångsvis försäljning under hand till fastighetsmäklare.