sou · H4B311 · 2016-02-24 00:00:00 — I den tredje punkten anges det att behandlingen ska ha utförts med en annan mans spermier. Det har ingen betydelse vilken relation den fastställda fadern har till den man vars spermier har använts. Regeln är således tillämplig oavsett om spermierna härrör från den fastställda faderns make, registrerade partner eller sambo, eller om de härrör från en utomstående man, t.ex. en surrogatmoders make eller en spermiedonator. Om en utländsk fastställelse av faderskap avser två män, kan förhållandena vara så att det som anges i paragrafen bara är uppfyllt beträffande en av dem. I ett sådant fall är det inget som hindrar att fastställelsen erkänns till den del som den avser den andra mannen, t.ex. barnets genetiska far. Det krävs dock att fastställelsen i den delen är förenlig med det som anges i 7 eller 8 §. Giltigheten av en utländsk faderskapsfastställelse genom dom kan prövas av tingsrätt enligt de förfaranderegler som finns i 9 §. 9 § Frågan om ett avgörande som avses i 7 eller 8 a § gäller i kan prövas av tingsrätt efter en ansökan av någon som har varit part i den ut- ländska rättegången och vars rätt frågan rör. Om en sådan fråga uppkom- mer inför en annan svensk myndighet än en domstol, får även myndig- heten vid behov begära en sådan prövning av tingsrätten. En ansökan enligt första stycket görs till den tingsrätt som regeringen föreskriver. Innan tingsrätten prövar frågan ska motparten få tillfälle att yttra sig över ansökan, om det kan ske. Vid handläggning i domstol av ett ärende som avses i första stycket tillämpas i övrigt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Paragrafen innehåller regler om tingsrätts prövning av ett utländskt domstolsavgörandes giltighet i . Den innehåller också vissa regler om tingsrätts handläggning av sådana ärenden. Övervägandena finns i avsnitt 14.7.2. Genom en ändring i första stycket blir det som anges i paragrafen också tillämpligt på sådana domstolsavgöranden som anges i 8 a §. 10 a § En svensk socialnämnd får inte godkänna en bekräftelse av faderskapet till ett barn om det utomlands pågår en rättegång om faderskapet. I paragrafen, som har ett nytt innehåll, finns det en regel om att svenska socialnämnder inte får godkänna en faderskapsbekräftelse i sådana fall där det utomlands pågår en rättgång om faderskapet. Övervägandena finns i avsnitt 14.7.3. Det som anges i paragrafen gäller oavsett om socialnämnden är behörig enligt 3 eller 3 a §. Genom innehållet i 10 b § är paragrafen också tillämplig i ärenden om bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . 10 b § Det som sägs i 7, 8, 10 och 10 a §§ om faderskap gäller även föräldra- skap enligt 1 kap. 9 § . Paragrafen motsvarar till stor del den tidigare 10 a §. Ändringen består i att 10 a § har lagts till i uppräkningen av de paragrafer som också ska gälla föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Föreskrifterna i 8 a § gäller endast för sådana fastställelser som har skett efter ikraftträdandet. Enligt punkten 1 börjar de nya bestämmelserna att gälla . I punkten 2 anges det att bestämmelserna i 8 a § bara gäller för sådana fastställelser som har skett efter ikraftträdandet. Frågan om äldre fastställelsers giltighet i ska således bedömas enligt de bestämmelser som gällde fram till . Övervägan- dena finns i kapitel 17. 19.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet, m.m. Vi har i avsnitten 12.8.2 och 12.8.8 föreslagit att man i lagen om genetisk integritet m.m. ersätter begreppet givare med donator. Vi har där också angett att begreppet donator normalt ska avse någon annan än de personer i ett par eller den ensamstående kvinna som genomgår en insemination eller befruktning utanför kroppen. Undan- tag gäller om man vid behandlingen av en kvinna i ett samkönat par använder ägg från den andra kvinnan i paret. I ett sådant fall ska den sistnämnda kvinnan betraktas som donator. Detsamma gäller i den motsvarande situation som kan uppkomma i ett par där en eller båda personerna har ändrat könstillhörighet från kvinna till man (KtM) och behållit fortplantningsförmågan. Förslaget om att i lagen ersätta begreppet givare med donator har medfört vissa språkliga följdändringar. Vi kommer i nedanstående kapitel och paragrafer att använda begreppet donation eller liknan- de begrepp om själva förfarandet samt uttrycket donerade könsceller eller liknande uttryck om det som överlämnas genom förfarandet. Användningen av dessa begrepp och uttryck kommer inte att kom- menteras särskilt i anslutning till respektive paragraf. Åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med ägg från människa 1 § De åtgärder som enligt detta kapitel får vidtas med befruktade ägg eller sådana ägg som har varit föremål för en somatisk cellkärnöverföring förut- sätter att donatorerna av äggen eller kroppscellerna har informerats om ända- målet med åtgärderna och därefter lämnat sina samtycken. Om ett befruktat ägg har skapats av donerade könsceller enligt 7 kap., ska det som anges i första stycket också gälla för den eller de personer som har donerat könscellerna. Paragrafen innehåller regler om informerat samtycke vid donation av könsceller, kroppsceller och befruktade ägg till åtgärder i forsk- nings- eller behandlingssyfte. