sou · H4B344 · 2016-06-20 00:00:00 — Plus odova bi trebela te del pe zadača okole vlastenge so dena ekonomikano dumodejbe te dikhen jek butikeribaskoro čhani so ka del pobaro ulavibe love hem butikeribaskoro dumodejbe e organizacienge. I komisija preporučinela e vladake ki ponodorutni buti e strate- giaja bašo inkludiribe te razmislinel sar ka šaj okola vlastija so ka del pe lenge buti te keren i strategija-te del pe olenge bareder dumodejbe. Buteder vlastija so isi olen zadača ki strategija mangena te ovel jek forum bašo redovno lejbe kotor taro iskustvo. O ko Stockholmeskoro oblast sine ole koordinacikani funkcija hem šaj te ovel jek iskustvo ko odova vlasti so i vlada bi trebela te koristinel keda razmislinela pe bašo jek kompetentno akteri so šaj te del dumo hem te koordirinel e vlastengoro butikeribe premal o antiromanipe. E Public service-firmengoro beršutne revizije sikavena kaj e vladakiri ambicija bašo programija ki čhib te oven buteder – na ule sar planirindža pe. Mada i situacija vazdindža pe upre taro , na uli nisavi bari promena. Ko plo raporti i komisija preporučinela e vladake šukar te pratinel kobor vreme emituinela pe ki čhib ko public service-firme SVT, SR hem UR keda ka ovel olen olengoro khedibe kori so o cili i te keren pe promene bašo emituibaskiri dozvola. I vlada phendža baši jek promena ki minoritetikani politika. I komisija i phenela kaj odoja i šukar inicijativa hem smatrinela kaj i važno ki jek asavki promena te dikhel pe o pučibe baši kontrola hem sankcije. Plus odova i komisija smatrinela kaj ki akaja promena trebela te dikhel pe hem te oven ko čačipa o minoritetno pravo avri taro administratikane thana hem sar o maškargodidejbe hem o dialogija šaj te oven pozorale. O ko Stockholmeskoro oblast dindža pe oleske angleder hari zadača te dikhel sar šaj te ovel jek suradnja/sorabotka (maškarbutikeribe) hem te kerel koordinacija baši i buti so džala keda i ko pučiba o manuša taro EU/EES-thana kola i privremeno ki Švedija. I komisija potencirinela kaj i but važno kaj odoja buti te kerel pe tari pravno perspektiva. O fundamenti bašo e komisijakere observacija i sar džala i opšto debata bašo e grupakere pravija, kori so rodela pe zabrana bašo devlenge mangiba, ”nola tolerancija” hem sigate hem efektivno ikalibe taro olengere khera/logorija. Ko raporti preporučinela i komisija e vladake te lel pe te kerel pe buti bašo jek nacionalno centri bašo pučiba. O centri bi kerela jek buti bašo džanibaskoro angledžajbe bašo antiromanipa hem o rezultati taro odova. E centreskere javera buča bi ovena te pratinel, te dikhel hem te proceninel o merke so kerena pe taro akterija so isi olen disavi rolja te peraven o antiromanipa, hem te del predlog bašo šukar (pogodno) merke. Ponodori o centri bi kerela buti te kerel aktivitetija kola ka zorakeren i kultura hem E centre bi ovela hem jek buti te delgodi hem dumodejbe e romenge ki te džanen kori te džan keda i ko pučibe olengere pravija (čačipa). E centre na ka ovel kontroliribaskiri buti. E centreskiri forma trebela te ovel jek državno komisija, kori so o roma ka oven but reprezentirime. O raporti dela osnova e vladakere ponodorutne bučake kerindor buti akale pučibaja ko but paše dialogo hem suradnja/sorabotka e romencar. Savrigepa (resanderomska) Kommissionen kammar pre regeringens mengrepa te je jekh soralopa palla jekh soralopakurr an sero mengrepa te mengra pala antiziganism ta te mengra opri jekh pattjeoa to sasaroa romanoa manusch tjakkes ashar preall dova. Sasaroa romanoa andre themmen ta vavre. Antiziganism achar jekh mengrepa anpale rasism pala romanoa ler vavre dives an themmen. Kommissionen kammar jekh pottot fakkepa to sasaroa romanoa. Sasto kammar mengra prealsettnepa ta te mengre ninna romanoa ta pottar sasto. Dojjpreall kammar kommissionens mengrepa dromat avri sasto tjakkes sas tjakkes avat glann andre dova vavre konsultationer ta rakkrepa tjakkes mengrat glann ninna jekh baro vavre romanoa. Mengrepat kammar avat