sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — Som ett ”snällt” alternativ föreslår han krav på licens för att få tigga, kombinerat med gränskontroller eller stämpelplikt. Allmänheten skulle uppmanas att kontrollera om tiggaren har licens, att ta mobilbilder på misstänkta fuskare och sända dem till polisen. Att belägga tiggeri med registreringskrav har en viktig fördel, menar han. Det kommer att vara särskilt effektivt mot just romer, de avskyr ju registrering. Självklart nämner han inte varför romer oroas av att bli registrerade. Det perspektivet finns inte i denna bok. Svenska Dagbladets ledare citerade inte de värsta avsnitten i boken, men behandlade den som ett seriöst bidrag. Jag hade inte trott att en anständig tidning skulle kunna bidra till att sprida denna fördomsfulla, rent rasistiska rappakalja. , ordförande i mot antiziganism Publicerad på kommissionens webbplats . Romer utestängs igen, i Som alla vet är det inte förbjudet att tigga eller samla in pantburkar i . Ändå har rödgrönrosa politiker formulerat en lapp som signalerar att inga romer ska finnas på festivalområdet i . På en lapp som skrivit och översatt till rumänska kan man läsa att det är förbjudet att tigga och samla pant samt att klä sig som inom området. Hur tänker man här? Att lappen är riktad mot de fattiga romerna i parken går det inte att ta miste på. Det är inte första gången som de fattiga får flytta på sig när de besuttna ska roa sig. Den hårdare synen på dessa fattiga människor började med regeringens tiggerisamordnare som uppmanade folk att inte ge romerna några pengar i muggen, något som backades upp av ministern . Framför allt och har drivit en hård politik mot romerna med avhysningar och rivningar. Den nedvärderande synen på dessa stigmatiserade och utstötta människor har blivit allt mer cynisk. Att på något sätt hjälpa dessa de fattigaste av de fattiga finns inte på kartan i maktens korridorer. Publicerad på kommissionens webbplats . Rapport: Registrering av romer Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att inrätta Kommissionen mot antiziganism. Kommissionen ska komplettera och förstärka samhällets insatser på området. Syftet med kommissionen är att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. I uppdraget ingår att i samråd med berörda aktörer samla kunskap om antiziganism för att sprida och förbättra befintlig kunskap, samt att identifiera och förmedla exempel på åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. Kommissionen har också i uppdrag att ta ställning till insatser för att motverka antiziganism i den offentliga förvaltningen och skolan, samt att delta i den allmänna debatten och medverka i olika utbildnings- och informationsverksamheter. Slutligen ska kommissionen följa utvecklingen och sammanställa de granskningar och åtgärder som rör frågan om registrering av romer på etnisk grund. Kommissionens ordförande är . Övriga ledamöter är , , , , , , och . Kommissionen har en referensgrupp vars ledamöter är förordnade av regeringen. Den består av , Hans Caldaras, , , , , , Domino , Bagir Kwiek, , , Tuula , , , , , , och . Huvudsekreterare för kommissionen är . Sekretariatet består också av utredningssekreterarna och biträdande sekreterare . Med denna rapport redovisar kommissionen uppdraget att följa utvecklingen när det gäller registrering av romer på etnisk grund genom att sammanställa de granskningar som har vidtagits av olika aktörer. Principer och bestämmelser om registrering i uppgiftssamlingar över romer Konflikt, romer Kringresande Polisens reaktion på avslöjandet Myndigheters granskningar av uppgiftssamlingarna Justitieombudsmannen på etnisk grund Konsekvenser för romers rättigheter Slutkommentar Kommissionen mot antiziganism har ett brett uppdrag för att åstadkomma en kraftsamling mot antiziganism, bl.a. genom att ta ställning till vilka insatser som kommissionen kan