sou · H4B390 · 2016-12-15 00:00:00 — militärt inriktad, men myndigheten har även ett omfattande pro- gram för säkerhetsforskning.52 Finansieringen till myndigheten utgörs av basfinansiering och uppdragsfinansiering. Basfinansieringen täcker i stort personalkost- nader medan uppdragen täcker operativa kostnader. Myndigheten organiserar sina program i åtta s.k. portföljer, vart och ett under ledning av en generaldirektör. Portföljerna är fastställda i enlighet med försvarsdepartementets och regeringens prioriteringar och är validerade av kunderna inom försvarsmakten samt kunderna inom det civila nationella säkerhetssamhället. Myndigheten har även forskningsrådgivare utsända till ambassader i , D.C. och för att undersöka hur samarbetet med likasinnade länder kan ökas. Styrprocessen och den årliga verksamhetsplaneringen ger myn- digheten stor frihet i hur man väljer vilka projekt som myndigheten ska arbeta med. Arbetscykeln börjar med att myndighetschefen utfärdar ett övergripande styrdokument53 för forskningsprogram- met och det civila nationella säkerhetsprogrammet baserat på tidi- gare inriktning, men även med ändringar i prioriteringar. Innehållet fastställs efter diskussioner inom myndighetens ledning, med den politiska nivån och med försvarsstabschefen. Myndigheten samarbetar med industrin, den akademiska värl- den, andra statliga myndigheter och den civila nationella säkerhets- sfären. Upp till hälften av de medel som myndigheten omsätter går till nationella samverkanspartners, både inom industri och andra institut såsom högskolor och universitet. Myndigheten har dock ingen modell för att kommersialisera kunskap. Industrin är en viktig partner för att realisera koncept genom att bidra med utveckling av materiel, system samt operationella lös- ningar på försvars- och säkerhetsproblem. Det finns mekanismer för samverkan med akademiska partners som inkluderar kontrakt länkade till specifika projekt, t.ex. ett partnerskap mellan försvarsdepartementet och vetenskaps- 52Inom myndigheten finns ett center för säkerhetsforskning () som finansieras av både försvarsdepartementet och ministeriet för samhällets säkerhet (Public Safety ). 53Functional Planning Guidance. råd avseende forskning54, möjligheter till växeltjänstgöring samt överenskommelser mellan laboratorier inom lokala och regionala nätverk. Försvarsforskningen bedrivs huvudsakligen genom civila forsk- ningsinstitut, där det viktigaste är TNO55. Nederländsk försvars- industri spelar en mindre roll i försvarsforskningsproduktionen. Styrning sker i en centraliserad process med kund-leverantörs- förhållande. Försvarsforskningen betonar såväl genererande av kunskap som rådgivning. Starka kopplingar mellan försvars- forskning och säkerhetsforskning. Stort fokus på kommersiella aspekter genom exempelvis avknoppningsföretag (spin-off) från TNO. Grunden för inriktningen av den nederländska säkerhets- och för- svarspolitiken ges i en säkerhetsstrategi56 (2013) samt försvarsbe- slut57 (2013). Dessa kompletteras av en försvarsindustristrategi58 (2011) och en kunskaps- och innovationspolicy för försvarsområ- det, huvudsakligen för tillämpad forskning. Sammanlagt betyder denna övergripande inriktning följande för forskning och teknik- utveckling inom försvarsområdet i : •den snabba teknikutvecklingen avseende rymdbaserade system, robotik, sensorer och artificiell intelligens lyfts fram som sär- skilt påverkande på den framtida inriktningen av försvaret, lik- som utvecklingen inom nano-, bio-, gen- och neuroteknologi; •det växande teknikgapet gentemot identifieras som en utmaning; 54Department of National Defence/ Natural Sciences and , the Canadian Safety and Security Program. 55Nederlandse Organisatie voor Toegepast Natuurwetenschappelijk Onderzoek, TNO. 56Engelsk version ” A Secure in a Secure World”. 57”In het belang van Nederland”, , engelsk översättning tillgänglig. 