sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — Forskning och utveckling på försvarsområdet SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: A-C Stareborn Tryck: , 2016 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir 2015:103) med uppdrag att lämna förslag till inrikt- ning, omfattning och utförande av forsknings- och utvecklings- verksamheten på försvarsområdet med hänsyn till de förändrade kraven på försvarsförmågan i enlighet med försvarspolitiska proposition. förordnades riksdagsledamoten , som särskild utredare. Som sakkunniga förordnades ämnesrådet , , kansli- rådet , Försvarsdepartementet och departements- sekreteraren , Försvarsdepartementet. förordnades även översten , Försvarsmakten, projekt- och programledaren , , sektionschefen , , verk- samhetsansvarige , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och docenten , Försvarshögskolan som experter i utredningen. entledigades verksamhets- ansvarige och enhetschefen , Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap förordnades som expert. entledigades översten och överstelöjtnanten , Försvarsmakten förordnades som expert. Som sekreterare i utredningen anställdes ämnesrådet , Försvarsdepartementet och kvalitets- direktören , . Seniora rådgivaren , Totalförsvarets forsknings- institut, anställdes som sekreterare . Utredningen har tagit namnet (Fö 2015:03). Härmed överlämnar utredningen betänkandet Forskning och ut- veckling på försvarsområdet (SOU 2016:90). Uppdraget är härigenom slutfört. Utredningens uppdrag och arbete................................ Syftet med forskning och utveckling på Den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 ..................... Militärt försvar och operativ förmåga .................... Ett stärkt totalförsvar.............................................. Civilt försvar och krisberedskap............................. Forskning och utveckling på försvarsområdet ..................... Det vidgade säkerhetsbegreppet ............................ Den tekniska utvecklingen ..................................... FoU till stöd för säkerhetspolitisk analys ............. FoU och osäkerhet ................................................. FoU ur olika perspektiv .......................................... FoU och operativ förmåga m.m . ............................ FoU och förmågeutveckling .................................. FoU och beredskap ................................................. Forskning och utveckling på försvarsområdet ........ FoU-relaterad verksamhet på försvarsområdet.................... Vem beställer FoU .................................................. Vilken FoU beställs ................................................ Finansiering av FoU ............................................... 5.4.4Myndigheten för samhällsskydd och Universitet och högskolor.................................... Nordiskt-baltiskt samarbete och Nordefco........................ Bi- och multilaterala samarbeten.......................................... Del 2 Utredningens överväganden och förslag ..................... Inriktning, omfattning och utförande av FoU på Inriktning och omfattning av FoU...................................... FoU till stöd för det militära försvaret ................ 7.3.2Väsentliga säkerhetsintressen och kraven på Basanslag för strategiska forskningssatsningar.... FoU till stöd för det civila försvaret..................... FoU-process för det civila försvaret .................... Behov av analysstöd m.m...................................... Styrning, uppföljning m.m........................................ Helhetsbild och effektivare uppföljning m.m..................... Styr- och finansieringsformer .............................................. FoU och ökad samverkan .................................................... Samverkansforum för FoU................................... Utlysning av teknikutvecklingsuppdrag.............. 9.3.3Innovationsprogram för försvar och Ökad användning av civilt inriktad forskning..... Kostnads- och konsekvensanalys ............................... Förslag på regleringsbrevsuppdrag ............................. Bilaga 4 Utredningens uppdrag och var i betänkandet Chemical, biological, radiological, and nuclear – kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär Forskning för regeringens behov Inriktningsplan för Försvarsmaktens Forskning Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Nationellt centrum för säkerhet i styrsystem för Entreprises in Defense and Security Nederlandse Organisatie voor Toegepast Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare för att lämna förslag till inriktning, omfattning och utförande av forsknings- och utvecklingsverksamheten (FoU) på försvarsom- rådet mot bakgrund av de ökade kraven på den svenska försvars- förmågan i enlighet med försvarspolitiska inriktning. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. beskriva hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att stärka Försvarsmaktens operativa förmåga. Vidare ska utredaren analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvarsom- rådet och föreslå inom vilka områden forskning och utveckling bör bedrivas med offentliga medel. Utredaren ska även föreslå hur sam- arbeten kan utvecklas mellan forskning och utveckling på försvars- området och forskning och utveckling på andra områden. Utredaren ska föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forskning och utveckling i större utsträckning kan användas. Utredaren ska också föreslå inom vilka områden internationella samarbeten bör eftersträvas inom forskning och utveckling på försvarsområdet. Slut- ligen ska utredaren föreslå hur forskning och utveckling på försvars- området samt finansieringen av denna bör organiseras. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Därför behand- lar utredningen till stöd för det militära försvaret men också vissa frågor som rör FoU till stöd för utvecklingen av det civila för- svaret och totalförsvaret. Omvärldsutvecklingen ökar behovet av forskning och utveckling Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats och om- världsutveckligen präglas av stor osäkerhet. Regeringen framhåller betydelsen av nationell förmåga till analys på det försvars- och säker- hetspolitiska området liksom betydelsen av forskning och utveckling för att förstå och kunna anpassa det militära försvaret till framtida utmaningar och hot. Regeringen framhåller att försvarsförmågan ska förstärkas och de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena fördjupas för att möta utvecklingen. måste kunna dra nytta av och använda de samlade kun- skaps- och kompetenstillgångar som finns tillgängliga samt även sam- ordna framtida satsningar för att kunna möta nya hot och ut- maningar på försvars- och säkerhetsområdet. Forskning och utveckling ligger till grund för förståelse av om- världsutvecklingen och för att kunna genomföra en kvalificerad för- svars- och säkerhetspolitisk analys till stöd för inriktning av politiken. Forskning och utveckling är också grundläggande för att kunna fast- ställa mål och uppgifter för försvaret och ange kraven på Försvars- maktens operativa förmåga och framtida förmågeutveckling. FoU bidrar till en ändamålsenlig och kostnadseffektiv materielförsörjnings- process och till utveckling av doktrin, personal och utbildning, som är grundläggande komponenter i utvecklingen av den operativa för- mågan. Forskning och utveckling bygger kunskap i ett långsiktigt perspektiv som också används för att stödja omedelbara behov. Forskning och utveckling är således nödvändig för att förstå och kunna anpassa det militära försvaret till utvecklingen i vår omvärld, till nya hot och framtida utmaningar samt en eventuell angripares styrkor och svagheter. I av osäkerhet och instabilitet, där också den snabba tekniska utvecklingen utgör en betydande påver- kansfaktor, måste det nationellt finnas forskning och utveckling av hög kvalitet och i tillräcklig omfattning på försvarsområdet. Det krävs en utvecklad samordning av och samverkan mellan berörda aktörer för att kunna möta gränsöverskridande säkerhetshot som kan vara av såväl militär som civil karaktär. Saknas nödvändig kunskap och kompetens baserad på forskning och utveckling kan allvarliga risker uppstå för den nationella försvarsförmågan och för Försvarsmaktens operativa förmåga att möta framtida hot och utmaningar. Inriktning och omfattning av forskning och utveckling Ökade satsningar på FoU för att stärka det militära försvaret Försvarsmaktens operativa förmåga måste öka för att möta nya hot och utmaningar. Detta ställer krav på att dagens FoU-verksamhet stärks som det finns ett behov av FoU också inom nya områden. Utredningen föreslår därför att befintliga områden förstärks och att nya områden tillkommer. Ekonomiska resurser motsvarande bör tillföras Försvarsmakten (anslag 1:5 Forskning och teknikutveckling), men den närmare avväg- ningen bör ske i samband med arbetet inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. Om omvärldsutvecklingen försämras bör dock beslut om resursförstärkningar tidigareläggas. Väsentliga säkerhetsintressen ställer krav på FoU Regeringen anger att stridsflygsförmågan och undervattensförmågan utgör väsentliga säkerhetsintressen för . Dessa förmågor inne- fattar bl.a. verksamhet av integritetskritisk karaktär och som också omgärdas av hög