sou · H4B354 · 2016-09-01 00:00:00 — Det kommer således att bli billigare att kontrollera och hålla adress- och referensregister uppdaterade och korrekta vilket bör öka effektiviteten hos användarna. Det möjliggör också för fler pris- känsliga små företag att etablera verksamhet som är beroende av uppdaterade uppgifter om postnummersystemet, till exempel inom e- handelssegmentet. Föreskriftsrätt avseende utdelning av postförsändelser Eftersom förslaget inte förutses ha någon reell påverkan på de rådande utdelningsformerna kommer inte heller Postnord att initialt påverkas av detta. Skulle utnyttja sin föreskriftsrätt beträffande var utdelning av postförsändelser ska ske innebär det att reglerna kommer att bli bindande för tillhanda- hållaren av den samhällsomfattande posttjänsten. Detta kan komma att öka operatörens kostnader. Vad gäller femdagarsutdelning kan tydligare regler om möjlighet till undantag underlätta Postnords planering. Uppgiftslämnande av tillhandahållare av posttjänster Postnord är , som tillhandahållare av den samhälls- omfattande posttjänsten, skyldig att lämna uppgifter avseende ekonomi och verksamhet till . Förslaget bör därmed inte medföra någon ökad administrativ börda för Postnord. Postnord har inte kunnat uppge den exakta omsättningen för operatörens försäljning av postnummerrelaterad information. Uppgiften som utredningen har fått är att den med bred marginal understiger . Om Postnord skulle tillhandahålla postnummerdata utan kostnad för användarna torde konsekvensen, enligt Postnord, bli såväl ett intäktsbortfall som ökade kostnader. Postnord har ett avtal med som sköter all leverans av postnummerinformation. Avtalet har en uppsägningstid . Om Postnord säger upp avtalet kan det eventuellt innebära att operatören får merkostnader för viss förädling av tjänsten som Postnummerservice utför , skriver Postnord till utredningen. Dessutom kan andra extra kostnader tillkomma i form av nya IT-system för att tillhandahålla postnummersystemet på Postnords egen webbplats. Utredningen konstaterar att Post- nummerservice totala rörelsekostnader uppgick till 2015.172 Skulle Postnord sköta tillhandahållandet av post- nummerinformationen i egen regi borde inte operatörens kostnader överstiga denna kostnad. Utredningen uppskattar därför att Postnords ökade nettokostnad till följd av förslaget uppgår till högst . 172 /5566893292/bokslut Föreskriftsrätt avseende utdelning av postförsändelser Konsekvenserna för Postnords konkurrenter kan antas bli obetyd- liga eftersom de aktuella ändringarna av regelverket och spel- reglerna riktas mot den operatör som utses att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster. För att förenkla för mottagarna har tillsynsmyndigheten dock som praxis hänvisat övriga post- operatörer att dela ut försändelser i samma postanordningar som Postnord. I den mån ändringarna i regelverket också medför förändringar när det gäller var utdelning av postförsändelser ska ske påverkar det därmed även konkurrenterna. Uppgiftslämnande av tillhandahållare av posttjänster De konkurrenter till Postnord som tillhandahåller posttjänster kommer med förslaget att få en administrativ börda, vilken kan balanseras av Trafikanalys möjlighet att upphöra att samla in andra uppgifter som inte efterfrågas. De paketdistributörer som utred- ningen har varit i kontakt med har varit tydliga med att de inte ser något direkt problem med att lämna ut relevanta uppgifter. Det är dock viktigt att omfattningen av uppgiftsinsamlingen är propor- tionerlig och att uppgifterna kan omfattas av affärssekretess. Postoperatörerna kommer att få en kostnadsbesparing genom att tillgången till postnummersystemet kan antas bli billigare med den nya regleringen. Föreskriftsrätt avseende utdelning av postförsändelser Med föreskriftsrätt enligt utredningens förslag har möjlighet att, om det bedöms vara ändamålsenligt, utfärda bindande regler för var utdelning ska ske. Det kommer sannolikt att främja möjligheten att nå samsyn med Postnord inom den rådande, mer flexibla, regleringsmodellen. Föreskriftsrätten beträffande femdagarsutdelning kommer att ge ökade möjligheter att anpassa tillämpningen av gällande lagstiftning till förändringar av användarnas behov av postservice. Det kan bidra till bättre förutsättningar för att på upprätthålla en god postservice i hela landet. Utredningens förslag kan då komma att innebära såväl en engångskostnad för tillsynsmyndigheten att ta fram föreskrifter som kostnader för utökad tillsyn. Tydliggör tillsynsmyndigheten uppdrag kan det eventuellt få följdeffekten att det även underlättar myndighetens bedömning av var och när den utsträckta postservicen tar