glann preall janepa ta soraloa pala antiziganism ta pala dovas jibben ta manusch ster solus pottoa ta mengrar ninna dova. Tjattjoa fakkepa pala dova kerjepa preall diveskerasism tjakkes romanoa trissar andre svediske vavre dives andre kava. Kommissionen kammar mengrepa tjakkes fakkepa te ja ninna ta kettanes ja ninna ta haschta ta hilpra vavre manusch. Pala puschepa pala oppri randrandepa attjer romanoa pre ta pala kavas ratt. Pennpat Lillepat pre etniskt phuv, lill 5, achar pala kommissionen dockat avri mengrepat. Pala kammar kommissionen regeringens mengrepa te randra ta docka avri ta docka avri lill pala kava ”pernoabokka” tajjeks ster pala sas ta sasarot kerjea dova dockat avri pala romanoa tjakkes romanoa dockas pre 1900-jinnet. Dova kaloa ta tamloa histiriapa, Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Kommissionen kammar mengrepat te docka avri dova ta jekh drabbranopa-bokka telal 1900-jinnet ta an dives tjakkes aschar pala drabbranomanusch-bokka (Antiziganismen i – om övergrepp och kränkningar och samt en tillhörande lärarhandledning). Jekh tjattjo sikkrepa te sas tjakkes achat pala so navet antiziganism sterpala ta romanoas manusch tattjopa. kava kammar kommissionen dockat avri jekh lill dockat avri lill, kurrat pala kerjepa tjakkes avat gla seros phuv an antiziganism, dockat avri lilill ta bokka pre kommissionens hemeskerigg ta randrat rakkrepalill. Dova mengrepa ashar sas te hilpra romanoa antiziganistiska ta kerejepa ta bongipa romanoa trissat pre. Dolle achar preall kommissionens dikkepa antiziganismen achar ”legitim” (tjattjo ta pottopa) andre svediske-themm. Gla te hilpra romanoa ta dovas tjattjopa ”manusche-tjattopa”. Kommissionen dockar janepa to krajjoske pottopa (regeringen). Dolle ster gla Avripa an kommissionens preall lill te docka avri barot gla dova kammar nani tji manusch tjakkes hilprar ta kammar tji preall an politiken ta fann vavre manusch. Gla pre pottopa ste soraloto ta kettanes ninna antiziganismen. Dova achar tattjot. Krajjoske-themm ”Regeringen” fyser kamma tradrande soralopa ta sas-saroa te ste ninna romanoa ta dovas manuschske-tjattjopa te stannsa kava. Te sas fyser tradra pre fyser Krajjoske-themm ”regeringen” andre seros mengrepa fysa mengra soralota ta pre te docka romanoa kava hasctepa dova fyser. Haschtepa fyser kamma andreall tjakkes achar soralot Situationen gla manuschske-tjattopa achar tjatto. Antiziganismen hilprar manusch te kava tjakkes hilpra ta diskrimineringen tji preall romanoas tjattjopa te kamma hispa ta lodipa, jhanepa, fakkepa, socialtjänst ta sastota sastohilprepa. Situationen juras ta dockas kammar hilprat ta sas kammar tji achat barot te haschta ta te stannsa sas kerjiat preall romanoa tjakkes dova kammar fysat let pre serot andre sas tjiro. Dova achar butt kerjiat preall ta sas-saroa romanoa andre vorssnos themm. Dova sikkrar ta nani kuttias dova tjallepa preall romanoa ta hatbrott (krejipdabb) ta jar glann ta nani ghana dikkar pret dova achar pre ta ofursten ta ojanande tjakkes romanoa dockas avri glann. Antiziganismen kammar sarstil, savit hasta avatglan fann dova skånemoskron lillepa ta rakkrepat pala kava pala kava EU-manuch. Kommissionen randra kava ta an dives achar baroar janepa ta dikkepa pale sas romanoa fyser ste pre sero ta dova manusch-tjattjopa. Sastepat ta tattjopat kammar avri dikkat serot. Majoritetssamhället pottot ler kava dabbepa te ste pottepa gla kava fann dova antiziganism tjakkes romanoa dockas avri gla. Te soralopa fyser acha ta hilpra ninna lovepa te hilpra tjiropa fyser jekh utfästelser pala stannsa tjakkes dova tji achar anvolta. Preall dova hisotripa tjakkes kommissionen pennar te statsministern fyser glaneske jekh baro ta sikkloa rakkrepa pala sas kerjat ta bonigt romanoa fyset kamma andre sas tjiro. Dova kammar achat an kava themm ”officiell ursäkt”. Dova fyser acha tjattjo baro ta pattjano pala sas romanoa manusch. Fyset ste ta jibbat ninna sero andre sasaroa tjiron. Dojjgla pennar