sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Utöver dessa situationer ska nuvarande regler användas om en person fått avgångsvederlag, haft särskilt anställningsstöd eller har bisyssla, trots att beräkning baserad på e-inkomst skulle kunna ge ett mer förmånligt utfall. Det är samma situationer som de som beskrivs i avsnitt 7.6.4. Eftersom det gemensamma inkomstbegreppet ska gälla, oavsett vilka andra regler som tillämpas, införs en bestämmelse som anger att eventuella förmåner som inte kan kopplas till specifik arbetstid tas med om de utbetalats även när ramtiden defi- nieras med det gamla regelverket. Detta gäller även i etapp ett och beskrivs i avsnitt 7.6.4. I etapp två behövs, utöver de situationer som beskrivits i etapp ett, regler för sökande som har bisyssla. Förändrade regler för per- soner med bisyssla beskrivs utförligare i avsnitt 7.7.8. Det kommer inte att gå att använda e-inkomstberäkningen i denna situation. Den som har haft bisyssla och avser att fortsätta med det under arbetslösheten ska hänvisas till det den beräkningen enligt det nuvarande regelverket på motsvarande sätt som personer som fått avgångsvederlag eller haft anställning med särskilt anställnings- stöd. Kommitténs förslag: Den sökandes ersättningsgrundande inkomst ska ligga till grund för beräkning av ersättning enligt grundförsäkringen. Dagpenningen ska motsvara av den sökandes dagsförtjänst. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Skälen för kommitténs förslag: När normalarbetstiden tas bort ska även grundersättningen baseras på e-inkomstuppgifter. Grun- dersättningen ska beräknas på den ersättningsgrundande inkomsten enligt samma princip som den inkomstrelaterade ersättningen i den frivilliga försäkringen med skillnaden att dagpenningen ska vara av dagsförtjänsten. I etapp två ska det finnas ett tak för den ersättningsgrundande inkomsten i grundförsäkringen. Takets konstruktion ska vara det- samma som i etapp ett, vilket beskrivs i avsnitt 7.6.5. I etapp ett beräknas enbart ersättningen i den frivilliga försäkringen på den ersättningsgrundande inkomsten. När grundförsäkringen ska baseras på den ersättnings- grundande inkomsten är det rimligt att grundförsäkringens tak är lägre än taket i den frivilliga försäkringen. Kommittén tar inte ställ- ning till hur högt taket bör vara men konstaterar att ett tak på , tillsammans med en procentsats på , innebär att grundersättningen som högst motsvarar det högsta beloppet med nuvarande regler. Även grundförsäkringens tak ska fastställas av regeringen. Kvalifikationsvillkoret för grundförsäkringen ska, precis som med nuvarande regler, vara de samma i grundförsäkringen och den frivilliga försäkringen. I enlighet med exemplet i avsnitt 7.7.1. inne- bär det att en person, med prisbasbelopp, måste ha tjänat . De lägsta möjliga inkomst- erna ger en dagpenning på ca per dag. Detta överens- stämmer med dagpenningen till den som uppfyller arbetsvillkoret med minsta möjliga marginal. De ska även vara möjligt att kvalificera sig för grundersättning genom att uppfylla ett arbetsvillkor på samma sätt som i den frivil- liga försäkringen, vilket beskrivs i avsnitt 7.7.1. Storleken på grun- dersättningen ska då fastställas på samma sätt som när en person med inkomstrelaterad ersättning uppfyller arbetsvillkoret. Beräk- ningen baseras då på de inkomster som avser det arbete som utförts under den periodiserade ramtiden som fastställts vid prövning av arbetsvillkoret. Prövningen baseras på arbetsgivarintyget. Skillna- den är att grundersättningens tak och ersättningsnivå gäller. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Kommitténs förslag: Bestämmelsen om lägsta belopp för dag- penning tas bort då den inte har någon praktisk betydelse. Skälen för kommitténs förslag: Det lägsta dagpenningbeloppet är individuellt bestämt och avgörs av den genomsnittliga arbetstiden . Lägsta belopp för en person i den frivilliga försäk- ringen uppgår till samma belopp som grundbeloppet i grundförsäk- ringen. Det innebär att det lägsta beloppet är för den som arbetat heltid men däremot bara 80 kro- nor per dag för den som uppfyllt arbetsvillkoret med minsta möj- liga marginal. För att det lägsta beloppet ska ha någon praktisk betydelse krävs att en person har haft en heltidslön som understiger när ersättningsnivån är och en heltidslön som understiger om ersättningsnivån är . Så låga löner existerar inte på den del av den svenska arbetsmark- naden som omfattas av kollektivavtal och troligtvis inte heller på övriga delar av arbetsmarknaden och bestämmelsen har därmed inte någon praktisk betydelse. Lagbestämmelsen om det lägsta beloppet ska därför tas bort. 7.7.7Förändrade regler för deltidsarbetslöshet Kommitténs förslag: Antalet ersatta dagar till en person som