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.8. Första stycket innehåller numera regler om informerat samtycke från av befruktade ägg, av sådana ägg som har varit föremål för en cellkärnöverföring och av kropps- celler. Andra stycket innehåller regler om informerat samtycke från sådana personer som har donerat ägg eller spermier till en befrukt- ning utanför kroppen enligt 7 kap., och således till skapandet av det befruktade ägg som senare doneras för åtgärder enligt 5 kap. Om ett pars befruktade ägg har skapats av parets egna ägg och donerade spermier, och paret sedan donerar överblivna befruktade ägg till åt- gärder enligt 5 kap., gäller det första stycket för det donerande paret och det andra stycket för spermiedonatorn. Ändringarna i paragrafen är en konsekvens av att det blir tillåtet att donera sådana befruktade ägg som har skapats av ett donerat ägg och donerade spermier, och sådana befruktade ägg som redan före donationen enligt denna paragraf har varit föremål för en dona- tion till andra personers befruktningar utanför kroppen (se 7 kap.). De är också en konsekvens av att ensamstående kvinnor tillåts donera befruktade ägg. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig eller redak- tionell karaktär. 2 § Bestämmelserna i 1 § ska inte tillämpas om forskningen ska prövas enligt lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. I ett sådant fall tillämpas i stället bestämmelserna i 16, 17 och 19 §§ den lagen. Om ett befruktat ägg har skapats av donerade könsceller eller varit före- mål för donation enligt 7 kap., ska med forskningsperson jämställas den eller de av det befruktade ägget som inte har bidragit med köns- celler till befruktningen. Paragrafen innehåller regler om information och samtycke när forsk- ningen ska prövas enligt lagen om etikprövning av forskning som avser människor. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.8. Ändringarna i andra stycket föranleds av de ändringar som görs i 7 kap., och som innebär att det blir tillåtet att utföra befruktningar utanför kroppen med ett donerat ägg och donerade spermier, eller med ett donerat befruktat ägg, och att även ensamstående kvinnor tillåts donera befruktade ägg. Om ett befruktat ägg har skapats av enbart donerade könsceller och sedan donerats av ett par, ska båda personerna i paret jämställas med forskningsperson. Detsamma gäller om ett par har mottagit donerade befruktade ägg och sedan donerar överblivna befruktade ägg till åtgärder för forskningsändamål. Att donerade befruktade ägg inte kan doneras till andra personers be- fruktningar utanför kroppen följer av 7 kap. 2 a §. Om ett befruktat ägg i stället har skapats av en ensamstående kvinnas ägg och donera- de spermier, och sedan donerats av den ensamstående kvinnan, finns det däremot inte någon som ska jämställas med forskningsperson. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. 4 § Ett befruktat ägg får förvaras i fryst tillstånd i högst . Ett ägg som har varit föremål för en somatisk cellkärnöverföring får förvaras i fryst till- stånd i högst . får förlänga tiderna enligt 6 §. Den tid då ägget har varit fryst räknas inte in i den tid under vilken försök får ske enligt 3 §. Paragrafen innehåller regler om frysförvaring av befruktade ägg och sådana ägg som har varit föremål för en somatisk cellkärnöverföring. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.8. Ändringen i första stycket innebär att befruktade ägg får förvaras i fryst tillstånd i högst i stället för, som tidigare, högst . Övriga ändringar är endast av språklig karaktär. 1 a § En donator av spermier ska vara myndig. Donatorn ska lämna ett skriftligt samtycke till att spermierna används för insemination. Donatorn får återkalla sitt samtycke fram till dess insemination skett. Paragrafen innehåller regler om de villkor för behandlingen som avser en spermiedonator. Ändringarna är endast av språklig karaktär. 2 § En insemination med donerade spermier får inte utan tillstånd av Inspek- tionen för vård och omsorg utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. En sådan insemination ska utföras under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Paragrafen innehåller bl.a. regler om var en insemination med done- rade spermier får utföras. Ändringarna är endast av språklig karaktär. 