sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — Åtgärderna enligt första stycket ska utföras av ansvarig lärare, i samråd med personal med specialpedagogisk kompetens. Sådant samråd behöver inte ske om läraren har specialpedagogisk kompetens. Resultatet av uppföljningen av stödinstanserna enligt första stycket ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i årskurs 4. I detta kapitel finns I detta kapitel finns – allmänna bestämmelser (2– – allmänna bestämmelser (2– 13 a §§), 13 b §§), (14–23 §§), och (14–23 §§), och mannens skyldigheter i särskilda mannens skyldigheter i särskilda fall (24–26 §§). fall (24–26 §§). I årskurs 1–6 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen 1. ge omdömen de till kunskapskraven i de de till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och eleven får undervisning i, 2. sammanfatta vilka insatser 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå som behövs för att eleven ska nå utvecklas så långt som möjligt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. inom ramen för läroplanen, och 3. i förekommande manfatta vilka stödinsatser i form av extra anpassningar eleven en- ligt 3 kap. 5 a § är i behov av. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utform- ningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra 4Senaste lydelse 2013:796. 5Senaste lydelse 2014:456. tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Åtgärdsgaranti i årskurs 1–4 Om resultatet av en bedömning med användning av ett nationellt bedömningsstöd i svenska, svenska som andraspråk eller matematik visar att en elev riskerar att inte uppnå kunskapskraven för årskurs 1 och 4 ska det ske en analys av elevens kunskapsutveckling. Om analysen visar att eleven är i behov av stöd i form av extra anpassning enligt 3 kap. 5 a § ska det skynd- samt ske en planering av en sådan insats. Om analysen i stället visar att eleven kan vara i behov av sär- skilt stöd ska det ske en anmälan till rektor enligt 3 kap. 8 §. I slutet av årskurs 4 ska det ske en upp- följning av de insatser som genom- förts med stöd av 3 kap. 5 a §. Åtgärderna enligt första stycket ska utföras av ansvarig lärare, i samråd med personal med special- pedagogisk kompetens. Sådant samråd behöver inte ske om läraren har specialpedagogisk kompetens. Resultatet av uppföljningen av stödinstanserna enligt första stycket ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i årskurs 5. I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen 1. ge omdömen de till kunskapskraven i de de till kunskapskraven i de ämnen som eleven får under- ämnen som eleven får under- visning i, och 2. sammanfatta vilka insatser 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå som behövs för att eleven ska nå utvecklas så långt som möjligt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. inom ramen för läroplanen, och 3. i förekommande manfatta vilka stödinsatser i form av extra anpassningar eleven en- ligt 3 kap. 5 a § är i behov av. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid doku- menteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga in- dividuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kun- skapskraven. Åtgärdsgaranti i årskurs 1–3 Om resultatet av en bedöm- ning med användning av ett nationellt bedömningsstöd i sven- 6 Senaste lydelse 2014:456. ska, svenska som andraspråk eller matematik visar att en elev riskerar att inte uppnå kunskaps- kraven för årskurs 1 och 3 ska det ske en analys av elevens kun- skapsutveckling. Om analysen vi- sar att eleven är i behov av stöd i form av extra anpassning enligt 3 kap. 5 a § ska det skyndsamt ske en planering av en sådan insats. Om analysen i stället visar att eleven kan vara i behov av sär- skilt stöd ska det ske en anmälan till rektor enligt 3 kap. 8 §. I slutet av årskurs 3 ska det ske en uppföljning av de insatser som genomförts med stöd av 3 kap. 5 a §. Åtgärderna enligt första stycket ska utföras av ansvarig lärare, i samråd med personal med specialpedagogisk kompetens. Sådant samråd behöver inte ske om läraren har specialpedagogisk kompetens. Resultatet av uppföljningen av stödinstanserna enligt första stycket ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i årskurs 4. Lydelse enligt SOU 2016:25 Regeringen eller den myn- Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- dighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om mer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att an- skyldighet för huvudmän att an- vända obligatorisk kartläggning i stöd i , special- förskoleklass och nationella be- skolan och sameskolan. specialskolan och sameskolan. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2015:798. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredaren ska enligt direktiven (dir. 2015:65) undersöka förutsätt- ningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och lämna förslag på hur en sådan bör utformas. Syftet med utredningen är att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. I uppdraget ingår dessutom att lämna förslag om vad garantin bör innehålla, hur den förhåller sig till den gällande stödlagstift- ningen och föreslå vilka åtgärder som kan vidtas redan i förskole- klassen. Utredaren ska analysera och lämna förslag om när garantin kan anses vara uppfylld samt analysera vad som bör gälla när garantin inte är uppfylld samt lämna förslag till insatser för kompetensutveckling av huvudmän, rektorer och lärare. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har haft en referensgrupp av forskare knuten till sig. Gruppen har diskuterat frågor och bistått utred- ningen med synpunkter. Deltagare har varit , lektor, , , specialpedagog och förstelärare, kommun, , lektor, , , lektor, , , docent, , , Utredningens uppdrag och arbete professor emeritus, , , professor, , , universitets- adjunkt, samt , professor , . har förmedlat frågor från utredningen till alla länder i Europeiska unionen. Vid ett långt besök i träffade utredningen företrädare för Utbildningsstyrelsen, Nationella centret för utbildningsutvärdering, Undervisnings- och kulturministeriet, Esbo kommun och . Utredningen har också träffat professor , förutom i samband med utredningens besök i också vid ett särskilt möte i . Besök och intervjuer i , , , , , , , och kommuner samt friskolekoncernen har utgjort viktiga inslag i utredningens arbete. Utredningen har i samband med kommunbesöken också träffat företrädare för olika institutioner vid och . Samråd har enligt direktiven hållits med företrädare för myndig- heter, organisationer och andra relevanta utredningar. Myndigheten för delaktighet, , Skolväsendets överklagande- nämnd, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, samt har ingått i en referensgrupp för myndigheter. Utredningen har också haft en särskild överläggning med Sameskolstyrelsen i . I en referensgrupp för organisationer har ingått , , Handikappförbunden HSO, Lika Unika, , , , Elevkårer samt kommuner och landsting. Utredningen har samrått med Utredningen om nationella prov (U 2015:02), skolkommission (U 2015:03), Utredningen om att vända frånvaro till närvaro (U 2015:11), Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2103:02) samt (U 2015:01). Utredningens uppdrag och arbete Utredningens betänkande På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59) innehåller lagförslag och bakgrund i avsnitt 1–4. I avsnitt 5 behandlas bl.a. utredningens uppdrag att undersöka hur den nya stödlagstiftningen har tagits emot hos huvudmännen. Utredningens huvud- förslag om en åtgärdsgaranti, kompetensutveckling m.m. finns i avsnitt 6–9. I avsnitt 10 har utredningen uppmärksammat frågor som bör utredas vidare. Avsnitt 11 och 12 handlar om genom- förande, tidsplan, utvärdering och konsekvenser av utredningens förslag. Slutligen finns författningskommentarer och referenser. Betänkandet innehåller två bilagor, utredningsdirektiven och en rapport från en undersökning, som konsultfirman har gjort på utredningens uppdrag. I rapporten redovisas resultaten från en enkät till samtliga huvudmän bl.a. om uppföljning av elevernas kunskapsutveckling och genomslaget av den nya stödlag- stiftningen. 3Läsning, skrivning och matematik i skolan I detta avsnitt ges en bakgrund till de resonemang som förs och de förslag som läggs i utredningens övriga avsnitt. Först görs en genomgång av resultat från nationella prov och internationella kunskapsundersökningar i läsning, skrivning och matematik. Vidare ges en kort översikt av vad forskningen säger om elevers förutsättningar, skolans undervisning och elevers behov av stöd för sin utveckling av kunskaper och färdigheter i läsning, skrivning och matematik. Slutligen görs en internationell utblick där särskilt behandlas, men där också erfarenheter från ytterligare tolv europeiska länder redovisas. I regeringens direktiv (dir. 2015:65) till utredningen noteras att resultaten i svensk skola har försämrats . Med utgångspunkt i detta finns anledning att med hjälp av tillgänglig information titta närmare på hur elevernas kunskaper och färdigheter i läsning, skrivning och matematik har utvecklats. Information om detta kan huvudsakligen hämtas från två olika typer av källor; dels resultaten på de nationella proven och dels de svenska resultaten från de internationella undersökningarna TIMMS1, PIRLS2 och PISA3. 