genomföra eller bidra till för att motverka antiziganism inom den offentliga förvaltningen. Enligt det direktiv som preciserar kommissionens uppgifter ska denna också följa utvecklingen när det gäller registrering och kartläggning av romer eller uppgifter om romskt ursprung. Kommissionen har i uppdrag att sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits av olika aktörer på detta område. Att synliggöra resultatet av myndigheternas granskningar bedömdes vara nödvändigt för att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. I grunden handlar uppdraget om mänskliga rättigheter – för alla. Direktivet anger också att kommissionen utifrån sammanställningen ska bedöma behovet av informationsinsatser eller liknande på området. Vidare ska kommissionen genom råd och på annat sätt medverka till att personer som upplever sin integritet kränkt vid behandling av personuppgifter kan ta till vara sina rättigheter. I denna rapport presenterar kommissionen en sammanställning av de olika myndighetsbeslut som fattats med anledning av att det uppdagades att i i stor omfattning hade registrerat uppgifter om romer. Polisen har genomgått en omorganisation, vilket innebär att de tidigare 21 polismyndigheterna, () och ersatts av en sammanhållen myndighet, . Rapporten redovisar de beslut som fattats avseende uppgiftssamlingarna av (), , (), Justitiekanslern () samt (). Därutöver har flera myndigheter och aktörer agerat genom till exempel uttalanden i media, debattartiklar och genom dialoger med romer, vilket i viss mån redovisas. Med utgångpunkt från denna sammanställning och de omfattande konsultationer med romer som kommissionen har genomfört, redovisas de konsekvenser som registreringen har haft för romers tilltro till polis och andra myndigheter. Skånepolisens uppgiftssamlingar väckte starka reaktioner bland romer. efter att uppgiftssamlingarna blivit kända riktade romer krav till regeringen, polismyndigheten och kommunerna. Bland annat framställdes krav på en fullständig utredning om omfattningen av den gjorda kartläggningen av romer, dess bakgrund och syfte, vilka metoder som använts vid uppgiftsinsamlingen och hur de planerats att bli använda. Romska representanter har dessutom krävt att ansvar ska utkrävas och åtgärder vidtas i syfte att motverka antiziganism och diskriminering. Kommissionen har inte tagit del av uppgiftssamlingarna då dessa omfattas av sekretess. Den anser sig ändå ha en god bild av uppgiftssamlingarnas innehåll, dels genom vad som framkommit i de granskande myndigheternas beslut, i kontakter med polisen och andra myndigheter samt i media, dels genom de slutsatser som kommissionen kan dra med anledning av sin kännedom om vilka som av JK har erhållit ersättning för kränkningen.1 Kommissionens perspektiv är mänskliga rättigheter – för alla. Principer och bestämmelser om registrering Principen om allas lika värde och lika rättigheter är en av de mest grundläggande principerna i både internationella och nationella instrument till skydd för de mänskliga rättigheterna. Allas likhet inför lagen och rätten att inte bli diskriminerad ska ses i ljuset av den grundläggande principen. Såväl internationell som nationell reglering på området har utformats utifrån utgångspunkten att uppgifter om etnicitet är integritetskänsliga uppgifter som endast får behandlas under vissa förutsättningar. Enligt artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Denna rätt får endast inskränkas av offentliga myndigheter under vissa angivna 1 För kravlistor inkomna till regeringen, se dnr Ju2013/6580/PO, Ju2013/6663/PO, Ju2013/6666/PO och Ju2013/6846/PO. Rättigheter enligt konventionen ska enligt artikel 14 säkerställas utan åtskillnad på grund av bland annat tillhörighet till ras eller nationell minoritet. Enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Av 20 § samma kapitel framgår att denna rättighet i viss