4 § Vid en insemination som avses i 2 § väljer läkaren en lämplig donator. Spermier från en avliden donator får inte användas vid insemination. Upp- gifter om donatorn ska antecknas i en särskild journal. Journalen ska bevaras . Paragrafen innehåller regler om val av donator. Ändringarna är endast av språklig karaktär. 5 § En person som har tillkommit genom en insemination med donerade spermier, och som uppnått tillräcklig mognad, har rätt att ta del av de upp- gifter om donatorn som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Paragrafen innehåller regler om rätt till information om en donator. Ändringarna är endast av språklig karaktär. 5 a § En person som anges i 5 § får lämna ett skriftligt samtycke till att upp- gifter om honom eller henne vid förfrågan lämnas ut till andra personer som har tillkommit med spermier från samma donator. Samtycket och uppgifterna ska tas in i den särskilda journal som innehåller uppgifter om donatorn. En person som anges i 5 § har också rätt att ta del av de uppgifter som an- tecknats i en särskild journal och som avser andra personer som tillkommit med spermier från samma donator. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om rätt till information om så- dana personer som har tillkommit med spermier från samma donator. Övervägandena finns i avsnitten 12.8.7 och 12.8.8. Enligt första stycket får en person som tillkommit genom en in- semination med donerade spermier, och som har uppnått tillräcklig mognad, lämna ett skriftligt samtycke till att uppgifter om honom eller henne vid förfrågan lämnas ut till andra personer som har till- kommit med spermier från samma donator, dvs. till personer som i genetiskt avseende är den aktuella personens halvsyskon. Samtycket och uppgifterna ska tas in i den särskilda journal som innehåller uppgifter om donatorn. Innehållet i en sådan journal är i princip sekretessbelagt för alla utom de personer som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donatorns spermier. Att det bara är sistnämnda personer som kan göra en förfrågan som anges i första stycket följer av bestämmelserna i andra stycket. De uppgifter som en person lämnar enligt första stycket, och som tas in i den särskilda journalen, torde som regel avse personens identitet. Som exempel på identitetsuppgifter kan nämnas namn, adress och telefonnummer. Det är inget som hindrar att personen lämnar andra upp- gifter om sig själv. Enligt andra stycket har en person som tillkommit genom en insemination med donerade spermier, och som har uppnått tillräck- lig mognad, också rätt att ta del av de uppgifter som har antecknats i en särskild journal och som avser andra personer som tillkommit med spermier från samma donator. Det som anges i andra stycket gäller oavsett om personen själv har lämnat ett samtycke och upp- gifter enligt första stycket. 5 b § Om en person har anledning att anta att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling som anges i 5 §, ska socialnämnden på begäran hjälpa honom eller henne att ta reda på om det finns några uppgifter anteck- nade i en särskild journal. Paragrafen, som delvis motsvarar den tidigare 5 §, innehåller regler om socialnämnders medverkan vid efterforskande av uppgifter i så- dana särskilda journaler som anges i 4 §. Övervägandena finns i av- snitten 12.8.7 och 12.8.8. Av paragrafen framgår det att socialnämnders medverkan nu också kan avse efterforskande av uppgifter om sådana personer som har tillkommit med spermier från samma donator. Att uppgifter om donatorn och sistnämnda personer finns i samma särskilda journal följer av 5 och 5 a §§. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om befruktning utanför kroppen, vilket innefattar 1.befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp och införande av ett befruktat ägg i en kvinnas kropp, eller 2.enbart införande av ett befruktat ägg i en kvinnas kropp. Det som i detta kapitel sägs om make gäller också registrerad partner. I paragrafen anges kapitlets tillämpningsområde och vad en befrukt- ning utanför kroppen innefattar. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Ändringen i första stycket innebär att paragrafen nu innehåller en definition av uttrycket befruktning utanför kroppen. Av definitionen framgår det att en sådan behandling innefattar befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp och införande av ett befruktat ägg i hennes eller en annan kvinnas kropp, eller enbart införande av ett befruktat ägg i en kvinnas kropp. Det senare blir t.ex. aktuellt när en behandling ska utföras med ett donerat befruktat ägg. 2 § En donator av ägg, spermier eller befruktade ägg ska vara myndig. En donator av befruktade ägg ska också vara förälder till minst ett barn. En donator av ägg eller spermier ska lämna ett skriftligt samtycke till att könscellerna får användas vid en befruktning utanför kroppen. Donatorn får återkalla sitt samtycke fram till dess att det befruktade ägg som skapats av köns- cellerna har förts in i en kvinnas kropp. En donator av ett befruktat ägg ska lämna ett skriftligt samtycke till att ägget får föras in i en kvinnas kropp. Donatorn får återkalla sitt samtycke fram till dess att så har skett. Paragrafen innehåller regler om de villkor för en befruktning utanför kroppen som avser en donator av ägg, spermier eller befruktade ägg. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.5. Reglerna i första stycket innebär att en donator av ägg, spermier eller befruktade ägg ska vara myndig, dvs. En donator av be- fruktade ägg ska också vara förälder till minst ett barn. Med föräl- der avses här rättslig förälder. Det har däremot ingen betydelse om donatorn är rättslig förälder enligt reglerna om moderskap, fader- skap eller föräldraskap, eller enligt reglerna om adoption. Reglerna i andra stycket innebär att en donator av ägg eller spermier ska lämna ett skriftligt samtycke till att äggen respektive spermier- na får användas vid en befruktning utanför kroppen. Samtycket ska innefatta att ägget får befruktas eller att spermierna får användas för befruktning samt att det befruktade ägg som skapas genom be- fruktningen får föras in i en kvinnas kropp. Om tanken är att över- blivna befruktade ägg ska doneras till andra personers befruktningar utanför kroppen eller för forskningsändamål, måste samtycket även innefatta detta (se 5 kap. 1 och 2 §§). En donator får återkalla sitt samtycke fram till dess att det befruktade ägget har förts in i en kvinnas kropp. I tredje stycket behandlas samtycke till och återkallelse av samtycke vid donation av befruktade ägg. Reglerna innebär att en donator av ett sådant ägg ska lämna ett skriftligt samtycke till att ägget får föras in i en kvinnas kropp och att donatorn får återkalla samtycket fram till dess att så har skett. När ett befruktat ägg doneras av ett par, ska båda personerna i paret lämna ett samtycke i enlighet med det som angetts. Det är tillräckligt att en av dem återkallar sitt samtycke för att äggen inte längre ska få användas. 2 a § Ett befruktat ägg som doneras till en annan persons befruktning utanför kroppen ska ha skapats av donatorns könsceller eller av donatorns makes eller sambos könsceller. Paragrafen, som är ny, innehåller ett särskilt villkor för donation av befruktade ägg. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.5. Villkoret innebär att de befruktade ägg som doneras till andra personers befruktningar utanför kroppen måste ha skapats av det donerande parets egna ägg eller spermier, eller den donerande ensam- stående kvinnans egna ägg. Villkoret gäller oavsett om donationen riktar sig till en sjukvårdsinrättning eller till en specifik mottagare, t.ex. ett bestämt par. I de undantagsfall där befruktade ägg har donerats till en specifik mottagare är det således inte möjligt för mot- tagaren att donera överblivna befruktade ägg till andra personers befruktningar utanför kroppen. Det är däremot inget som hindrar att mottagaren donerar dem för forskningsändamål i enlighet med det som anges i 5 kap. 3 § Om kvinnan är gift eller sambo, får ett befruktat ägg föras in i kvinnans kropp endast om maken eller sambon skriftligen har samtyckt till det. Paragrafen innehåller numera bara en regel om samtycke i vissa fall. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.2. Paragrafen innehöll tidigare ett krav på genetisk koppling vid befruktning utanför kroppen. Kravet innebar att ägget, om det inte var kvinnans eget, skulle ha befruktats av hennes makes eller sambos spermier. Borttagandet av detta krav innebär att det nu är tillåtet att utföra befruktningar utanför kroppen med ett donerat ägg och donerade spermier, eller med ett donerat befruktat ägg, enligt regler- na i 7 kap. 4 § En befruktning utanför kroppen med makars eller sambors egna köns- celler får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. En befruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller med ett donerat befruktat ägg får utföras endast vid de sjukhus som har upplåtit en enhet för utbildning av läkare enligt avtal mellan de universitet som be- driver läkarutbildning och berörda landsting. Paragrafen innehåller regler om vilka sjukvårdsinrättningar som får utföra befruktningar utanför kroppen. Övervägandena finns i av- snitt 12.8.2. Ändringarna i andra stycket innebär att det som gäller för befrukt- ningar utanför kroppen med antingen ett donerat ägg eller donerade spermier också ska gälla för befruktningar utanför kroppen med ett donerat ägg och donerade spermier, och för befruktningar utanför kroppen med ett donerat befruktat ägg. Inte heller de senare be- handlingarna får alltså utföras vid andra sjukvårdsinrättningar än de s.k. universitetssjukhusen. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. 5 § Om befruktning utanför kroppen ska utföras med donerade könsceller eller med ett donerat befruktat ägg, ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psyko- logiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befrukt- ning utanför kroppen. En befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Om en befruktning utanför kroppen vägras, får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. Paragrafen innehåller regler om den prövning som ska göras inför en befruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller ett donerat befruktat ägg. Övervägandena finns i avsnitt 12.8.3. Ändringarna i paragrafen innebär att det som gäller för befrukt- ningar utanför kroppen med antingen ett donerat ägg eller donerade spermier också ska gälla för befruktningar utanför kroppen med ett donerat ägg och donerade spermier, och för befruktningar utanför kroppen med ett donerat befruktat ägg. Den ansvariga läkaren ska inför en behandling således pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykolo- giska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befrukt- ning utanför kroppen. Behandlingen får bara utföras om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda för- hållanden. Om behandlingen vägras, får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan. Utredningar om tilltänkta föräldrars psykologiska och sociala för- hållanden bör anpassas till omständigheterna i varje enskilt fall. Behöv- lig information bör i första hand inhämtas genom samtal med de tilltänkta föräldrarna. Om det är ett par som ska genomgå behand- lingen, bör samtal genomföras med personerna tillsammans och med var och en för sig. Den som håller i samtalen bör ha god beteende- vetenskaplig kompetens samt kunskaper om bl.a. barn, föräldraskap och tänkbara konsekvenser för involverade aktörer. I vissa fall kan det bli aktuellt att med de tilltänkta föräldrarnas samtycke inhämta uppgifter från olika register eller från sådana referenspersoner som de tilltänkta föräldrarna hänvisar till. Det kan också bli aktuellt för den som har genomfört samtalen att inhämta råd, stöd eller annan hjälp från kollegor. Utredningsunderlaget inför en behandling med enbart donerade könsceller ska vara sådant att den ansvariga läkaren och hans eller hennes team kan bedöma de tilltänkta föräldrarnas förmåga att han- tera det förhållandet att det inte finns någon genetisk koppling mellan nämnda föräldrar och det blivande barnet. Om en behand- ling ska utföras med ett donerat befruktat ägg, måste läkaren och teamet också kunna bedöma de tilltänkta föräldrarnas förmåga att hantera det förhållandet att det blivande barnet får, eller kan få, gene- tiska föräldrar och hel- eller halvsyskon på andra platser. Den ansvariga läkarens beslut ska alltid baseras på en helhets- bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. 6 § Vid en befruktning utanför kroppen med donerade könsceller eller med ett donerat befruktat ägg, ska en läkare välja en lämplig donator eller lämpliga . Ägg, spermier eller befruktade ägg från en avliden donator får inte an- vändas vid en befruktning utanför kroppen. Ett befruktat ägg får inte heller användas om det har skapats av donerade könsceller och ägg- eller spermie- donatorn har avlidit. Uppgifter om en ägg- eller spermiedonator ska antecknas i en särskild journal. Detsamma gäller för uppgifter om en donator av ett befruktat ägg om donatorn har bidragit med könsceller till skapandet av det befruktade ägget. Journalen ska bevaras . Paragrafen innehåller regler om val av donator eller . Över- vägandena finns i avsnitt 12.8.6. Reglerna i första stycket innebär att det är den ansvariga läkaren som väljer en lämplig donator eller lämpliga . Det är sam- tidigt inget som hindrar att läkaren vid valet av könsceller eller be- fruktade ägg försöker tillgodose de tilltänkta föräldrarnas önskemål om att det blivande barnet ska likna dem i fråga om t.ex. hår- och ögonfärg samt kroppskonstitution. Det inte heller något som hindrar att läkaren väljer könsceller eller befruktade ägg från sådana som de tilltänkta föräldrarna själva har pekat ut. Läkaren måste i dessa fall dock beakta de inblandade personernas motiv för det och deras möjligheter att klara sina framtida inbördes relationer. Enligt andra stycket är det inte tillåtet att vid en befruktning utanför kroppen använda ägg, spermier eller befruktade ägg från en avliden donator. Det är inte heller tillåtet att använda ett befruktat ägg om det har skapats av donerade könsceller och ägg- eller spermie- donatorn har avlidit.