kommissionen te krajjoske-themm fyser docka avri bokka, lill, janepa ta avri drabbrobokka ta pernobokka ta savrige an sas bekk ta jura avri ta le oppri jekh janne-lill ta janne-dives ”minnesmärken ta minnesdagar”. Tjakkes dova kurrkodives tjakkes janne-dives preall mulepat preall romanoa ”Förintelsen av romer”. Dolle achar jekh boara jinnepa gav-nav tjakkes spekkrar pre antiziganism. Kommissionen gladabbar te krajjoske-themen kerrar savit ta mengrar gla dova ta ster oppri ta kava nani tji an glanske-tjiro achar saviga nav ta randrepa. Ta fyser romanoa mengrepa ninna kava. Skånemoskron buttrandrepeskelill attjer romanoa kammar lett jekh butt bongi dockepa karna dova dova aschar romanoa pattjepa ta an dives fysa penna to pala sero manusche-tjattjopa. Krajjoskethemm ta fyset dova pattjoa puschepa pala romanoa fyser kamma palla randrepaeskelav fyser kamma puschpa. Dova tattjoa jibbet fyser kamma tjake dova nani tji fyser ava glan an kava glaneske-tjiro. Rättsliga processer achar jekh mengrepa te mengra gla antiziganism ta tji ghana tji dynkrar savit pala romanoa. Preall sas ta sarstil fyser krajjoske-themmen mengra tjakkes kava tji avar anvolta an baroar dikke pa ler tjjallepa pala kerjepa pala romanoa an divesen pala phuranoa tjiron. Dre Svedothemm to moskron, starton pala kerjepa ”hatbrott” ta an dives savi dova fyser ste gla sas-saroa bongit tjakkes achar pala romanoa manusch. Ta beddo manusch kerrar sero soralopa pala dova tjakkes achar kerjepa pala romanoa. denkrepa pre rättsprocessers fyser dikkas an lill 12 to ta to toeskelitillet an pala love, sociala ta kultoro pattjopa ratificeras. Kommissionen dikkar lattjot pre. Krajjoske-themm avrilill pala jekh avri themm gla manuske tjattjopa ta janepa savi kava fakkepa nani jar an garepa. Romanoas diskriminering ta kuttia janepa to tjattjopa an Svedothemm fyser dikkas an sas tjakkes achar an vavre themmar ta bekkar an . Dikkar kommissionen te krajjoske fyser docka jekh sasto kerrepa te docka avri attjer sas an EU ninna lovepa ta soralopa te kettanes docka romanoa lattjoa tattjopa. Tradrepa ta haschtepa anpala antiziganism Kommissionen voltrar penna soralota ta bunot te butt tjattjopat mengrepat gla antiziganism honkar. Kommissionen voltrar pennta to krajjoske-themm te tradrepat avri oforske förvaltningsmyndigheter docka lover ta mengrepa to antiziganism. Gla jekh tradrepa myndighetsstyrning. Pala savo krajjoske-themmen voltrar ninna seros antiziganism te kettanes ste soraloa, achar lattjoa puchepa te bhitalot kerra kava ta te kamma jekh soralo telalill te haschta sas fakkepa. Te haschta fysa telalphuv gla avridikka sas dova kerra. Jekh savit bekk achar te mengra soralot ta hilpra manusch an jekh baroare drom ta randra lill kava sasto prealpenna jekh dikkepa prepala anpala antiziganism. Dova romanoa manuschet fyser kamma jekh puchepa ta rakkrepa ninna vavre ta kettanes ninna romanoa. Dova dikkepa tjakkes tjakkes jar glann. Kommissionens avrvolta docka loveskehilprepa kammar jekh glabekk ta docka lover to romanoa kettanepa ”romska organisationer”. Preall fyser lover ta hilprepa dockas avri ta dikka preal fakkepat te haschta romanoa kettanepa. Kommissionen voltrar sas mengrar ninna sas te mengra glann jekh gla romanoa prealdrom gla beddon fyser kamma andre sas ninna buttare ninna haschtepa. Jekh forum gla parra ta lattja nevoa parrepa. andre kammar jekh fakkepa ninna butt janepa palas krajjoske-themm. Dolle achar jekhpreal mengrar tjakkes hachtar ta mengrar gla sastot ta sas antiziganism. Public service-bolagens basjtlill dikkrar krajjoske-ambition tet programutbud pre chib buttider sikkra kammar tji jatt glann. Pattjanot te situationen kammar sikkrats attjer. , kammar tji nani vavert sikkrats glann pala chib. Dynkrandre pala kava kammar kommissionen krajjoske-themm te sikklot dikkat preall attjer sändningstjiron pre chib an public service-bolagen an sikkro te an sändningstillstånden riggeske vavre tjiro. Krajjoske-themmen kammar dikkat