sou · H4B379 · 2016-11-09 00:00:00 — Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn. Vidare görs en språklig ändring. Bolag som inte är avstämningsbolag 6 kap. 2 § Ett aktiebrev ska ange 1.bolagets företagsnamn, organisationsnummer och bolagskategori, 2.aktieägarens namn och personnummer, organisationsnummer eller annat identifieringsnummer, 3.nummer på de aktier som avses med brevet, 4.aktiernas slag, om det enligt bolagsordningen kan finnas aktier av olika slag, 5.förbehåll enligt 4 kap. 6, 8, 18 eller 27 § eller 20 kap. 31 §, om aktierna omfattas av ett sådant förbehåll, och 6.vilken dag aktiebrevet lämnades ut. I det fall som avses i 5 kap. 6 § tredje stycket ska aktiebrevet i stället för fondandelsägarna ange fondens förvaltare liksom fondens beteckning. En uppgift som avses i första stycket 5 kan anges i förkortad form. Förkortningsformer fastställs av regeringen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska anges i ett aktie- brev för bolag som inte är avstämningsbolag. Ändringen i första stycket 1 innebär att firma ersätts av företags- namn. 9 kap. 29 § Revisionsberättelsens inledning ska innehålla uppgift om 1.bolagets företagsnamn och organisationsnummer, 2.vilken räkenskapsperiod som revisionsberättelsen avser, 3.vilket eller vilka normsystem för redovisning som bolaget har tilläm- pat, och Revisionsberättelsen ska vara undertecknad av revisorn och innehålla uppgift om vilken dag revisionen avslutades. I paragrafen anges vad revisionsberättelsens inledning ska innehålla. I första stycket 1 ersätts firma av företagsnamn. 9 kap. 38 § I fråga om koncernrevisionsberättelsen gäller 28 § första stycket om tid- punkten för lämnande av revisionsberättelsen, 28 a § första stycket första meningen och andra stycket om gemensam revisionsberättelse samt 29 § första stycket 2 och 4 och andra stycket, 30 §, 31 § första och andra stycke- na, 31 a §, 32 § första stycket 1 och 35–36 §§ om revisionsberättelsens innehåll. Koncernrevisionsberättelsens inledning ska innehålla uppgift om moder- bolagets företagsnamn och organisationsnummer samt om vilket eller vilka normsystem för koncernredovisning som moderbolaget har tillämpat. På koncernredovisningen ska revisorn göra en hänvisning till koncern- revisionsberättelsen. Om revisorn anser att koncernbalansräkningen eller koncernresultaträkningen inte bör fastställas, ska också detta antecknas på koncernredovisningen. Om moderbolaget har fler än en revisor, gäller detta samtliga revisorer. Paragrafen innehåller bestämmelser om koncernrevisionsberättelsen. Ändringen i andra stycket innebär att firma ersätts av företags- 23 kap. 7 § I fusionsplanen ska det för varje bolag anges 1.företagsnamn, bolagskategori, organisationsnummer och den ort där styrelsen ska ha sitt säte, 2.hur många aktier i det övertagande bolaget som ska lämnas för ett angivet antal aktier i överlåtande bolag och vilken kontant ersättning som ska lämnas som fusionsvederlag, 3.den tidpunkt och de övriga villkor som ska gälla för utlämnandet av fusionsvederlaget, 4.från vilken tidpunkt och på vilka villkor de aktier som lämnas som fusionsvederlag medför rätt till utdelning i det övertagande bolaget, 5.den planerade tidpunkten för överlåtande bolags upplösning, 6.vilka rättigheter i det övertagande bolaget som ska tillkomma inne- havare av aktier, teckningsoptioner, konvertibler och andra värdepapper med särskilda rättigheter i överlåtande bolag eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, och 7. arvode och annan särskild förmån som med anledning av fusionen ska lämnas till en styrelseledamot eller en verkställande direktör i överlåtande eller övertagande bolag eller till en revisor som utför granskning enligt 11 §. I paragrafen anges vad en fusionsplan ska innehålla. I första stycket 1 ersätts firma av företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 23 kap. 28 § Om ett moderbolag äger samtliga aktier i ett dotterbolag, kan bolagens styrelser fatta beslut om