58Engelsk version ” The ’ Strategy”. •fortsatt betoning på samverkan mellan forskningsinstitut, för- svarsorganisationer, industri och kommersiell sektor;59 •behov av internationell samverkan; •betoning av innovation och behov av att vara adaptiv i för- hållande till de hot och möjligheter innovation leder till; •utökad användning av konceptutveckling och experiment;60 •fem prioriterade teknikområden för nederländsk försvarsindustri: integration och design av (del)system; sensorer, ledningssystem och automation; avancerade material och komponenter; simuler- ing för övning och utbildning; defensiv samt offensiv cyber- förmåga. Inriktning av forskning hanteras av en enhet för kunskap och innovation vid policydirektoratet på nederländska försvarsmi- nisteriet. Direktören för kunskap och innovation koordinerar policy för området både internt inom försvarsministeriet och externt mot andra ministerier. En programkommitté styr inriktningen för projekten. orienterar sig mer och mer mot inter- nationellt samarbete där , , , och är viktiga samarbetsländer. Budgeten för försvarsforskning i har dragits ner kraftigt , vilket bl.a. har inneburit personalnedskär- ningar, men har stabiliserats. Forskningsprogrammen beslutas i samarbete mellan nederländ- ska försvarsdepartementet och TNO genom en årlig process som är indelad i olika faser. Orienteringsfasen är starten på den årliga processen där försvarsdepartementet föreslår kommande program med underlag bl.a. från nederländska försvarsmaktens högkvarter och övriga departement inom regeringen. TNO ingår i denna process men det är försvarsdepartementet som sätter kraven för de kommande programmen. Ett kort grundläggande dokument som på 4–5 sidor beskriver behov och krav utarbetas för varje identi- fierat programförslag. Efter orienteringsfasen kommer uppstarts- fasen där TNO värderar vilka av programförslagen som är mest 59Betecknas i omväxlande som trippel-helix eller som den gyllene triangeln. 60Concept Development & Experimentation, CD&E. relevanta och genomförbara baserat på kompetenser och tillgäng- liga resurser. En koordinering görs även mot Marin61 och NLR62 för att undersöka om det finns utrymme för samarbete och även besluta om vilket av instituten som ska ansvara för respektive pro- gramförslag. Därefter görs en prioritering av en programkommitté vid försvarsdepartementet. Utfallet av den processen presenteras för TNO som svarar på hur detta påverkar organisationen, t.ex. om det är kompetensområden inom TNO som får för lite eller ingen finansiering. I sådana fall finns möjlighet för försvarsdepartementet att antingen bevilja extra finansiering för att upprätthålla viss kom- petens, eller besluta att kompetensområden tas bort. Processen av- slutas med att kontrakt mellan försvarsdepartementet och TNO upprättas för varje program med milstolpar och fakturerings- perioder. Därefter går programmet in i genomföringsfasen vilken pågår . hålls löpande kontakter mellan TNO och försvarsdepartementet med halvårsvisa statusuppfölj- ningar. Programmet avslutas med en utvärderingsfas. De huvudsakliga utförarna av försvarsforskning är forsknings- instituten. Forskarna inom instituten förväntas agera som kunskaps- bärare samt nätverka med försvars- och civila myndigheter, industrin och universitet. Forskningsinstituten lyder under näringsdeparte- mentet. Instituten har en affärsmässig relation till försvarsministeriet, dock finns det öronmärkta anslagsposter i försvarsbudgeten till organisationerna för programfinansiering och kontraktsbunden forskning i syfte att vidmakthålla en kunskapsbank. Organisationerna ska stödja försvaret med riktad forskning och utveckling inom utpekade forskningsområden. TNO är ett forskningsinstitut inom den statliga sfären, reglerat genom en särskild lag, som också kan agera kommersiellt. TNO har en tydlig rådgivande roll åt försvarsministeriet och andra ministerier. TNO, som har en omsättning på , har cirka 3 000 anställda. De är organiserade i en matrisorganisation med en resurshållande dimension och en