vid. Uppgiftslämnande av tillhandahållare av posttjänster Beroende på vilken myndighet som regeringen utser att samla in uppgifterna, Trafikanalys eller , blir de administrativa uppgifterna för och Trafik- analys olika stora. samlar in diverse uppgifter från postoperatörerna för analys av brevmarknaden och som avgiftsunderlag. Utökade möjligheter att samla in statistik från paketdistributörer, antingen med hjälp av Trafikanalys eller på egen hand, skulle troligtvis i sig inte innebära ett stort merarbete. Däremot skulle den analys av postmarknaden som då möjliggörs ta av en heltidstjänst. kan komma att behöva utöva tillsyn vid tillämpning av regleringen i de fall det uppstår meningsskiljaktig- heter kring vad ett kostnadsorienterat pris är. Utredningen bedömer att det inte kommer innebära ett stort merarbete eftersom det i betänkandet tydligt framkommer att det endast är kostnader för själva utlämningen av uppgifterna som omfattas. Priset kommer därför bestämmas av hur uppgifterna lämnas ut, digitalt eller på annat sätt, och blir detsamma oavsett vem som begär ut dem. 12.2Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Tillgänglighet till olika typer av service är en förutsättning för hållbar regional tillväxt och utveckling i alla delar av landet. Regeringen har därför fattat beslut om Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Strategin ska vara vägled- ande för arbetet med hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i hela landet . Enligt strategin har vissa områden för- utsättningar som gör det svårare för såväl offentliga som kommer- siella aktörer att bidra till en god tillgång till service. En del av den service som avses är en god postservice. Eftersom de föreslagna förändringarna rörande utdelning av post bland annat syftar till att skapa bättre förutsättningar för att upprätthålla en god postservice även i glesbygd, bör dessa underlätta samordningen med annan offentlig eller kommersiell service. Utredningen bedömer att förslaget att möjliggöra viss statistik- insamling från tillhandahållare av posttjänster inte kommer att påverka sysselsättningen märkbart. Ett lägre pris för tillgång till postnummersystemet kan däremot öka sysselsättningen eftersom det underlättar för fler små företag att starta verksamhet inom till exempel e-handel. 12.3Kostnader för staten och förslag till finansiering Utredningens förslag att ge föreskrifts- bemyndiganden avseende undantag i utdelningsfrekvens och var utdelning ska ske kommer i närtid inte att innebära någon skillnad för statens kostnader avseende postservice. kan post- servicen behöva anpassas för att även fortsättningsvis motsvara användarnas behov av post i olika delar av landet. Olika snabbhet i utbyggnad av bredband, skillnader i användarnas köp- och kommunikationsmönster och differentierad tillgänglighet till service kan leda till att postservicen behöver effektiviseras ytterligare för att undvika statlig finansiering. Utredningens förslag möjliggör en tydligare postservice som kan anpassas efter de behov som finns i olika delar av landet. På lång sikt kan förslagen därmed bidra till att säkerställa att staten kan upprätthålla den samhällsomfattande posttjänsten utan statlig finansiering. Möjlighet till ökad statistikinsamling för Trafikanalys eller kommer troligtvis inte få några märkbara konsek- venser för den statliga finansieringen utan antas rymmas inom nuvarande anslag. Skulle Postnord behöva tillhandahålla postnummerdata till ett kostnadsorienterat pris kan det enligt utredningens bedömning handla om en ökad kostnad för det statliga bolaget om högst . Ett så lågt belopp torde inte påverka operatörens möjlighet att uppnå statens avkastningskrav. Beroende på hur staten och använder sig av de föreskriftsbemyndiganden som utredningen föreslår, kan de leda till en högre samhällsekonomisk effektivitet. Bemyndigandena möjliggör i förlängningen att bindande reglering av postservicen kan anpassas efter användarnas olika behov i olika delar av landet. På så sätt kan staten undvika att bygga in samhälls- ekonomiska ineffektiviteter i systemet utan kan i stället erbjuda en proportionerlig postservice. Marginella försämringar av post- servicen kan till exempel leda till avfolkning eller försämrade förutsättningar att bedriva näringsverksamhet. Det kan i sin tur få som följdeffekt att underlaget för god service till området blir för litet. Tillgängligheten till posttjänster i glesbygd kan därmed anses ha positiva externa effekter för bygden som helhet. Förslaget att underlätta för lämplig myndighet att samla in statistik avseende posttjänster syftar till att möjliggöra för att genomföra de analyser av