sekretess. Utredningen bedömer att de utpekade väsentliga säkerhetsintres- sena ställer krav på en strategisk helhetssyn och långsiktiga sats- ningar på FoU inom områden som är av grundläggande betydelse för angivna förmågor. Det måste finnas en nationell kunskapsbas och en utvecklad samverkan mellan stat, industri samt universitet och högskolor m.fl. Basanslag för strategiska forskningssatsningar Utveckling och tekniksprång sker ofta i gränslandet mellan olika forskningsområden. Omvärldsutveckligen och den snabba tekniska utvecklingen ställer krav på innovativ och nydanande forskning för att möta framtidens komplexa hot och utmaningar. På försvarsom- rådet saknas tillräckliga resurser för sådan viktig forskning. Utredningen föreslår därför att Totalförsvarets forskningsinsti- tut (FOI) tillförs ett anslag om för stra- tegiska forskningssatsningar som långsiktigt kan bidra till utveck- lingen av såväl det militära som det civila försvaret, dvs. till stöd för ett stärkt totalförsvar. En ökad samverkan mellan civil och militär FoU bör eftersträvas. Även denna resursförstärkning bör bli föremål för närmare av- vägning i samband med nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. FoU till stöd för det civila försvaret Den försvarspolitiska inriktningen innebär att totalförsvaret ska utvecklas och stärkas. Det finns ett betydande behov av forskning för uppbyggnad och utveckling av den del av totalförsvaret som det civila försvaret utgör. Utredningen har identifierat behov av forskning och utvecklings- verksamhet på detta område till en kostnad motsvarande , som i första hand avser verksamhet vid FOI respektive Försvarshögskolan (FHS). Den närmare avvägningen av de identifierade behoven bör ske i samband med arbetet inför nästa försvarspolitiska inriktning. Även dessa behov kan behöva avvägas tidigare om omvärldsutvecklingen försämras ytterligare. Utredningen föreslår att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) utvecklar former för att långsiktigt inrikta forsk- ningsmedel till stöd för utvecklingen av det civila försvaret. En ökad samverkan bör ske mellan MSB och Försvarsmakten avseende inriktning av sådan forskning där det finns möjlighet till synergier och samlade satsningar. Behov av ökat analysstöd m.m. Mot bakgrund av den osäkra omvärldsutvecklingen betonar reger- ingen betydelsen av nationell förmåga till analys på det försvars- och säkerhetspolitiska området. Utredningens bedömning är att omvärldsutvecklingen motive- rar att regeringen nu överväger att öka satsningarna på forskning inom de försvars- och säkerhetspolitiska områdena samt på forsk- ning avseende skydd mot massförstörelsevapen. (SOU 2011:36) genomförde 2011 en omfattande analys av organisation och utförande av FoU-verksam- heten på försvarsområdet. Staten har fortsatt ett stort åtagande vad gäller FoU inom försvarområdet även om sådan verksamhet också bedrivs – och bör bedrivas – av industrin och andra aktörer. Utredningen anser att staten fortsatt bör ha en egen kvalificerad FoU-kompetens på försvarsområdet, bl.a. inom områden av integ- ritetskritisk karaktär eller som utgör väsentliga säkerhetsintressen, som en ökad samverkan med andra aktörer bör efter- strävas. Utredningen förslår därför ingen förändring av nuvarande organisation och formerna för utförande av forskning och utveckling på försvarsområdet. Behov av helhetsbild och effektivare uppföljning Det svenska FoU-landskapet inom försvarsområdet är komplext och omfattar en mångfald av aktörer. Flera departement är berörda och under dessa finns ett antal myndigheter med totalförsvarsupp- gifter, forskningsfinansierande och forskningsutförande myndig- heter, sektorsmyndigheter, institut och forskningsråd. Vidare finns det små och medelstora företag, industrier, universitet och hög- skolor, privata forskningsstiftelser, länsstyrelser, landsting, kom- muner m.fl. som bedriver FoU-verksamhet. Utredningen har identifierat ett behov av att stärka samord- ningen av FoU-verksamheten mellan och inom det militära respek- tive det civila . Utredningen har även analyserat formerna för styrning och finan- siering av FoU på försvarsområdet men finner inte skäl att föreslå förändringar i dessa avseenden. Däremot finns behov av en stärkt helhetsbild och uppföljning av FoU på försvarsområdet. Utredningen föreslår därför att en samlad resultatredogörelse för FoU-verksamheten inom utgiftsområde 6 lämnas till och tidsmässigt samordnas med den införda investeringsplanerings- processen för försvarsmateriel. Vidare bör investeringar i forskning och utveckling på samma område redovisas en gång . Utredningen rekommenderar att Försvarsmakten ser över och utvecklar sin FoU-strategi i syfte att möta