utsträckning får begränsas. I 21 § anges under vilka förutsättningar sådana begränsningar får göras, bl.a. får en begränsning aldrig gå utöver det ändamål som har föranlett den. Det är mot bakgrund av vad som redovisats som myndigheters begränsade möjligheter att behandla uppgifter om t.ex. etnicitet ska förstås. För polisverksamheten regleras möjligheten till behandling av känsliga personuppgifter i bl.a. polisdatalagen (2010:361) (PDL). Syftet med lagen är enligt portalparagrafen att ge polisen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt i sin brottsbekämpande verksamhet och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. om möjligheten att i undantagsfall registrera etnicitet har utformats utifrån rekommendation (No. R (87) 15) som reglerar användningen av personuppgifter inom polissektorn.2 Enligt 2 kap. 10 § första stycket PDL får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. I förarbetena till PDL betonas att det således inte är tillåtet att föra register över eller på annat sätt göra anteckningar om enskilda enbart på den grunden att de utifrån exempelvis ras eller etniskt ursprung kan hänföras till en viss kategori av människor.3 2009/10:85 sid 122. 3Ibid sid 325. i uppgiftssamlingar över romer Tidningen (DN) publicerade en rad tidningsartiklar med start där det gjordes gällande att i hade upprättat ett olagligt register med mer än 4 000 romer, födda . Med anledning av dessa uppgifter beslutade ett antal myndigheter att inleda en granskning av polismyndighetens personuppgiftsbehandling. Det är två filmappar som har varit föremål för granskning. Enligt polismyndigheten ingår dessa i en särskild undersökning inom underrättelseverksamheten benämnd ”Länsövergripande brottslighet”, vilken påbörjades och därefter förlängdes genom flera beslut. Från och med ett beslut ingick filmapparna i en särskild – gemensamt tillgänglig – uppgiftssamling med beteckningen ”G-SUS KUT ”. Redogörelsen nedan bygger på en sammanställning av uppgifter från i svar till SIN samt uppgifter i SIN:s uttalande och beslut.5 Personuppgiftssamlingen ”Konflikt, romer” inleddes . Det är dock möjligt att själva programupplägget är äldre. Samlingen innehåller filer med underrättelseuppslag och filer med släktträd. Av beslut framgår att personuppgiftssamlingen innehåller 1 049 personnummer. För dessa personer har uppgifter om namn, adress, släktskapsförhållande och kön registrerats. I samlingen återfinns uppgifter om omkring 500 personer som var samt ett antal avlidna personer. Det finns ingen anteckning om ändamålet med samlingen eller någon notering om huruvida personer är eller inte är misstänkta för brott. 4JO:s beslut , dnr 5205-2013, sid 3. 5Polismyndighetens i yttrande till SIN 2013, SIN:s uttalande , dnr 173-2013 samt beslut den 20december 2013, AM 139971-13. Personuppgiftssamlingen ”Kringresande” inleddes, enligt vad som framgår av SIN:s uttalande, och innehåller filer med släktträd med över4 600 personnummer.6 Personuppgifterna i ”Konflikt, romer” har, i vart fall delvis, förts in i denna uppgiftssamling. Den ursprungliga samlingen gallrades dock inte i samband med det. De uppgifter som anges i personuppgiftssamlingen är namn, personnummer, adress, släktskapsförhållanden och kön. Samlingen innehåller uppgifter om drygt 1 000 personer som var och om ett flertal avlidna personer.7 Uppgifter synes ha förts in så sent som den 16 september 2013.8 Enligt polismyndigheten hade 100 personer behörighet till uppgiftssamlingen . Inte heller i denna uppgiftssamling finns någon anteckning om ändamålet med samlingen eller någon notering om huruvida personer är eller inte är misstänkta för brott. Skånepolisen har avslutat . Uppgifter har förts över till en ny uppgiftssamling, vilken har granskats av SIN (se sid 10). Polisens reaktion på avslöjandet När DN avslöjade förnekade polismyndighetens presstalesman inledningsvis att det överhuvudtaget existerade. Dagen efter bekräftade polismyndigheten dock att registret fanns. Biträdande chefen för angav emellertid att det 6Enligt polismyndigheten finns 4 741 rader i filen ”total.anb”. anger att det finns 4 673 unika personnummer i den största filen i uppgiftssamlingen. 