att dotterbolaget ska gå upp i moderbolaget. De ska därvid upprätta en fusionsplan. Planen ska för vart och ett av bolagen ange 1.företagsnamn, bolagskategori, organisationsnummer och den ort där styrelsen ska ha sitt säte, 2.den planerade tidpunkten för dotterbolagets upplösning, 3.vilka rättigheter i moderbolaget som ska tillkomma innehavare av teckningsoptioner, konvertibler och andra värdepapper med särskilda rättig- heter i dotterbolaget eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, 4. arvode och annan särskild förmån som med anledning av fusionen ska lämnas till en styrelseledamot eller en verkställande direktör eller till en revisor som utför granskning enligt 29 §. I fusionsplanen ska det lämnas en redogörelse för de omständigheter som kan vara av vikt vid bedömningen av fusionens lämplighet för bolagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad fusionsplanen ska inne- hålla vid absorption av helägt dotterbolag. I första stycket 1 ersätts firma av företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 23 kap. 38 § Fusionsplanen ska innehålla uppgift om 1.de fusionerande bolagens form, företagsnamn och säte, 2.utbytesförhållanden mellan aktier och förekommande värdepapper i överlåtande respektive övertagande bolag och eventuell kontant betalning, 3.de villkor som ska gälla för tilldelning av aktier och förekommande värdepapper i det övertagande bolaget, 4.den gränsöverskridande fusionens sannolika följder för sysselsätt- ningen, 5.från vilken tidpunkt och på vilka villkor aktier och förekommande värdepapper medför rätt till utdelning i det övertagande bolaget, 6.från vilken tidpunkt de fusionerande bolagens transaktioner bok- föringsmässigt ska anses ingå i det övertagande bolaget, 7.vilka rättigheter i det övertagande bolaget som ska tillkomma inne- havare av särskilda rättigheter i överlåtande bolag eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, 8.arvode och annan särskild förmån som med anledning av fusionen ska lämnas till en styrelseledamot, verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare eller till den som utför granskning enligt 11, 40 eller 41 §, 9.bolagsordning för det övertagande bolaget, 10.värdet av de tillgångar och skulder som ska överföras till det över- tagande bolaget och de överväganden som har gjorts vid värderingen, och 11.datum för de räkenskaper som har legat till grund för fastställandet av villkoren för fusionen. I förekommande fall ska fusionsplanen också innehålla uppgift om hur arbetstagarna deltar i den process genom vilken formerna för arbetstagar- nas medverkan i det övertagande bolaget beslutas. Vid kombination ska fusionsplanen också innehålla uppgift om det över- tagande bolagets form, företagsnamn och säte. I paragrafen anges vad en fusionsplan vid gränsöverskridande fusion ska innehålla. Ändringarna i första stycket 1 och tredje stycket innebär att firma ersätts av företagsnamn. 23 kap. 42 § Vid en gränsöverskridande fusion ska skyldigheten enligt 14 § att ge in fusionsplanen med bifogade handlingar för registrering fullgöras av det svenska bolag som deltar i fusionen. Om flera svenska bolag deltar ska skyl- digheten fullgöras av det svenska bolag som är övertagande bolag eller, om det övertagande bolaget inte är ett svenskt bolag, av det äldsta av de över- låtande svenska bolagen. Om fusionsplanen eller de handlingar som är fogade till planen är av- fattade på annat språk än svenska, ska sökanden ge in en översättning till svenska. Översättningen ska vara gjord av en översättare som är auktorise- rad eller har motsvarande utländsk behörighet. får medge att någon översättning inte ges in. I anmälan för registrering ska lämnas uppgift om 1.form, företagsnamn och säte för vart och ett av de fusionerande bo- 2.de register där bolagen är registrerade och de nummer som används för identifiering i registren, 3.hur borgenärer och, i förekommande fall, minoritetsaktieägare ska förfara för att utöva sina rättigheter samt de adresser där fullständig infor- mation om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas, och När registreringen kungörs enligt 27 kap. 3 §, ska kungörelsen inne- hålla de uppgifter som avses i tredje stycket 1–3. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldigheten att vid gräns- överskridande fusion ge in fusionsplanen registrering. I andra stycket 1 ersätts firma av företagsnamn. Vad en delning innebär 24 kap. 8 § I delningsplanen ska det för varje bolag anges 1.företagsnamn, bolagskategori, organisationsnummer och den ort där styrelsen ska ha sitt säte, 2.en noggrann beskrivning av de tillgångar och skulder som ska över- föras till vart och ett av de övertagande bolagen eller, vid delning enligt 1 § andra stycket 2, behållas av det överlåtande bolaget med uppgift om till- gångarnas och skuldernas verkliga värde, 3.hur många aktier i övertagande bolag som ska lämnas för ett angivet antal aktier i det överlåtande bolaget och vilken kontant ersättning som ska lämnas som delningsvederlag, 4.den tidpunkt och de övriga villkor som ska gälla för utlämnandet av delningsvederlaget, 5.från vilken tidpunkt och på vilka villkor de aktier som lämnas som delningsvederlag medför rätt till utdelning i övertagande bolag, 6.den planerade tidpunkten för upplösningen av det överlåtande bolaget, om detta ska upplösas, 7.vilka rättigheter i övertagande bolag som ska tillkomma innehavare av aktier, teckningsoptioner, konvertibler och andra värdepapper med sär- skilda rättigheter i det överlåtande bolaget eller vilka åtgärder som i övrigt ska vidtas till förmån för de nämnda innehavarna, 8.arvode och annan särskild förmån som med anledning av delningen ska lämnas till en styrelseledamot eller en verkställande direktör i över- låtande eller övertagande bolag eller till en revisor som utför granskning enligt 13 §, 9.om någon på något annat sätt ska få särskilda rättigheter eller för- måner av övertagande bolag som bildas i samband med delningen, och 10.kostnaderna för delningen och hur dessa ska fördelas på deltagande I paragrafen anges vad en delningsplan ska innehålla. Ändringen i punkt 1 innebär att firma ersätts av företagsnamn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 26 kap. Byte av bolagskategori Byte från privat till publikt aktiebolag 26 kap. 3 § Ett beslut enligt 1 § ska anmälas för registrering i aktiebolagsregistret. Beslutet får registreras endast om 1.bolagets registrerade aktiekapital uppgår till minst det belopp som anges i 1 kap. 14 §, 2.ett yttrande visas upp, undertecknat av en auktoriserad eller god- känd revisor eller ett registrerat revisionsbolag, av vilket det framgår att det finns täckning för det registrerade aktiekapitalet, och 3.bolagets företagsnamn inte strider mot föreskrifterna i 28 kap. 1 och 7 §§ om ett publikt aktiebolags företagsnamn. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av bolagsstämmo- beslut om att ett privat aktiebolag ska bli publikt. Ändringarna i andra stycket innebär att firma ersätts av företags- namn. I övrigt görs endast en språklig ändring. Byte från publikt till privat aktiebolag 26 kap. 7 § Ett beslut enligt 6 § ska anmälas för registrering i aktiebolagsregistret. Beslutet får registreras endast om bolagets företagsnamn inte strider mot föreskrifterna i 28 kap. 1 och 2 §§ om ett privat aktiebolags företags- namn. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av bolagsstämmo- beslut om att ett publikt aktiebolag ska bli privat. Ändringarna i andra stycket innebär att firma ersätts av företags- namn. I övrigt görs en språklig ändring. Avregistrering av ett företagsnamn 27 kap. 7 § I lagen (2019:000) om företagsnamn finns bestämmelser om avregistrering av ett företagsnamn ur aktiebolagsregistret sedan en dom om hävande av en registrering av ett företagsnamn har vunnit laga kraft. Paragrafen innehåller en hänvisning till lagen om företagsnamn och dess regler om en registrerings avförande ur registret (jfr 3 kap. 20 § lagen om företagsnamn). Ändringarna innebär att firma ersätts av företagsnamn och att hänvisningen till firmalagen ersätts av en hänvisning till lagen om företagsnamn. 