hela postmarknaden som följer av postdirektiv. Så länge tillgången till relevanta data är bristfällig begränsas Post- och möjligheter att välja att till exempel inte utse någon tillhandahållare på valda delar av paketmarknaden. Det kan i sin tur bygga in ineffektiviteter på en marknad som eventuellt skulle kunna bedömas till- handahålla samhällsomfattande posttjänster på egen hand utan att någon tillhandahållare utses. En sådan utveckling är inte önskvärd och utredningens förslag avser att undanröja ett sådant hinder. Utredningen kan inte med exakthet säga hur stora de samhällsekonomiska konsekvenserna blir av att låta Postnord erbjuda postnummerdata till ett kostnadsorienterat pris. Det råder dock ingen tvekan om att konsekvenserna blir positiva för samhället i allmänhet och företagandet i synnerhet. Som nämnts i avsnitt 11.4.1 har den danska Erhvervsstyrelsen räknat ut att den samhällsekonomiska nyttan av att tillhandahålla danska adressdata från offentlig sektor utan kostnad uppgick till runt åren 2005–2009. Viss hänsyn måste tas till att postnumren endast är en del av adressdatan. Utredningen bedömer ändå att den samhällsekonomiska nyttan i skulle överstiga Postnords extra kostnad för att tillhandahålla informationen näst intill kostnadsfritt. I ovanstående avsnitt har utredningen beskrivit konsekvenserna av förslagen i slutbetänkandet. Utredningen bedömer att förslagen inte får några negativa konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, för jämställdheten mellan män och kvinnor, för det kommunala självstyret eller för postverksamhet i krig. Utredningen har därför inte redovisat någon detaljerad bedömning avseende dessa aspekter. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle En särskild utredare ska se över postlagstiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat sam- hälle och utifrån detta föreslå förändringar. kartlägga postmarknadens utveckling och göra en samhällseko- nomisk analys av postmarknaden, analysera konkurrenssitua- tionen på postmarknaden samt hur postlagstiftningen påverkar andra marknaders funktionssätt, analysera och bedöma om den nuvarande postlagstiftningen mot- svarar rådande och framtida behov och föreslå förändringar i den nuvarande postlagstiftningen som är möjliga inom ramen för tredje postdirektivet med utgångspunkt från bl.a. en samhällsekonomisk analys, analysera behovet av postförordningens (2010:1049) reglering av övernattbefordran (6 §) och prisreglering (9 §) och föreslå för- ändringar, och utifrån sina slutsatser av uppdraget att se över postlagstiftningen analysera behovet av och föreslå förändringar av postdirektivet. Uppdraget om postförordningens (2010:1049) krav när det gäller övernattbefordran och prisreglering av enstaka övernattbefordrade frimärkta brev ska redovisas . Res- terande delar av uppdraget ska redovisas . Uppdraget att se över postlagstiftningen Digitaliseringen av samhället har inneburit förändrade kommunika- tionsmönster. Postmarknaderna har , både i och i övriga , karaktäriserats av kontinuerligt sjunk- ande brevvolymer. I har brevvolymerna minskat med när- mare . delades drygt 2 433 miljoner brev (upp till ) ut i och minskningen var . har olika former av elektronisk kommunikation och paketförsändelser ökat. De ökade paketflödena väger inte upp de minskade brevflödena. Trots att olika former av elektronisk kommunikation har förändrat konsumtionen av information är en väl fungerande postmarknad i hela viktig för både privat- personer, företag och samhället i stort. Enligt regeringen ska postservicen i så stor utsträckning som möjligt tillgodose behoven hos alla hushåll och företag. Postmarknaden är en marknad i förändring och regeringen ser ett behov av att säkerställa att post- lagstiftningen är ändamålsenlig i dagens digitaliserade samhälle och för framtiden. Postmarknaden påverkas även av EU-reglering inom mervärdeskattelagstiftningen, rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Mot den bakgrunden och för att säkerställa att det fortsatt kommer finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov, motiveras en översyn av postlag- stiftningen i ett digitaliserat samhälle. Motsvarar postlagstiftningen de rådande och framtida behoven i ett digitaliserat samhälle? Samhällsutvecklingen medför förändrade krav och förväntningar på postmarknadens aktörer och på postlagstiftningen. Det sker till exempel en kraftig tillväxt inom e-handelsmarknaden vilket gene- rerar ökande volymer av paket och tyngre brevförsändelser. Kraven och förväntningarna kan skilja sig markant åt beroende på geo- grafisk region och mellan stad, tätort, landsbygd respektive gles- bygd. Den samhällsomfattande