aktuella och framtida behov. Försvarsmakten bör vidare säkerställa att FoU i högre ut- sträckning och mer systematiskt används i materielprocessen. För- svarsmakten bör i dessa syften även se över och stärka sin organi- sation för FoU-verksamheten. Nya och utvecklade former för samverkan MSB och Försvarsmakten har på regeringens uppdrag gemensamt arbetat fram en sammanhängande planering för att utveckla och stär- ka totalförsvaret. Många av samhällets olika aktörer ska gemensamt utveckla totalförsvaret. Flera myndigheter har behov av FoU till stöd för denna verksamhet. Detta ställer krav på ökad samverkan mellan aktörerna, bl.a. för att skapa förutsättningar för prioriteringar och gemensamma FoU-satsningar. Utredningen föreslår därför att MSB och Försvarsmakten i detta syfte ges i uppdrag att gemensamt lämna förslag på former och upp- gifter för ett samverkansforum för FoU på försvarsområdet. Den civila teknikutvecklingen är ledande och tillämpas i allt större utsträckning på försvarsområdet. Det finns många företag i med hög teknisk kompetens som bör kunna delta i teknikutveckling på försvarsområdet. Genom ett öppet utlysningsförfarande av teknik- utvecklingsmedel på försvarsområdet kan större nytta dras av den snabba civila teknikutvecklingen. Utredningen föreslår därför att Försvarsmakten avsätter medel för utlysningar av teknikutvecklingsuppdrag av betydelse för den fortsatta förmågeutvecklingen. Företag ska tillsammans med myn- digheter samt universitet och högskolor kunna ansöka om medel. Medfinansiering bör ske från företagens sida. Innovationsprogram för försvar och samhällets säkerhet Internationellt tas olika initiativ för att understödja innovations- satsningar som rör försvar och säkerhet, bl.a. i och . Motsvarande initiativ bör tas nationellt för att stärka möjlig- heterna till kraftsamling kring svenska styrkeområden. Det leder till att den nationella potentialen inom FoU kan nyttjas fullt ut på för- svarsområdet, vilket även bidrar till ökning av kunskapsnivån, inno- vationsklimatet, företagens exportmöjligheter m.m. Utredningen föreslår därför att regeringen inriktar myndigheter med ansvar för innovation att etablera innovationsprogram för för- svar och samhällets säkerhet. Ökad användning av civilt inriktad forskning Samarbeten mellan forskning och utveckling på försvarsområdet och motsvarande verksamhet för civila ändamål gynnar uppbyggnaden av en bred kunskapsbas. Det är resurseffektivt att forskning och utveck- ling inriktad på civila tillämpningar nyttiggörs inom försvarsområdet och vice versa. Utredningens förslag om basanslag för strategisk FoU-verksam- het, utlysning av teknikutvecklingsmedel och inrättande av breda innovationsprogram för samhällets säkerhet och försvar gynnar ut- vecklingen av samarbeten mellan forskning och utveckling på för- svarsområdet och forskning och utveckling inom andra områden. Utredningen föreslår härutöver att resultat från civilt driven forskning och utveckling i ökad utsträckning bevakas och värderas för Försvarsmaktens behov. Regeringen framhåller att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och att hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i och i vårt närområde bör det ske en fördjupning av bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Utredningen anser att de forsknings- och utvecklingssamarbeten som väljer att ingå i ska utgå från Försvarsmaktens operativa förmågebehov och en säkerhetspolitisk helhetsbedömning. Från dessa utgångspunkter bör ett fortsatt ambitiöst internationellt sam- arbete eftersträvas inom t.ex. området för artificiell intelligens, cyber- området och rymdområdet. Det finns även utrymme för en för- djupning av FoU-samarbetet inom Nordefco. Utredningen föreslår att FoU-verksamheten tillförs till stöd för att öka Försvarsmaktens operativa förmåga. Vidare föreslås att FOI beviljas ett särskilt basanslag om . Utredningen har även identifierat behov av forskning och utveckling till en kostnad motsvarande cirka 45 mil- joner kronor till stöd för uppbyggnad av det civila försvaret, och som i första hand avser verksamhet vid FOI respektive FHS. Utredningen bedömer att det inte finns förutsättningar att finansiera förslagen inom befintliga anslag för FoU på försvarets område eller genom annan omfördelning inom befintliga anslag. Föreslagna resurstillskott bör i första hand avvägas i arbetet med nästa försvarspolitiska inriktning. Om omvärldsutvecklingen för- sämras ytterligare kan emellertid behov uppstå av att tidigarelägga föreslagna resursförstärkningar. Utredningen lämnar även förslag om ökad samordning och sam- verkan mellan olika aktörer inom såväl den militära FoU-verksam- heten som FoU-verksamheten i övrigt inom totalförsvaret. Dessa förslag bör inte föranleda några kostnadsökningar utan bör kunna genomföras inom ram genom förändrade eller nya arbetssätt och effektivisering i övrigt. 