an pale attjer avri minoritetspolitiken. Kommissionen bhitalotot to dikkepa pala jeckh savi prealjurepa pala puschpa preal. Dojjpre kommissionen te prealdikkas dojj preall förverkligandet pala minoritetsrättigheterna preal förvaltningsområdena savrige kettanes mengrepat. an kammar jekh mengrepa te docka avri savrigekettanepat te kettanepa dova mengrepa tjakkes achar pala manusch andre EU/EES-stedo tjakkes achar an Svedo-themm nii. Kommissionen glaneskeler dolle achar menrepat achar pre jekh tattjot ta bunot kerrepa. Telal achar kommissionens dikkepa pala romanoa tjattjopa an kava themm ta ninna achar jekh bongipa an svedo-themm te nani manga ta puscha pala lover andre vorssnos foros ”nolltolerans” ta siggrot naschta tjivra avri romanoa fann kava themm. Center gla romanoa puschpa dynkrande tjiro pennar kommissionen te krajjoske-themmen te preja jekh fakkepa ninna jekh. Nationellt center pala romanoa puschepa. Centret fyser mengra ta ja ta hilpra jekh janepa ninna ta pala antiziganism ta sas dova achar pala. Vavre mengrepa gla centret dikkas oppri, jaoppri avrtradra attjer beddo. Dikkas lill pala dova tjattjoa ta pottoa mengrepat te hachta sas anpala antiziganism ta sarstil ava ninna nevoa janepa te haschta ta soralot haschta romanoas kulturo ta chib. Tjakkes chib ta sas vavert te kerra vorssnos kettanes soraloa ta bunoa an kava themm. Centret fyser tji kamma jekh dikkepa ta sikkrepa fakkepa. Centret fyser docka tjakkes jekh beddoskenämnd, an savot tomanoa ta dova manusch. Janande docka telal-lill te mengrepat bliddrar savo tjattjot latjot ta shukkranot dova naschtat acha ta kamma rakkrepa ninna sas attjer kava romanoa. I skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56) presenterade regeringen en långsiktig politik för att förbättra romers levnadsförhållanden. Strategin innehåller mål och åtgärder inom utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Den är baserad på förslag från Delegationen för romska frågor, som verkade åren 2006–2010 och presenterade förslag i betänkandet Romers rätt – en strategi för romer i (SOU 2010:55). Skrivelsen ska förstås mot bakgrund av att det har tagits fram flera rapporter som beskriver hur romers villkor påverkas av antiziganism och diskriminering. Samråd med representanter för den nationella minoriteten romer har hållits av myndigheter och utgjort underlag för åtgärdsförslag. Regeringen har fattat beslut om uppdrag till främst myndigheter som en del av minoritetspolitiken och arbetet med att säkerställa romers rättigheter. Statliga utredningar har poängterat vikten av ett särskilt arbete för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna kommer romer till del. Åtskilliga förslag har lagts fram i den avsikten, inte minst inom ramen för strategin för romsk inkludering. De samlade kunskaperna om situationen och vad som krävs för att kränkningar ska upphöra är med andra ord betydande och de är i flera avseenden samstämmiga. Romers mänskliga rättigheter kränks och romer drabbas av antiziganism, vilket bland annat tar sig uttryck i hatbrott och trakasserier. Kränkningarna inträffar till stor del i allmänna miljöer och vardagssituationer. Utsattheten visar sig inte minst inom skolan, på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden. I skrivelsen instämde regeringen i delegationens bedömning att det fanns en utbredd okunskap om de övergrepp och kränkningar som romer har utsatts för genom historien. togs därför fram en vitbok som beskriver övergrepp och kränkningar som romer har utsatts för , Den mörka och okända historien – vitbok om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). En slutsats i vitboken är att den antiziganism som varit och är en del av många romers vardag i är en bidragande orsak till att många romer har en låg tillit till myndigheter och majoritetssamhället i stort. En viktig förutsättning för att överbrygga denna förtroendeklyfta är att det vidtas åtgärder som motverkar antiziganism. Dagen efter