uppdragsorienterad/tematisk dimen- sion.63 TNO tar, tillsammans med sina intressenter, 62Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium. 63TNO Annual Report. Verksamheten omfattar vanligen något högre systemnivåer, TRL3–7. fram en strategisk plan som beskriver hur institutet ska arbeta med sina uppdrag. TNO:s verksamhet är huvudsakligen civil, men ett temaområde med drygt 600 anställda bedriver verksamhet inom försvars- och säkerhetsforskning.64 TNO finansieras65 dels via en basfinansiering för grundläggande forskning och dels via direkta uppdrag. För försvarsområdet finns en basfinansiering på samt en mindre del uppdrags- finansiering. En mindre del av basfinansieringen kan TNO inrikta helt fritt för att bl.a. finansiera doktorandprogram vid universitet. Inom försvarsforskningen fokuserar TNO på områden som universitet, industri eller andra myndigheter inte täcker. TNO har krav på sig från försvarsministeriet på kostnadseffektiv användning av de medel som TNO får och att kompetenser och anläggningar finns tillgängliga för att stödja försvaret. Inom TNO finns ett försvarsforskningsråd som beslutar om TNO:s policy för försvarsforskning. TNO kan kommersialisera sin verksamhet genom avknoppningsföretag (spin-off).66 TNO deltar aktivt i projekt inom EU:s ramforskningsprogram. Medfinansieringen för försvarsrelaterade program kommer från nederländska . Det nederländska nationella flyg- och rymdlaboratoriet, NLR, är ett oberoende forskningscenter som identifierar, utvecklar och tillämpar avancerad teknologisk kunskap inom flygområdet. Labo- ratoriet har drygt 600 anställda. Kunderna kan vara civila eller mili- tära, allt från myndigheter till flygplanstillverkare. Det nederländska forskningsinstitutet, , är ett oberoende forskningsinstitut som tillhandahåller tjänster åt den , såväl civilt som för försvarssektorn. Institutet har ungefär 350 anställda och det har som uppdrag att tillhandahålla innovativa designlösningar åt industrin samt att utföra avancerad forskning till nytta för den . Företagen , och varvet är de största inhemska industrierna inom försvarssektorn och de är 64Temaområde Defensie en Veiligheid. 66TNO Bedrijven B.V. 67Thales Nederland är den nederländska delen av det ursprungligen franska företaget . starkt integrerade i nederländska försvarsministeriets forsknings- och teknikutvecklingsaktiviteter. Flera instrument finns för att utveckla innovationsförmågan i företag, bl.a. innovationsutmaningar68 och innovationsspel69, samt stöd till små och medelstora företag70. Försvarsforskningen bedrivs huvudsakligen genom (). Institutet är statligt men fristående från försvarsdepartementet. Norsk försvarsindustri spelar en mindre roll för den totala volymen i försvarsforskningsproduk- tionen, men har nära kopplingar till FFI. Styrning sker i en centraliserad process med kund-leverantörsförhållande. Försvars- forskningen betonar såväl genererande av kunskap, rådgivning och kopplingar till materielförsörjningsprocessen. Litet fokus på kommersiella aspekter inom FFI. Den övergripande försvarspolitiska inriktningen läggs i regelbundna långtidsplaner.71 Inom ramen för långtidsplaneringen utvecklas dels en strategi72, dels en inriktningsplan73 för forskning och utveck- ling. Strategin och planen ger tillsammans en strategisk styrning av forskning och utveckling i försvarssektorn och planen identifierar prioriterade områden . Inom vissa områden kan det vara nödvändigt att förlita sig på kunskaper från andra sektorer eller från utlandet. Alla statliga utförare av forskning och utveckling ska ta fram egna forsknings- och utvecklingsplaner i enlighet med den övergripande inriktningen. Dessa ska göras till- 68Det nederländska försvarsministeriet anger en militär utmaning och ett företag eller forskningsorganisation kommer med ett förslag till teknisk lösning. 69Är spelliknande brainstorming-sessioner syftande till att utforma konceptuella lösningar som försvarsministeriet sedan kan finansiera för att öka teknikmognaden. Senaste långtidsplan i Prop. 151 S , Kampkraft og bærekraft. 