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen konstaterar i den försvarspolitiska inriktningspropo- sitionen försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109 bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att den säkerhetspolitiska situa- tionen i försämrats. För att möta utvecklingen är det enskilt viktigaste att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen konstaterar att investeringar i forskning och utveckling bidrar till Försvarsmaktens långsiktiga förmåge- utveckling. Utredningens övergripande uppdrag är att lämna förslag på in- riktning, omfattning och utförande av forsknings- och utvecklings- verksamhet inom försvarsområdet med hänsyn till de förändrade kraven på den svenska försvarförmågan i enlighet med vad som anges ovan. Utredaren ska bland annat beskriva: –hur forskning och utveckling på försvarsområdet kan bidra till det övergripande målet att förstärka Försvarsmaktens operativa förmåga, –föreslå en metod för hur den säkerhetspolitiska analysen kan utgöra basen för inriktning av forskning och utveckling på försvarsområdet, –redovisa en omvärldsanalys av forskning och utveckling, allmänt och på försvarsområdet, –analysera omfattningen av forskning och utveckling på försvars- området och föreslå inom vilka områden forskning och utveck- Utredningens uppdrag och arbete ling på försvarsområdet bör bedrivas med offentliga medel i , –föreslå vilka krav som väsentliga säkerhetsintressen och områden som berörs av sekretess ställer på forskning och utveckling på försvarsområdet, –föreslå hur samarbeten kan utvecklas mellan forskning och ut- veckling på försvarsområdet och forskning och utveckling på andra områden, –föreslå inom vilka områden resultat av civilt inriktad forskning och utveckling i större utsträckning kan användas och inom vilka områden internationella samarbeten bör eftersträvas inom forskning och utveckling på försvarsområdet, –föreslå hur forskning och utveckling på försvarsområdet samt finansieringen av denna bör organiseras, –med utgångspunkt i Försvarsmaktens behov eller eventuella för- slag om organisation, föreslå en utvecklad process för styrning och uppföljning av forsknings- och utvecklingsverksamhet på försvarsområdet och –föreslå förbättringar i fråga om möjligheterna att dra nytta av re- sultat av forskning och utveckling på försvarsområdet. Regeringen konstaterar i utredningsdirektiven att de långa cykler som kännetecknar forskningsverksamhet medför att investeringar som gjorts och mer, fortfarande avtappas och ger nytta. De långa cyklerna innebär emellertid också att det kan dröja innan konsekvenserna av en förändrad styrning tydliggörs. Därför är det av stor betydelse att styrningen och inriktningen av verksam- heten är konsekvent och långsiktig. Avsikten med utredningen är således att ge regeringen förslag som leder till förutsägbara och långsiktigt stabila förutsättningar för forsknings- och utvecklings- verksamheten och dess effekter för utvecklingen av försvarets operativa förmåga. Transparensen ska öka liksom effektiviteten i regeringens finansiella styrning. Direktiven i sin helhet återfinns i bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har sammanträtt vid sex tillfällen. Betänkandet har tagits fram i nära samarbete med sakkunniga och experter som också har bidragit med skriftligt underlag och faktagranskat texter. , , och Utrikesdeparte- mentet har hållits informerade. Utredningen har hållit sig informerad om arbete med den forskningspolitiska propositionen och om () pågående utredningsarbete avseende statens investeringar i forskning och ut- veckling. Utredningen har haft möten med följande myndigheter; Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), (), Försvarets materiel- verk (FMV), (), Försvarshögskolan (FHS), , (FortV), Strålsäkerhetsmyn- digheten (SSM) och det statliga bolaget (). Utredningen har också haft möten med branschorganisationerna Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF) och The Size Entreprises in Defense and Security (SME-D) och ett antal företag. Utredaren har också gett berörda arbetstagarorganisationer möjlighet att få information om utredningsarbetet. Utredningen har genomfört möten med representanter för ministerier, myndigheter och forskningsinstitut i , , och , liksom med företrädare för Europeiska kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och Nato. Utredningen har samverkat med utredningen av materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten (SOU2016:88).