presentationen av vitboken, , beslutade regeringen att tillsätta Kommissionen mot antiziganism (dir. 2014:47). Ordet antiziganism beskriver enligt direktivet den fientlighet och de fördomar som specifikt drabbar romer. Det övergripande syftet med kommissionen är att den ska komplettera och förstärka samhällets insatser mot antiziganism. Regeringen konstaterade i direktiven att det behövs en kraftsamling mot antiziganism. Romer i , liksom i många andra europeiska länder, drabbas av fördomar och diskriminering. Likaså konstaterade regeringen att myndigheter har vidtagit åtgärder som i viss mån har bidragit till att förbättra romers situation. Insatser har framför allt vidtagits i samband med arbete mot rasism, men då har frågor om antiziganism haft en förhållandevis undanskymd roll. Det är mot bakgrund av denna problemformulering som regeringen ansåg att ytterligare insatser behövdes för att stärka arbetet mot antiziganism. Kommissionens uppdrag är enligt direktivet att både påverka och förändra existerande negativa attityder och förhållningssätt samt att reagera mot sådana företeelser. I uppdraget ingår också att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Kommissionens uppdrag är bl.a. att: •samla kunskaperna om antiziganism och i samråd med berörda aktörer bidra till att sprida och förbättra genomslaget av befintlig kunskap, •identifiera och förmedla goda exempel på åtgärder och metoder för att motverka antiziganism, •delta i den allmänna debatten och medverka i olika former av utbildnings- och informationsverksamhet, •ta ställning till vilka insatser som kommissionen kan genomföra eller bidra till för att motverka antiziganism inom den offentliga förvaltningen och skolan, och •följa utvecklingen och sammanställa de granskningar och åtgärder som har vidtagits av olika aktörer när det gäller frågan om registrering av romer på etnisk grund. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2014:121) till kommissionen. Kommissionen fick då uppdraget att ta fram och sprida ett material som utgår från vitboken till skolor och andra delar av samhället som berörs av innehållet i vitboken. I uppdraget ingick även att ta fram och sprida en lärarhandledning. Kommissionens uppdrag är enligt regeringens direktiv att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Varje halvår har kommissionen, i enlighet med uppdraget, tagit fram en verksamhetsrapport som överlämnats till regeringen i vilken kommissionen beskriver sina iakttagelser om antiziganism och hur verksamheten har bedrivits. Därutöver har kommissionen offentliggjort två rapporter: Registrering på etnisk grund och Agera mot antiziganistiska hatbrott. Detta betänkande är kommissionens fjärde delrapport och kommissionens slutrapport. Kommissionen har sett sig föranledd att bland de många angelägna frågor som skulle kunna förtjäna att uppmärksammas, välja ut ett mindre antal specifika frågeställningar och sakområden för närmare belysning i denna slutrapport. Som framgår har kommissionens uppdrag till sin omfattning varit brett och även öppet formulerat. Här har ingått att både samla kunskap och bedriva ett förändringsarbete. Uppdraget har således inte varit att bedriva ett traditionellt utredningsarbete utan det har varit att genomföra mer operativa insatser. Kapitel 2 innehåller en redogörelse för hur kommissionen har genomfört sitt uppdrag. I kapitel 3 ges ett övergripande perspektiv på antiziganism. Det ger en kort bakgrund till vad begreppet står för och hur antiziganism påverkar romers villkor. I kapitlet finns också en översiktlig genomgång av de rekommendationer som internationella övervakningsorgan framfört till den för att förbättra romers situation och skyddet mot diskriminering. Kommissionen lämnar ett antal rekommendationer vilka bör stå i förgrunden i förändringsarbetet. Kapitel 4 ger rekommendationer av mer principiellt slag i fråga om hur en tydligare styrning i arbetet mot antiziganism kan bedrivas. Det tar