28 kap. Aktiebolagets företagsnamn 28 kap. 1 § Ett aktiebolags företagsnamn ska innehålla ordet aktiebolag eller förkort- ningen AB. Företagsnamnet ska tydligt skilja sig från annat företagsnamn som tidi- gare har registrerats i aktiebolagsregistret eller filialregistret och ännu är bestående. Om bolagets företagsnamn ska registreras på två eller flera språk, ska varje lydelse anges i bolagsordningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om ett aktiebolags företagsnamn. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- Övriga ändringar är endast språkliga. 28 kap. 2 § Ett privat aktiebolags företagsnamn får inte innehålla ordet publikt. I fråga om publika aktiebolags företagsnamn finns bestämmelser i 7 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om företagsnamn för privata aktiebolag. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn. 28 kap. 3 § kan anta ett särskilt företagsnamn. Bestämmelserna i 1 § om företagsnamn gäller även ett särskilt företagsnamn. Orden aktiebolag, privat eller publikt eller förkortningen AB får dock inte tas in i ett särskilt företagsnamn. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskilda företagsnamn. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn och bifirma av särskilt företagsnamn. Övriga bestämmelser om företagsnamn 28 kap. 4 § För registrering av ett aktiebolags företagsnamn gäller, utöver vad som framgår av 1–3 §§, vad som föreskrivs i lagen (2019:000) om företagsnamn. I den lagen finns också bestämmelser om förbud mot användning av ett företagsnamn och om hävande av en registrering av ett företagsnamn. Paragrafen innehåller en hänvisning till lagen om företagsnamn. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn och att hänvisningen till firmalagen ersätts av en hänvisning till lagen om företagsnamn. Uppgifter om företagsnamn m.m. i brev, fakturor och orderblanketter samt på webbplatser 28 kap. 5 § Ett aktiebolags brev, fakturor, orderblanketter och webbplatser ska ange bolagets företagsnamn, den ort där styrelsen har sitt säte samt bolagets organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, ska också detta anges. Om det finns särskilda skäl, får tillåta att ett aktiebolag inte lämnar uppgift om bolagets företagsnamn på sina webbplatser. I så fall ska uppgift i stället lämnas om att bolaget är ett aktiebolag och om bolags- kategori. Ett sådant tillstånd ska begränsas till och får förenas med villkor. Paragrafen reglerar uppgifter om företagsnamn m.m. i brev, faktu- ror och orderblanketter samt på webbplatser. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 28 kap. 6 § Skriftliga handlingar som utfärdas för ett aktiebolag ska undertecknas med bolagets företagsnamn, om företagsnamnet inte framgår på något annat sätt. Om styrelsen eller någon annan ställföreträdare för bolaget har utfär- dat en handling utan firmateckning, är de som har undertecknat handlingen solidariskt ansvariga för förpliktelser enligt handlingen som för egen skuld. Detta gäller dock inte, om det av handlingens innehåll framgår att den har utfärdats på bolagets vägnar. Det gäller inte heller, om 1.det av omständigheterna vid handlingens tillkomst framgick att den utfärdades för bolaget, och 2.mottagaren av handlingen får ett behörigen undertecknat godkännan- de av handlingen efter det att han eller hon har begärt det eller gjort personlig ansvarighet gällande mot undertecknarna av hand- lingen. Paragrafen innehåller bestämmelser om firmateckning. Ändringen i första stycket innebär att firma ersätts av företags- namn för att anpassa lagtexten till lagen om företagsnamn. Begreppet firmateckning ändras däremot inte genom den lagen. Firmateckning sker genom en tydlig angivelse av det fullständiga företagsnamnet och en underskrift med namn av firmatecknare (jfr 7 kap. 6 § lagen om företagsnamn). I övrigt görs en språklig ändring. Särskilda bestämmelser för publika aktiebolag 28 kap. 7 § Ett publikt aktiebolags företagsnamn ska följas av beteckningen (publ), om det inte av bolagets företagsnamn framgår att bolaget är publikt. Företags- namnet får inte innehålla ordet privat. Paragrafen innehåller bestämmelser om företagsnamn för publika aktiebolag. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn. I övrigt görs en språklig ändring. 31 kap. 2 § Följande beslut av får överklagas till allmän förvaltnings- domstol: 1.beslut i ärenden enligt 7 kap. 17 §, 9 kap. 9, 9 a, 25, 26 eller 27 § eller 10 kap. 22 §, 2.beslut i tillståndsärenden enligt 8 kap. 9 §, 30 § eller 37 § andra stycket, 9 kap. 15 §, 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § eller 24 kap. 22 §, 3.beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att frågan om fusion eller delning har fallit, 4.beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 23 kap. 46 §, 5.beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering eller vägra registrering i andra fall än det som anges i andra stycket, 6.beslut att avregistrera företrädare enligt 27 kap. 6 §, 7.beslut i ärenden enligt 28 kap. 5 § andra stycket, 8.beslut att förelägga eller döma ut vite enligt 30 kap. 3 §. Ett beslut av att vägra registrering av ett företagsnamn enligt 27 kap. 2 § överklagas till Patent- och . Detsam- ma gäller ett beslut enligt 27 kap. 2 § att vägra registrering på grund av 2 kap. 10 § lagen (2019:000) om företagsnamn. Ett överklagande ska ges in till för beslutet. Paragrafen reglerar överklagande av beslut. Över- vägandena finns i avsnitt 13.3. I andra stycket ersätts firma av företagsnamn. Vidare framgår att beslut att vägra registrering av en ändrad verksamhet på grund av 2 kap. 10 § lagen om företagsnamn inte överklagas till allmän förvaltningsdomstol utan till Patent- och marknadsdom- stolen. Det gäller även om beslutet avser andra grunder för att vägra registrering, t.ex. en ändring av den ort där bolagets sty- relse har sitt säte. I så fall ska beslutet i dess helhet överklagas till Patent- och . Om beslutet att vägra registrering av en ändrad verksamhet inte grundas på 2 kap. 10 § lagen om före- tagsnamn utan avser endast associationsrättliga registreringsåtgärder, ska det överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det kan vara fallet om registrering har vägrats på grund av att ett bolag utökar eller ändrar sin verksamhet till någon form av tillståndspliktig verk- samhet. Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning 32 kap. 17 § Företagsnamnet för ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning ska följas av beteckningen (svb), om det inte av bolagets företagsnamn fram- går att det är ett sådant aktiebolag. Paragrafen innehåller bestämmelser om företagsnamn för aktie- bolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Ändringarna i paragrafen innebär att firma ersätts av företags- namn. I övrigt görs en språklig ändring. Denna lag träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 16. Lagändringarna träder i kraft , som firmalagen upphävs och ersätts av lagen om företagsnamn. Ändringarna är i huvudsak bara av terminologisk och språklig karaktär och har inte föranlett någon särskild övergångsbestämmelse. Det som i firmalagen kallades för firma benämns företagsnamn i lagen om företagsnamn. En firma enligt de gamla bestämmelserna ska alltså anses som ett företagsnamn när de nya bestämmelserna ska tillämpas. Bestämmelsen i 31 kap. 2 § andra stycket om överklagan- de av beslut att vägra registrering av en ändrad verk- samhet tillämpas från ikraftträdandet. 