1TIMSS är en förkortning som står för Trends in International Mathematics and Science Study. 2PIRLS är en förkortning som står för Progress in International Reading Literacy Study. 3PISA är en förkortning som står för Programme for International Student . Läsning, skrivning och matematik i skolan 3.1.1Nationella prov och bedömningsstöd Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9 i , sameskolan och specialskolan samt i vissa kurser i gymnasieskolan. har organiserat nationella prov i årskurs 3 /2009, i årskurs 6 /2012 och i årskurs 9 /1998. Bland de ämnen i vilka nationella prov görs i samtliga aktuella årskurser finns matematik och svenska, alternativt svenska som andraspråk. Provens syfte är att stödja läraren vid bedömning och betygssättning i de årskurser där betyg ges och att ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls.4 Den undersökning som utredningen låtit utföra om bl.a. användningen av de nationella proven i årskurs 3 (se bilaga 2) visade att resultaten från proven i årskurs 3 i första hand används av huvudmännen för att ta fram statistik om elevers kunskapsutveckling. Detta uppgavs av av de huvudmän som deltog i undersökningen. Därefter används resultaten för att skapa underlag för att planera undervisningen och att fatta beslut om åtgärder som behövs för olika elever. Utöver nationella prov har också utarbetat bedöm- ningsstöd. Syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning. Till skillnad från de nationella proven har det inte varit obligatoriskt för skolorna att använda bedömningsstöden. har beslutat om kunskapskrav i årskurs 1 i läsförståelse. Användningen av bedömningsstödet för årskurs 1 i , sameskolan och specialskolan i läs- och skrivutveckling samt i taluppfattning inom matematik är obligatoriskt. Bedömningsstödet för specialskolan ska publiceras senast den 1 september 2016.5 Resultat från de nationella proven I den fortsatta framställningen redovisas resultaten från de nationella proven i matematik, svenska och svenska som andraspråk för årskurs 3 och 9. Redovisningen begränsas till dessa två årskurser eftersom dessa 4Skolverket (2015a) PM – Resultat på nationella prov i årskurs 3, 6 och 9, /15. 5Skolverket (2016a) Redovisning av uppdrag om kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. Dnr 6.1.1-2015: 868. Läsning, skrivning och matematik i skolan innefattar den första och sista årskursen i där nationella prov görs. Resultaten presenteras från och med /10, eftersom det är för vilket sammanräknade resultat i årskurs 3 finns för respektive ämne. Det är i detta sammanhang viktigt att uppmärksamma att det enligt är mycket svårt att tolka eventuella skillnader mellan olika år, då de kunskapskrav respektive det centrala innehåll som prövas skiljer sig mellan olika år i de nationella proven. Några sådana jämförelser har alltså inte publicerats av . Att vi här ändå väljer att titta på de nationella proven som en serie resultat beror på att detta är den enda information som ger en överblick över hur stor andel av eleverna som inte når upp till de krav som ställs för att uppnå den föreskrivna kravnivån/godkänd- nivån i de olika ämnena. De internationella kunskapsundersök- ningarna (, TIMSS och PIRLS) ger också information om hur stor andel av eleverna som har svårigheter med matematik och läsning, men de mått som används där är inte på samma sätt direkt knutna till de kravnivåer/godkändnivåer som finns i den svenska skolan. Syftet är alltså inte att utläsa trender utifrån de nationella proven, eftersom data inte tillåter detta, men att få en uppfattning om hur stor andel av eleverna i olika årskurser som i regel inte uppnår uppställda kravnivåer/godkändnivåer i matematik, svenska och svenska som andraspråk. Svårigheten med att få jämförbara data som visar hur eleverna lyckas i relation till kravnivåer/godkändnivåer är ett problem som har uppmärksammats av utredningen om nationella prov. Ett av de förslag som läggs av utredningen om nationella prov är att renodla olika syften för ett nationellt system för kunskapsbedömning så att detta system bland annat innehåller en nationell kunskapsutvärdering och trendmätning över tid.6 6 SOU 2016:25 Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Läsning, skrivning och matematik i skolan Resultat från nationella prov i matematik i årskurs 3 Figur 3.1 visar andelen elever i årskurs 3 som inte uppnådde kravnivån på alla delprov på de nationella proven i matematik, från /10 fram till de senast tillgängliga resultaten från /15. 