posttjänsten beskrivs i postlagen (2010:1045) och i postförordningen (2010:1049) och innebär att det ska finnas en posttjänst i hela landet som är av god kvalitet och som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Det ska förekomma minst en insamling och en utdelning varje arbetsdag och minst , om inte omständigheter eller geografiska förhållanden ut- gör skäl för undantag. Vidare ska expeditions- och inlämningsställena ligga så tätt att användarnas behov beaktas. De krav på befordrings- tider som har meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska efterlevas. Det ska vidare finnas möjlighet att försäkra postförsändelser och att få kvitto från mottagaren på att en postförsändelse har tagits emot. Enstaka postförsändelser ska befordras till enhetliga priser och villkoren för tjänsten ska vara allmänt tillgängliga. Befordringstiderna regleras i postförordningen (2010:1049) genom att krav på andelen övernattbefordrade brev anges. Därutöver har regeringen bemyndigat att meddela närmare föreskrifter om befordringstiderna. På postområdet finns inom EU det s.k. postdirektivet, som varit föremål för översyn två gånger då det ändrats genom ytterligare direktiv. Omfattningen och kvaliteten på den samhällsomfattande posttjänsten härrör från det första direktivet, och rådets direktiv /67/EG av om gemen- samma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. Om- fattningen och kvaliteten har inte ändrats genom det andra direk- tivet och rådets direktiv /39/EG av om ändring av direktiv /67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen eller genom det tredje direktivet och rådets direktiv 2008/6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre mark- nad för posttjänster. Direktiven ger medlemstaterna vissa möjlig- heter att anpassa den nationella postlagstiftningen efter nationella behov. Enligt minimikravet i artikel 3 ska t.ex. den samhällsomfatt- ande posttjänsten omfatta postförsändelser som väger högst och paket upp till . Det finns dock en möjlighet att höja vikt- gränsen till , vilket har gjorts i . Digitaliseringens utveckling och påverkan på samhället innebär bl.a. förändrade kommunikationsmönster. Regeringen anser att det behöver göras en bedömning av om postlagstiftningen i ett digitali- serat samhälle motsvarar rådande och framtida behov på nationell nivå såväl som i olika delar av landet. Det finns ett behov av att analysera marknadssituationen på nationell nivå såväl som i olika delar av landet och möjligheterna för konkurrerande företag att träda in och uthålligt verka på mark- naden. bör behovet av prisregleringen ses över inom ramen för en övergripande samhällsekonomisk analys som även innefattar utvecklingen inom elektroniska kommunikationer och e-handel. Frågan om samdistribution av post och tidningar har disku- terats. Frågan behöver utredas närmare för att klargöra effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens samt hur samdistribution av post och tidningar skulle kunna genom- föras. Utredaren ska därför göra följande: Kartlägga postmarknaden, dess aktörer och utveckling i fråga om marknadsandelar, tjänster, priser, volymer, geografiska förhåll- anden och förutsättningar samt analysera och kartlägga sam- hällsviktiga aktörers beroende av post. Beskrivningen ska även innefatta en bedömning av den troliga framtidsutvecklingen på nationell nivå såväl som i olika delar av . I beskrivningen ska det också ingå en sammanfattning av den pågående utveck- lingen inom EU. Göra en samhällsekonomisk analys av postmarknaden och digi- taliseringens effekter på den. I samband med detta bör effek- terna med avseende på prisnivåer, tillgänglighet, servicenivå och tillträdet av nya företag på marknaden analyseras. Utredaren ska bl.a. analysera hur konkurrenssituationen på olika delmarknader inom postområdet ser ut med dagens regler och hur möjlig- heterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens skulle påverkas av förslagen. Förekommande skillnader i geografiska förhållanden och förutsättningar i olika delar av landet ska upp- märksammas. Utifrån den samhällsekonomiska analysen ska ut- redaren utreda eventuella brister i nuvarande lagstiftning som hindrar marknadens utveckling. Situationen i olika delar av landet ska uppmärksammas i analysen. Med utgångspunkt i kartläggningen av postmarknadens utveck- ling analysera hur postlagstiftningen och det offentliga åtagan- det påverkar andra marknaders funktionssätt. Förekomsten av offentligt subventionerad distribution för distanshandelsföretag ska kartläggas och de samhällsekonomiska kostnaderna av even- tuella snedvridningar diskuteras. Analysera och bedöma om den nuvarande