18.8Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) Varumärken och andra varukännetecken 1 kap. 1 § I denna lag finns bestämmelser om varumärken och andra varukänne- tecken för varor eller tjänster som tillhandahålls i en näringsverksamhet och som var och en kan förvärva ensamrätt till. Paragrafen reglerar lagens tillämpningsområde. Det tidigare andra stycket utgår. Detta är en följd av att bestämmelserna om särskilda beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel som är skydda- de inom EU nu regleras i den nya lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter m.m. Paragrafen är i övrigt oförändrad. Kollektiv-, garanti- och kontrollmärken 1 kap. 2 § En förening, ett bolag eller en annan sammanslutning kan förvärva ensam- rätt för sina medlemmar att använda gemensamma varumärken (kollektiv- märken) och andra varukännetecken i näringsverksamhet. En myndighet som meddelar föreskrifter om eller kontrollerar varor eller tjänster kan förvärva ensamrätt till varumärken (garanti- eller kontroll- märken) och andra varukännetecken för användning för sådana varor eller tjänster som föreskrifterna eller kontrollerna avser, under förutsättning att myndigheten inte i näringsverksamhet tillhandahåller varor eller tjänster av detta slag. Detsamma gäller för andra som fastställer krav för eller kon- trollerar varor eller tjänster. Paragrafen innehåller definitioner av och bestämmelser om kollek- tiv-, garanti- och kontrollmärken. Med ändringarna genomförs arti- kel 28.2 i direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 11. Andra stycket reglerar garanti- och kontrollmärken. Ensamrätt kan inte längre förvärvas av en myndighet som själv i näringsverk- samhet tillhandahåller det slag av varor eller tjänster som märket avser. Med näringsverksamhet avses yrkesmässig verksamhet av ekonomisk art, oavsett om verksamheten syftar till att ge vinst eller inte. Änd- ringen innebär en viss begränsning av möjligheten att få ensamrätt till ett garanti- eller kontrollmärke. Bestämmelsen hindrar inte att myndigheten bedriver näringsverk- samhet. Om verksamheten emellertid går ut på att tillhandahålla varor eller tjänster av det slag som märket avser, kan ensamrätt inte förvärvas för märket. Paragrafen är skriven utifrån det normala, nämligen att det är en myndighet som svarar för garanti- eller kontrollmärket. Av sista meningen framgår dock att var och en kan förvärva ensamrätt till ett sådant märke. Inte bara sammanslutningar utan också en fysisk person kan förvärva ensamrätt till ett garanti- eller kontrollmärke, för fastställande av krav för eller kontroll av varor och tjänster. Vad som kan utgöra ett varumärke 1 kap. 4 § Ett varumärke kan bestå av alla tecken som har särskiljningsförmåga och tydligt kan återges i det varumärkesregister som förs av Patent- och registre- ringsverket. Med tecken avses särskilt ord, inbegripet personnamn, figurer, bok- stäver, siffror, färger, ljud och formen eller utstyrseln på en vara eller dess förpackning. Paragrafen reglerar vad som kan utgöra ett varumärke. Med ändring- arna genomförs artikel 3 i direktivet. Övervägandena finns i av- snitt 6.2. Av första stycket framgår att ett varumärke kan bestå av alla tecken som har särskiljningsförmåga och tydligt kan återges i det varumärkes- register som förs av . Begreppet särskiljningsförmåga definieras i 5 §. Där framgår att ett varukännetecken ska anses ha särskiljningsförmåga om det kan skilja varor eller tjänster som tillhandahålls i en näringsverksamhet från dem som tillhandahålls i en annan. Bristande särskiljningsför- måga kan bero på att ett tecken endast består av något som i handeln visar varans eller tjänstens art eller avsedda användning. Ett annat exempel är att tecknet bara består av sådant som i dagligt språkbruk eller enligt handelsbruk har kommit att bli en sedvanlig beteckning för varan eller tjänsten. Det tidigare kravet på att ett tecken ska kunna återges grafiskt tas bort. I stället införs ett krav på att tecknet ska kunna återges i varumärkesregistret. Detta innebär att ett tecken ska kunna återges på ett sätt som gör det möjligt för såväl myndigheter, framför allt , som allmänheten att avgränsa det exakta föremålet för skyddet. I kravet på tydlighet ligger att teck- net ska kunna återges på ett beständigt sätt.