7Enligt polismyndigheten var 1 089 personer och 220 personer avlidna. Av beslut framgår att 1 104 var barn den 21september 2013 och att ca 45 personer var avlidna. 8SIN:s uttalande , dnr 173-2013 sid 9. inte fanns något som tydde på att polisen har fler liknande register. Vidare förnekades bestämt att det skulle handla om registrering på etnisk grund. Av polismyndighetens yttranden till SIN och framgår att polismyndigheten står fast vid sin inställning att uppgiftssamlingarna inte i något avseende grundar sig på etnisk tillhörighet. anger även att den bedömer såväl uppgiftssamlingarna i sig som dess omfattning som motiverad. Avslöjandet i föranledde dåvarande Rikspolischefen att kalla till ett extra styrelsesammanträde. Frågan om registervård har behandlats på länspolismästarmöten med krav på muntlig återrapportering. Dåvarande Rikspolischefen har i ett antal möten med romska företrädare tagit avstånd från registrering som har sin grund i etnisk tillhörighet och tagit del av de krav som romska representanter framfört (se sid 5). I samband med JK:s granskning av uppgiftssamlingarna (se sid 12) har RPS förelagts att yttra sig. I sitt yttrande gör RPS bedömningen att de av SIN anförda bristerna inte kan anses ha orsakat en otillbörlig spridning av känsliga eller felaktiga uppgifter och inte heller lett till några negativa beslut eller andra åtgärder gentemot de registrerade, och att det därmed saknas grund för rätt till ersättning. Myndigheters granskningar av uppgiftssamlingarna Med anledning av DN:s publiceringar beslutade ett antal myndigheter att inleda en granskning av i personuppgiftsbehandling. 9 Se t.ex. DN:s artikel , ”Hundratals romer i nytt register”. SIN har till uppgift att genom inspektioner och andra undersökningar utöva tillsyn över polisens behandling av personuppgifter enligt PDL. Tillsynen syftar särskilt till att säkerställa att polisens personuppgiftsbehandling bedrivs i enlighet med lag eller annan författning. Enligt PDL får behandling av personuppgifter endast ske under vissa angivna villkor. Bland annat uppställs krav på ändamålet med behandlingen, att tillgången till uppgifterna begränsas och att gallring sker. Enligt 2 kap. 10 § PDL är det, som redovisats i tidigare, förbjudet att behandla uppgifter om en person enbart på grund av vad som är känt om personens etniska ursprung. Av 3 kap. 4 § första stycket PDL framgår att det vid behandling av uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga ska framgå om en uppgift avser en person som inte är misstänkt. SIN beslutade att inleda ett tillsynsärende (dnr 173-2013) . Granskningen avsåg uppgiftssamlingen ”Kringresande”. uttalade sig SIN i ärendet. SIN anser att polismyndighetens behandling av personuppgifter i flera avseenden var olaglig. Den allvarligaste bristen menar SIN är att det av polisen angivna ändamålet med personuppgiftsbehandlingen var alldeles för vitt, vilket i praktiken sätter PDL:s integritetsskydd ur spel. Vidare var det inte klarlagt att det fanns ett behov av att registrera alla de personer som fanns i uppgiftssamlingen. Det fanns inte heller ett tillräckligt samband mellan den av polismyndigheten angivna brottsligheten och de personuppgifter som behandlades. Dessutom hade tillgången till personuppgifter i uppgiftssamlingen inte begränsats till varje tjänstemans behov och någon loggning hade inte förekommit när personuppgifter behandlades. Slutligen hade inte tillräcklig gallring ägt rum, och det saknades upplysningar om vilka personer i uppgiftssamlingen som inte var misstänkta för brott. SIN:s intryck är att uppgiftssamlingen i vart fall delvis har kommit att få karaktären av en ”bra att ha”-uppgifts- samling. 