upp frågor om styrning och samordning samt behovet av större tydlighet med avsikter som bör vägleda politiken på det här området. Kapitel 5 tar sikte på behovet av ett nationellt center för romska frågor. Kapitel 6 innehåller en konsekvensbeskrivning. Kommissionens utredningsdirektiv har fogats till betänkandet som bilaga 1 och 2. Bilaga 3 återger debattartiklar som har publicerats av kommissionen. Bilaga 4 innehåller krönikor som har offentliggjorts på kommissionens webbplats. Bilaga 5 och 6 återger i sin helhet kommissionens rapporter Registering av romer och Agera mot antiziganistiska hatbrott. 2 Hur arbetet har bedrivits 2.1Samla och sprida kunskap om antiziganism Kommissionens verksamhet har, med tanke på direktivets utformning, varit inriktad på att bedriva ett arbete utifrån den kunskap som finns om antiziganism och hur den påverkar många romers liv. Det har handlat om att synliggöra vad antiziganism står för och tydliggöra att den har sina rötter i en lång historia av statligt sanktionerade kränkningar samt att söka förmå ansvariga aktörer att inta en mer aktiv hållning i arbetet mot den diskriminering och vardagsrasism som många romer möter i det svenska samhället. I detta syfte har följande insatser vidtagits i avsikt att bidra till en höjd kunskapsnivå. I direktivet angav regeringen att kommissionens sammansättning ska vara bred med bl.a. personer med god förankring i den romska gruppen. Vidare ska representanter för romska organisationer utgöra en referensgrupp till kommissionen. På kommissionens första möte enades ledamöterna om att ett framgångsrikt arbete mot antiziganism förutsätter att romer är delaktiga i och kan påverka hur arbetet i kommissionen bedrivs. Därför genomfördes breda konsultationer med romer i , och i syfte att informera om uppdraget och inhämta synpunkter om hur kommissionen borde bedriva sitt arbete. Kommissionen har också genomfört en konsultation med enbart romska kvinnor i detta syfte. Som ett led i framtagandet av detta betänkande genomförde kommissionen en konsultation med ett fyrtiotal romer för att diskutera hur ett effektivt arbete mot antiziganism kan ta vid efter att Hur arbetet har bedrivits kommissionen har avslutat sitt uppdrag. Konsultationerna har varit mycket värdefulla då de utmynnat i prioriteringsdiskussioner och väglett kommissionens verksamhet. Kommissionen har också genomfört möten med referensgruppen. Syftet med mötena har varit att ha en pågående dialog om kommissionens verksamhet och prioriteringar. Vid sammansättningen av konsultationerna och referensgruppen har det eftersträvats att få en bred representation med avseende på grupper, organisation, geografi, ålder och kön. Möten har också genomförts med ledamöter i referensgruppen och andra sakkunniga i ämnesspecifika frågor som t.ex. registrering av romer på etnisk grund, material om antiziganism, hatbrott med antiziganistiska motiv, myndigheters verksamhet mot antiziganism och ett nationellt center för romska frågor. En återkommande synpunkt vid konsultationerna var att många kommuner brister i det systematiska arbetet mot antiziganism och för romers rättigheter. Det föreföll därför naturligt för kommissionen att ta fram en skrift om antiziganism och skicka den till alla kommuner och ett urval statliga myndigheter. Skriften ger en bild av vad antiziganism är och hur den påverkar romers villkor och historiskt. Den lägger också fast några principer som kan vara vägledande i ett strategiskt arbete för romers mänskliga rättigheter. Kommissionen noterade att ordet antiziganism och dess betydelse inte var tillräckligt känt. Det fanns t.ex. inte med i någon ordlista. Därför vände sig kommissionen med en framställning till om att ordet antiziganism borde finnas med i dess ordlista och ordbok. biföll kommissionens framställan och har infört ordet antiziganism i den fjortonde upplagan av . definition av antiziganism är ”fientlig inställning till romer”. Hur arbetet har bedrivits