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2011a; 2011b; 2012a; 2013a; 2014a; 2015b. Som framgår av figur 3.1 har andelen elever som inte uppnått kravnivån i matematik legat på mellan . I medeltal har av eleverna inte uppnått kravnivån i matematik /10 till 2014/15. Resultat från nationella prov i svenska i årskurs 3 Figur 3.2 visar andelen elever som inte har uppnått kravnivån på alla delprov i svenska i årskurs 3, av de elever som deltagit på alla delprov, från /10 till 2014/15. Läsning, skrivning och matematik i skolan 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2011a; 2011b; 2012a; 2013a; 2014a; 2015b. Som framgår av figur 3.2 ligger andelen elever i årskurs 3 som inte uppnått kravnivån i svenska på mellan . Medelvärde för perioden är . Resultat från nationella prov i svenska som andraspråk i årskurs 3 Figur 3.3 visar andelen elever som inte har uppnått kravnivån i svenska som andraspråk i årskurs 3, av de elever som deltagit på alla delprov, läsåren 2009/10 till 2014/15. Läsning, skrivning och matematik i skolan 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2011a; 2011b; 2012a; 2013a; 2014a; 2015b. Som framgår av figur 3.3 varierade andelen elever som inte uppnått kravnivån i svenska som andraspråk på mellan . Medelvärdet för perioden var . Resultat från delproven i de nationella proven i årskurs 3 /15 I figurerna ovan har visats andelen elever som inte uppnått kravnivån på alla delprov. Vi har valt att också analysera innehållet i de nationella proven för årskurs 3 för /15 för att kunna se hur eleverna klarar de olika delproven. Det nationella provet i matematik för /15 omfattade sju delprov: A) muntlig kommunikation, B) sannolikhet, huvud- räkning, C) uppdelning av tal, enkla problem, D) geometriska begrepp, E) räknesätt, enkla problem, F) mätning massa, skriftliga räknemetoder samt G) enkla problem. Andel elever som inte uppnått kravnivån på dessa delprov visas i tabell 3.1. Läsning, skrivning och matematik i skolan Källa: , 2015a. Av tabell 3.1 framgår det att det delprov som är svårast för den högsta andelen elever är mätning massa och skriftliga räkne- metoder, medan muntlig kommunikation är lättast för eleverna. Det nationella provet i svenska för /15 omfattade åtta delprov: A) Tala: muntlig uppgift, B) Läsa: berättande text, C) Läsa: faktatext, D) enskild högläsning, E) enskilt textsamtal, F) Skriva: berättande text, G) stavning och interpunktion samt H) Skriva: faktatext. Andel elever som inte uppnått kravnivån på dessa delprov visas i tabell 3.2. Källa: , 2015a. Av tabell 3.2 framgår att det delprov som var svårast för den högsta andelen elever är att skriva en faktatext, medan det enskilda text- samtalet verkar vara lättast. Skrivning är en större utmaning än läsning för eleverna. Det nationella provet i svenska som andraspråk för /15 omfattade samma åtta delprov som i svenska. Andel elever som inte uppnått kravnivån på dessa delprov visas i tabell 3.3. Källa: , 2015a. Läsning, skrivning och matematik i skolan Av tabell 3.3 framgår att det delprov som är svårast för den högsta andelen elever är att skriva en faktatext, medan det enskilda textsamtalet är lättast. Även om det bland eleverna som gjort det nationella provet i svenska som andraspråk finns en högre andel elever som inte uppnår kravnivåerna för de olika deltesten än för de som gjort det nationella provet i svenska är det samma delprov som framstår som svårast och lättast i bägge proven. Resultat från nationella prov i årskurs 3 Eftersom det är problematiskt att jämföra resultaten från olika läsår avstår vi ifrån att utläsa trender . Det kan konstateras att det verkar finnas en högre andel elever som har problem med matematiken än med svenskan. Den största andelen elever som inte uppnår kravnivån i årskurs 3 finns dock i svenska som andraspråk. Resultat från nationella prov i matematik i årskurs 9 I årskurs 9 består ämnesprovet i matematik av fyra delprov som tillsammans prövar de förmågor som anges i kursplanen utifrån olika centralt innehåll. Ett delprov är muntligt och tre skriftliga enligt följande: Delprov A är ett muntligt delprov. Det muntliga delprovet