10 1 § lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. Vad gäller frågan om behandlingen av personuppgifter skett utifrån etniskt ursprung anför SIN följande: Nämnden konstaterar att det finns åtskilliga personer i uppgiftssamlingen som är av romsk härkomst och att många personuppgifter i uppgiftssamlingen inte borde finnas där. Detta kan ge intryck av att enbart etniciteten har varit orsaken till registreringen av personuppgifter i uppgiftssamlingen. Nämndens slutsats är dock att grunden för registreringen är antingen mer eller mindre välgrundade misstankar mot personer om begången eller befarad brottslighet eller släktskap med sådana personer. kan därför inte anses behandla uppgifter om personer enbart på grund av vad som är känt om deras etnicitet.11 SIN har följt upp tillsynsärendet av . I ett uttalande anger SIN att denna uppgiftssamling är avslutad och gallrad.12 En ny uppgiftssamling benämnd ”Organiserad seriebrottslighet i ” har skapats, där en mindre andel av de personuppgifter som fanns i uppgiftssamlingen ”Kringresande” återfinns. Vid en kontrollslagning avseende ett urval av de personuppgifter som förekom i uppgiftssamlingen ”Kringresande” konstaterade nämnden att de flesta av dessa uppgifter inte finns med i den nya uppgiftssamlingen. Nämnden bedömer att personuppgiftsbehandlingen i den nya uppgiftssamlingen är laglig, även om granskningen visat på vissa brister när det gäller loggning och utformningen av uppgifter som beskriver personers utseende. Nämndens sökning på ”zigenare” gav sex träffar. Ordet förekom i samband med signalementsbeskrivningar av personer som ännu inte identifierats. Efter nämndens redovisning av sökresultatet för polismyndigheten har myndigheten uppgett att den anser att ordet ”zigenare” inte tillför något i en signalementsbeskrivning och att detta ord nu har raderats. Mot bakgrund av vad som framkom vid granskningen av beslutade SIN att inleda en närmare granskning av underrättelseverksamheten inom polisen i , och , med särskild fokus på om det förekommer otillåten registrering av känsliga personuppgifter. 11SIN:s uttalande , dnr 173-2013, sid 1. 12SIN:s uttalande , dnr 463-2013. I uttalanden avseende Polismyndigheterna i och riktar SIN kritik mot myndigheterna för flera brister i personuppgiftsbehandlingen.13 Bland annat har känsliga personuppgifter i flera fall behandlats utan att det varit absolut nödvändigt. Kort efter DN:s avslöjande inledde Riksenheten för polismål (numera Särskilda åklagarkammaren) vid en förundersökning eftersom det fanns anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal förövats vid polismyndighetens personuppgiftsbehandling. Förundersökningen avsåg den särskilda undersökningen ”Länsövergripande brottslighet” och uppgiftssamlingarna inom denna undersökning; ”Konflikt, romer” och ”Kringresande”. Det brott som närmast var i fråga var tjänstefel. Enligt 20 kap. 1 § ska den som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften dömas för tjänstefel. Om gärningen med hänsyn till gärningsmannens befogenheter eller uppgiftens samband med myndighetsutövningen i övrigt eller till andra omständigheter är att anse som ringa, ska inte dömas till ansvar. beslutade överåklagaren att lägga ned förundersökningen (AM 139971-13). Av beslutet framgår att personuppgiftsbehandlingen varit behäftad med en rad fel. De ändamål och syften som angavs i beslutet om den särskilda undersökningen uppfyllde inte PDL:s krav, och andra mer preciserade syften som angetts i förhör hade inte dokumenterats. Loggning av personuppgiftsbehandlingen hade inte kunnat ske och alltför många inom polismyndigheten hade haft möjlighet att ta del av innehållet i uppgiftssamlingarna. Vidare saknades systematiska upplysningar om vilka personer som inte var misstänkta för brott, och någon systematisk gallring av personuppgifterna hade inte heller skett. 