72Strategi for forskning og utvikling for forsvarsektoren (2013). 73Innretningsplan for FoU i forsvarsektoren (2014). En reviderad inriktningsplan kommer att bli klar tidigt –2020 med en tydligare prioritering. gängliga för alla intressenter inom sektorn. Internationellt samarbete, bl.a. inom , ses som mycket viktigt för att inhämta nödvändiga kunskaper. Betydelsen av forskningssamarbetet i Nato och Euro- peiska försvarsbyrån framhålls särskilt. Försvaret ska utveckla sig vidare mot ett högteknologiskt för- svar där följande områden är väsentliga:74 •Nätverksbaserat försvar, särskilt avseende informations- och kommunikationsteknologi, inklusive krypto och cyberförsvar •Robotteknologi, inriktat mot precisionsstyrda långräckviddiga robotar •Autonoma och obemannade system (luft, sjö och mark- domänerna) •Värdering av ny teknologi och nya hot. Den norska försvarsforskningen delas in i tio områden för forsk- ning och utveckling.75 Försvarets forsknings- och utvecklings- aktiviteter koordineras och styrs genom tre olika styrprocesser:76 74Forskningsplan del 1 2015–2018, FFI, s. 8 ff; Kampkraft og bærekraft, s. 89 ff samt 101 ff. Listan är inte uttömmande. 75I likhet med svenska FoT-områden. 76Strategi for forskning og utvikling for forsvarsektoren (2013). Forsvarsdepartementet, s. 11 ff. •Den första och mest omfattande processen gäller för forsk- nings- och utvecklingsprojekt. Projekten styrs genom Försva- rets forskningsforum77, vilket leds av chefen för departemen- tets avdelning för försvarspolitik och långtidsplanering samt den administrative chefen för . I forumet finns förutom depar- tementet och FFI även representanter från försvarsmakten och den fortifikatoriska verksamheten. Forumet ska granska plane- rade projekt och verifiera att dessa är i linje med kortsiktiga och långsiktiga behov. Forumet ska också se till att det finns en in- tern samordning i dessa frågor inom försvarsmakten och säker- ställa att forskningsresultaten förmedlas till försvaret. •Den andra processen omfattar forskning avseende säkerhets- politik och personalfrågor, vilken styrs av särskilda fora inom försvarsdepartementet. Departementet ska också tillse att forsk- ningen inom dessa områden samordnas. •Den tredje processen går via forum för innovation och experi- ment78, inklusive konceptutveckling. Finansieringen består av fyra delar:79 •En basfinansiering med årliga bidrag för långsiktig och kompe- tensuppbyggande verksamhet. •En strategisk finansiering för förmågerelaterad verksamhet avsedd att bevara och utveckla prioriterad kompetens på medel- lång sikt. De strategiska medlen kan också utnyttjas till struktu- rella förändringar genom att skapa, bevara eller utveckla sär- skilda långsiktigt viktiga kompetensområden. Försvarsdeparte- mentet styr finansieringen men fördelningen görs i samarbete med försvarsmakten. •Uppdragsforskningen består generellt av mer kortsiktiga upp- drag med specifika ändamål angivna av försvarsmakten, departe- 77Forsvarets (F3). Det tidigare inom försvaret har numer avvecklats. Rådet var ett rådgivande organ inom försvarsdepartementet och syftade till att ge en koppling till användarna och nyttiggörande, men eftersom slutanvändarna nu ingår i uppdragsstyrningen har behovet av ett sådant råd setts över. 78Innovasjon- og eksperimenteringsforum (I&E-forum). 