genomförs i grupper om tre till fyra elever. Provtiden för en grupp är cirka 20–. Detta delprov genomförs som sträcker sig över . Delprov B–D är skriftliga delprov som genomförs på fasta provdagar och åter- finns i separata provhäften. Delprov B innehåller uppgifter, som ska genomföras utan tillgång till formelblad och digitala verktyg. Delprov C innehåller en större uppgift där eleverna får använda formelblad och digitala verktyg. Delprov D innehåller uppgifter samlade kring ett tema. I Delprov D får eleverna använda formel- blad och digitala verktyg.7 Figur 3.4 visar andel elever som inte har uppnått godkändnivå på alla delprov i matematik i årskurs 9, av de elever som deltagit på alla delprov, under läsåren 2009/10 till 2014/15. 7 PRIM-gruppen (2013) Ämnesprov årskurs 9. Läsning, skrivning och matematik i skolan 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2010a 2011c, 2012b, 2013b, 2014b, 2015c. Som framgår av figur 3.4 ligger andelen elever som inte uppnått godkändnivå i matematik på mellan . Medelvärde för perioden var . Resultat från nationella prov i svenska i årskurs 9 Ämnesproven i svenska i årskurs 9 består av tre delprov: delprov A som prövar muntlig förmåga, delprov B som prövar läsförmåga och delprov C som prövar skriftlig förmåga.8 Figur 3.5 visar andel elever som inte har uppnått godkändnivå på alla delprov i svenska i årskurs 9, av de elever som deltagit på alla delprov, under läsåren 2009/10 till 2014/15. 8 (2015a). Läsning, skrivning och matematik i skolan 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2010a 2011c, 2012b, 2013b, 2014b, 2015c Som framgår av figur 3.5 ligger andelen elever som inte uppnådde godkändnivån på mellan . Medel- värdet var . Resultat från nationella prov i svenska som andraspråk i årskurs 9 Ämnesproven i svenska som andraspråk i årskurs 9 består av samma tre delprov som det nationella provet i svenska. Figur 3.6 visar andel elever som inte har uppnått godkändnivå på alla delprov i svenska som andraspråk i årskurs 9, av de elever som deltagit på alla delprov, läsåren 2009/10 till 2014/15. Läsning, skrivning och matematik i skolan 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Källa: , 2010a 2011c, 2012b, 2013b, 2014b, 2015c. Som framgår av figur 3.6. låg andelen elever som inte uppnådde godkändnivån i svenska som andraspråk på mellan . Resultat från nationella prov i årskurs 9 Liksom ovan i kommentaren till resultaten från årskurs 3 avstår vi ifrån att utläsa trender , men konstaterar att det verkar finns en högre andel elever som har problem med matematiken än med svenskan. De största problemen hittar vi i svenska som andraspråk. Jämfört med årskurs 3 är andelen elever i årskurs 9 som inte uppnått godkändnivå betydligt lägre än andelen som inte uppnått kravnivån i årskurs 3. Läsning, skrivning och matematik i skolan Synpunkter och forskning kring de nationella proven Provutredningen9 har i sin analys av existerande prov lyft fram att de i samband med olika skolbesök mött uppfattningen bland lärare och huvudmän att de nationella proven i årskurs 3 ligger på en för låg nivå. Det innebär att även elever som uppfyller kraven för godtagbara kunskaper i det nationella provet trots detta kan vara i behov av stödinsatser. Liknade resultat tas upp i en licentiatavhandling av och i en artikel av , och visar i sin under- sökning att det nationella provet i årskurs 3 i svenska identifierar några av de elever som har problem med sin läsning, men inte alla. Ett antal elever som i andra prov visar sig ha problem med sin avkodning klarar kravnivån på det nationella provet. Det finns också elever som har problem med läsförståelsen av texter i andra prov, men som också klarar kravnivån på det nationella provet. Herkner, och visade också i en annan undersökning att av elva elever som i ett annat prov än det nationella provet visat sig ha problem med sin avkodning var det endast tre som enligt det nationella provet inte klarade den upp- ställda kravnivån. drar i sitt betänkande slut- satsen: ”För att kunna identifiera elever som behöver stöd bör såväl nivån som innehållet i de bedömningsstöd som vi föreslår för årskurs 3 ses över jämfört med dagens nationella prov”.12 För att kunna se trender när det gäller svenska elevers kunskaps- utveckling tillhandahåller de internationella kunskapsundersök- ningarna den mest pålitliga informationen. Matematik och läsning är tillsammans med naturvetenskap de områden som mest frekvent behandlats i dessa undersökningar.