13 SIN:s uttalanden , dnr 67-2014 och 69-2014. Åklagarens bedömning är att det inte kan styrkas att någon anställd vid polismyndigheten gjort sig skyldig till brott genom att inte formellt ange ändamålet med behandlingen av personuppgifter på det sätt som bort ske. Det kan inte heller styrkas att personuppgiftsbehandlingen varit oförenlig med ändamålen. Att det inte skett någon loggning av arbetet med uppgiftssamlingarna bedöms utgöra systemfel som inte någon enskild befattningshavare kan bära det straffrättsliga ansvaret för. Det kan inte heller styrkas att någon uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåtit att gallra i den omfattning som bort ske. Enligt åklagaren har det inte framkommit anledning att anta att personuppgifterna, med ett undantag som var föremål för särskild förundersökning,14 utlämnats eller faktiskt spridits till obehöriga. Vidare anser åklagaren att det är fråga om ett ringa tjänstefel att det inte har förts in uppgifter om vilka som är misstänkta för brott, vilket föranleder åklagaren att konstatera att handlingen därmed inte är brottslig. Vid bedömningen av om det skett behandling utifrån etnisk tillhörighet anser åklagaren att de beslutsprotokoll från operativa ledningsmöten som inhämtats i ärendet stöder polismyndighetens uppgifter att behandlingen motiverats av allvarlig befarad eller redan inträffad brottslighet bland vissa romska släkter i . Åklagaren finner därmed att det inte kan antas att något lagbrott begåtts då personuppgifterna inte behandlats enbart på grund av etnisk tillhörighet. Med anledning av uppgifterna i inledde DO ett tillsynsärende (GRA 2013/617) i syfte att utreda risken för överträdelse av 2 kap. 17 § diskrimineringslagen (2008:567) (DL). Enligt bestämmelsen är diskriminering förbjuden när den som helt eller delvis omfattas av lagen (1994:260) om offentlig anställning bistår allmänheten med upplysningar, vägledning, råd eller annan sådan 14 Ärendet om brott mot tystnadsplikt avsåg utlämnande av handlingar till inför publiceringen . JK lade ner förundersökningen , dnr 6264- 13-30. hjälp eller på annat sätt i anställningen har kontakt med allmänheten. DO beslutade att avsluta ärendet och rekommenderade i att utreda i vad mån så kallad etnisk profilering tillämpas som arbetssätt och vid behov vidta nödvändiga åtgärder. I sin bedömning anger DO att existensen av ett etniskt register i sig inte utgör en överträdelse av 2 kap. 17 § DL, men att det kan utgöra ett tecken på att etnisk profilering förekommer som arbetssätt. Ett sådant arbetssätt som har som utgångspunkt att personer helt eller delvis på grund av sin etniska tillhörighet kan betraktas som mer brottsbenägna, medför i sig en risk för diskriminering i den mening som avses i 2 kap. 17 § DL. DO lägger vikt vid att registren getts namn som signalerar att de registrerade personernas etniska tillhörighet har tillmätts betydelse vid registreringen, att registret över romer i inkorporerats i registret ”Kringresande”, samt att polismyndigheten inte gett någon tillfredsställande förklaring till varför ca 1 000 av posterna i ”Kringresande” avser barn och att ett stort antal personer bosatta utanför registrerats. Vidare noterar DO att det utifrån de svar polismyndigheten inledningsvis gett till SIN framgår att polismyndigheten själv varit av uppfattningen att det har rört sig om ett register över romer. Dessa omständigheter sammantagna anser DO gör att det inte kan uteslutas att i använder sig av etnisk profilering i sin brottsbekämpande verksamhet. I samband med att DO fattade beslut i tillsynsärendet överlämnade ombudsmannen en skrivelse till regeringen. I denna framför DO att 2 kap. 17 § DL inte kan tillgodose behovet av skydd mot diskriminering inom de samhällsområden som inte omfattas av lagens övriga förbudsregler.