79Strategi for forskning og utvikling for forsvarsektoren (2013). Forsvarsdepartementet, s. 12 ff; Tildelingsbrev – Iverksettingsbrev, IVB LTP 2013–2016. mentet och andra myndigheter. Myndigheten avgör själv sina behov, men transparens är viktig för att inte stora variationer i uppdragens omfattning ska leda till att kompetens går förlorad. Den övervägande delen av denna finansiering är kopplad till materielanskaffning. •Medel för innovation och experiment (inklusive konceptut- veckling) är ofta kortsiktiga och styrs av försvarsmakten. Samt- liga projekt ska godkännas av FFI:s linjeorganisation.80 , , är en myndighet under det norska försvarsdepartementet och är den huvudsakliga aktören inom norsk försvarsforskning. FFI bedriver naturvetenskaplig- och teknisk forskning och utveckling, ger strategiska råd till försvars- sektorn, tillhandahåller analysstöd för utveckling av försvarssektorn, samt forskar om samhällssäkerhet, beredskap och terrorism. Ett viktigt uppdrag är att ge bidrag till en kostnadseffektiv förmåge- utveckling, bl.a. genom att stötta investeringsbeslut. Myndigheten leds av en generaldirektör81 och inriktas av en styrelse. Omsättningen är och myndigheten har drygt 700 anställda. Verksamheten bedrivs i projektform inom samtliga fyra ovan nämnda finansieringsformer där huvuddelen dock är uppdrags- finansierad.82 Försvarsbeslutet anger att forskningsinstitutet i en vidareutvecklad verksamhetsmodell fortsatt ska utvecklas som en kompetensmiljö för forskning och utveckling inom försvaret. tar man fram en egen forskningsplan.83 Det ställs krav på att FFI kontinuerligt ska bidra till en effektiv försvarsförvaltning. Därutöver bedriver en rad övriga organisationer relevant forsk- ning inom försvarssektorn, såsom norska försvarets skolor (inklude- rande ), norska fortifikationsverket, norska säkerhetsmyndigheten, underrättelsetjänsten, cyberförsvaret, samt ansvariga funktioner för försvarsmedicin och militär själavård. Upprätthållande av en vital, kompetent och internationellt kon- kurrenskraftig norsk försvarsindustri anses viktigt för att uppnå de försvarspolitiska målen och en förvarsindustristrategi antogs 80Denna finansieringsform är unik för FFI. 81Administrerande direktör på norska. 82Forskningsplan del 1 2015–2018, FFI, s. 26 ff. 83Forskningsplan del 1 2015–2018, FFI. Det finns även en del 2 av forskningsplanen vilken omfattas av sekretess. 2015.84 Satsningar på innovation, kunskap, teknologi och samarbete är avgörande för att utveckla norsk försvarsindustri. Statsmakten vill stärka industrins möjligheter att delta i internationella materiel- samarbeten. Därför vill man stärka det strategiska samarbetet mellan försvaret, utförarna av forskning och utveckling samt näringslivet. Forskning och utveckling ska ingå i hela materielcykeln. spelar härmed en viktig roll i förhållande till norsk försvarsindustri, t.ex. genom att forskare från industrin arbetar inom institutet. Flertalet av de produkter som marknadsförs internationellt av norsk försvarsindustri har sitt teknikursprung inom Försvarets forskningsinstitut.85 Strategin för försvarsforskning betonar vikten av nära samarbete med civil forskning och industrin inom gemensamma temaområden. Samarbetet med universitet och högskolor betonas för att verifiera sektorinstitutens kvalitet. För att skapa tvärsektoriella samarbeten uppmuntrar försvarsdepartementet samarbeten inom gemensamma tematiska områden mellan olika departement. söker aktivt internationell samverkan inom försvars- forskning. ingick ett strategiskt samarbete om forskning och teknikutveckling med avseende bl.a. CBRN-området. Man vill även öka satsningarna på försvarssektorns medverkan i H2020. Förmedlingen av resultaten från forskning och utveckling till brukarna är av central betydelse. Uppnådda resultat ska i största möjliga utsträckning offentliggöras utanför sektorn. Offentligt till- gängliga resultat anses bidra till kvalitetssäkring, informationssprid- ning till samhället och nyttiggörande. är det viktigt att beakta de immaterialrättsliga frågorna. 84Försvarsprop 73 S (2012), avsnitt 10.7.3, samt Nasjonal forsvarsindustriell strategi, Melding til 9 (2015–2016). 