postlagstiftningen motsvarar de rådande och de framtida behoven i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar av den. Utredaren ska särskilt analysera och bedöma behovet och efterfrågan av posttjänster i olika delar av landet, postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice samt ut- reda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effek- tiv konkurrens. Om det bedöms som motiverat lämna förslag om förändringar i den nuvarande postlagstiftningen som är möjliga inom ramen för postdirektivet och som är kostnadseffektiva. Utarbeta nödvändiga författningsförslag. Finns det fortfarande behov av övernattbefordran inom den samhällsomfattande posttjänsten? Enligt 6 § postförordningen (2010:1049) ska den samhällsomfatt- ande posttjänsten uppfylla kravet att av de brev som lämnats in för övernattbefordran före angiven sista inläm- ningstid ska ha delas ut inom landet påföljande arbetsdag, oavsett var i landet de har lämnats in. av breven ska ha delats ut inom tre påföljande arbetsdagar. Dessa bestämmelser har ytterst sin grund i den basnivå som krävs för gränsöverskridande post enligt bilaga II till EU:s tredje postdirektiv, Europaparla- mentets och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Den nivån sattes redan vid införandet av det första direktivet 1997. I samband med de överväganden som gjordes inför införlivandet av bestäm- melserna i det tredje postdirektivet slog regeringen fast att den aktuella nivån skulle fortsätta gälla tills vidare och att det inte då fanns skäl att ändra omfattningen av den samhällsomfattande post- tjänsten (prop. 2009/10:216 Ny postlag). Med bakgrund av de senaste årens snabba utveckling av elektro- niska kommunikationsalternativ i stället för fysiska brev bör behovet av övernattbefordran av brev som en grundtjänst i den samhälls- omfattande posttjänsten utredas. Utredaren ska därför göra följande: Bedöma behovet av övernattbefordran av brev som en del av den samhällsomfattande posttjänsten och särskilt analysera och be- döma behovet av posttjänster i olika typer av gles- och lands- bygder. Identifiera vilka grupper i samhället som har behov av att över- nattbefordran av brev ingår i den samhällsomfattande posttjänsten. Beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av övernatt- befordran av brev som en del av den samhällsomfattande post- tjänsten, särskilt i förhållande till prisregleringen av enstaka in- rikes övernattbefordrade postförsändelser, och föreslå hur en alternativ posttjänst tillhandahållen på marknadsmässiga villkor för övernattbefordrad post skulle kunna se och hur basnivån för den gränsöverskridande posten ska kunna upprätthållas. ska i analysen väga in att det finns olika förutsättningarna i olika delar av landet.  Utarbeta nödvändiga författningsförslag. I denna del ska uppdraget redovisas i ett delbetänkande . Finns det fortfarande behov av ett pristak? Enligt 9 § postförordningen (2010:1049) föreskrivs att den som till- handahåller en samhällsomfattande posttjänst inte får höja normal- portot per kalenderår för inrikes befordran av enstaka inrikes övernattbefordrade postförsändelser som väger upp till mer än förändringen i konsumentprisindex. Denna form av pristak infördes i dåvarande postförordning (1993:1709) för att skydda konsumenter, främst de grupper som inte har något alternativ till , mot allt för kraftiga prishöjningar (prop. 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet). Syftet med att införa pristaket var då också att enligt Post- och kassaserviceutredningens slutbetänk- ande Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) motverka kors- subventionering av andra konkurrensutsatta posttjänster. ska ges utrymme att ta ut ett pris som motsvarar kost- naderna för tjänsten. I ovannämnda slutbetänkande föreslogs att postförordningens pristak skulle tas bort. Som skäl angavs bl.a. att skyddsbehovet för de då utpekade grupperna inte var tillräckligt stort för att motivera en pristaksreglering. Enligt de avvägningar som gjordes i utredningen var dessutom regler om ökat skydd mot otydlig prissättning och diskriminering vid prissättning av en sam- hällsomfattande posttjänst ett bättre sätt att motverka korssubven- tionering av konkurrensutsatta posttjänster än ett pristak. Ingen ändring av pristaket gjordes i den nya postförordningen (2010:1049) men regler om att prissättningen av samhällsomfattande posttjänster bl.a. ska vara öppen för insyn och icke-diskriminerande infördes. Det bör åter utredas om pristaksregleringen fortfarande behövs. utreda den nuvarande prisregleringen enligt postförordningens (2010:1049) och då särskilt analysera effekterna av prisregleringen,