85Forskningsplan del 1 2015–2018, FFI, sid 5; Försvarsbeslut 73 S (2012), avsnitt 8.2, FFI årsrapport; Nasjonal forsvarsindustriell strategi. Försvarsforskningen bedrivs såväl inom brittisk försvarsindustri som i statlig regi, främst inom försvarsdepartementets försvars- forskningsinstitut, Dstl86. Styrning av Dstl sker i en centraliserad process med kund-leverantörsförhållande. Försvarsforskningen betonar såväl genererande av kunskap som rådgivning och stöd till materielförsörjningsprocessen. Vissa kopplingar mellan för- svarsforskning och säkerhetsforskning finns, främst genom Dstl. Stort fokus på kommersiella aspekter och innovation genom olika verktyg, bl.a. avknoppningsföretag (spin-off) från Dstl. Den övergripande brittiska försvarspolitiska inriktningen ges i regel- bundna försvarsbeslut (vitböcker), den senaste där bl.a. innovation, internationell samverkan och försvarsforskningens87 och försvarsindustrins bidrag till brittiskt välstånd är uttalade teman.88 Försvarsforskningens inriktning fastställdes i ett tidigare dokument89 där målet sätts att regeringen ska satsa av försvars- budgeten på forskning och teknikutveckling (ett samlat program för forskning och teknikutveckling på kompletterat av beställningar från uppdragsgivare inom för- svarsdepartementet och från andra ministerier).90 Några utgångspunkter för inriktningen av brittisk försvarsforsk- ning är, enligt dokumentet ovan, följande: •Konkurrensupphandling och kostnadseffektivitet. Undantag från denna första princip görs endast i ett begränsat antal fall, såsom för upprätthållande av handlingsfrihet, vitala nationella suverän- itetskritiska säkerhetsintressen och internationella samarbeten. •Fokus på innovation och deltagande från små och medelstora företag. 86Defence Science and Technology Laboratory. 87Britterna använder nationellt begreppet science and technology snarare än research and technology. 88National Security Strategy and Strategic Defence and 2015. A Secure and Prosperous. , Cm 9 161, . 89National Security through technology, 2012, Cm 8 278. 90Den brittiska budgeten för försvarsforskning har, till följd av besparingar, tidigare reducerats , men nivån har stabiliserats. •Internationellt samarbete, där bilateral samverkan prioriteras.91 •Synergier mellan teknologi för försvarsändamål och teknologier för säkerhetsändamål, bl.a. avseende cyberförsvar, skydd mot organiserad brottslighet samt skydd mot naturkatastrofer. •Mot bakgrund av att det inte är möjligt att upprätthålla kompe- tens på djupet inom hela bredden ska en tillräcklig nivå upprätt- hållas för att staten ska kunna agera som en kompetent kund. Upprätthållandet av en handlingsfrihet gör att offent- ligt inte har pekat ut några strategiska eller prioriterade områden eller industrier. Inom försvarsministeriet finns dock interna, icke offent- liga strategier som styr fördelningen av resurser. Brittisk försvars- forskning inriktas mot sex huvudsakliga funktioner:92 •Stöd till pågående insatser (”här och ”) •Planering för framtida och långsiktiga förmågor •Stöd till kritiska teknologiska förmågor och anläggningar (kom- petens, laboratorier, infrastruktur) •Tidskritisk rådgivning till den politiska ledningen •Kunskap om människan i det militära systemet avseende human- relaterade och sociala faktorer (såsom ledarskap, hälsa och psykologi). Inriktningen mot mer långsiktiga behov har blivit allt viktigare, exempelvis genom investeringar i disruptiv teknologi, skanning av forskningshorisonten, samt utveckling av en innova- tionsstrategi för försvarsområdet. En långsiktigt stabil finansiering ger en grund för kunskapsuppbyggande, vilket också gynnar mer kortsiktig avtappning. Man har också uppmärksammat behovet av att ombalansera inslaget av helt teknikdriven forskning gentemot 91Viktiga samarbetsländer är , , , andra viktiga partners inom EU och Nato, samt och . Där det är motiverat kommer att samarbeta i multilaterala fora, främst inom Natos forskningsorganisation samt den Europe- iska försvarsbyrån. 92National Security through technology, 2012, Cm 8278. en mer strategisk och förmågedriven forskning till förmån för den . Den teknisk-vetenskapliga verksamheten inom det brittiska för- svarsministeriet leds av en vetenskaplig rådgivare93, vilken ger råd till den politiska/militära ledningen avseende vetenskapliga och tekniska frågor.