söker deltidsarbete ska som mest motsvara personens arbets- utbud. Antalet ersatta dagar till en person som utför eller deklarerar deltidsarbete ska beräknas utifrån det uppskattade inkomstbortfallet. Den ersättningsberättigade tiden ska minskas om sökande har hindertid eller reducerat arbetsutbud. Regeringen bemyndi- gas att meddela närmare föreskrifter om beräkningen. Skälen för kommitténs förslag: Den som arbetar och är arbetslös i en och samma vecka räknas som deltidsarbetslös enligt nuvarande regler. Deltidsarbetslösas ersättningsberättigade tid beräknas genom Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag en omräkningstabell som baseras . Beräkningen av den ersatta tiden vid deltidsarbete syftar till att räkna ut den ersättningsberättigade tiden på ett sådant sätt att den förlorade arbetstiden beaktas. Nuvarande regler innebär att det genomsnittliga antalet arbetade timmar (normalarbets- tiden) minskas med antalet arbetade timmar under den aktuella veckan. Till exempel har en person med en normalarbetstid som arbetar rätt till ersättning . Den ersatta tiden i timmar omvandlas sedan till antalet ersättnings- berättigade dagar eller annorlunda utryckt antalet dagpenning- belopp personen har rätt till . Kommittén redovisar i detta avsnitt ett förslag till nya regler som kan användas för att beräkna ersättning vid deltidsarbetslöshet utan att omräkningstabellen används. Förslaget innebär att beräk- ningen av antalet dagpenningbelopp vid deltidsarbetslöshet beräk- nas på inkomstförlust i stället för på förlust av arbetstid. Förslaget bygger på samma princip som förslaget som presenterades i delbe- tänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp6 men i stället för att dag- penningen varierar från månad till månad, varierar antalet dagpen- ningbelopp . Det föreslagna beräkningssättet leder i allt väsentligt till samma utfall som nuvarande regler. Regeringen bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om beräkningen. Samma definition av deltidsarbetslöshet som enligt nuvarande regler ska gälla vid den nya beräkningen. Det innebär att en person som arbetar och är arbetslös i en och samma vecka omfattas av beräkningen. En person som regelbundet arbetar t.ex. , deklarerar arbetet som deltidsarbete, omfattas också. Arbetsutbudet, som motsvarar omfattningen på det arbete som personen söker, beaktas enligt nuvarande regler och ska också beaktas i den nya beräkningen. Antalet ersatta dagar ska som mest kunna uppgå till det antal dagar som motsvarar personens arbetsutbud. Sjukfrånvaro, vård av barn eller annat arbetshinder innebär att personen inte står till arbetsmarknadens förfogande. För sådan tid har personen inte rätt till ersättning enligt nuvarande regler och inte heller med den nya beräkningen. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Det första steget i beräkningen är att uppskatta inkomstförlusten. Inkomstförlusten uppskattas genom att den genomsnittliga veck- oinkomsten minskas med den aktuella veckoin- komsten. Den uppskattade inkomstförlusten omvandlas sedan till ersatt tid i timmar. Det sker genom att kvoten mellan inkomstför- lusten och den tidigare veckoinkomsten multipliceras med 40. Beräkningen kan skrivas enligt följande: Uppskattad inkomstförlust = veckoinkomst – nuva- rande veckoinkomst Antalet ersatta timma = 40*uppskattad inkomstförlust/tidigare inkomst Maximalt antal ersatta timmar För den som söker deltidsarbete ska antalet ersatta timmar som mest motsvara arbetsutbudet. Den som söker arbete på ska därför som mest kunna få ersättning . Om den aktuella lönen är mycket lägre än den tidigare lönen kan antalet ersatta timmar bli högre än mellanskillnaden mellan och den arbetade tiden vilket inte är rimligt. För att förhindra detta ska det införas en begränsning som anger att den ersatta tiden som mest kan uppgå till mellanskill- naden mellan och den arbetade tiden. Beaktande av hindertid och minskat arbetsutbud Den som får arbetslöshetsersättning ska redovisa arbetshinder, t.ex. sjukdom eller föräldraledighet för hela eller delar av dagar på samma sätt som . Antalet ersatta timmar som gener- eras av beräkningen baserad på inkomstförlust minskas med hin- dertiden när den ersatta tiden fastställs. Ett minskat arbetsutbud ska minska antalet ersatta timmar på samma sätt som ett arbetshin- der. För den som enbart vill arbeta minskas antalet ersatta timmar efter att ovanstående beräk- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag ning av ersatta timmar har gjorts. Har personen dessutom ett arbetshinder minskas antalet ersatta timmar med totalt . För den som inte söker deltidsarbete och inte heller redovisar veckoinkomst ska den ersatta tiden från början vara oavsett omfattning på tidigare arbete. Därefter minskas antalet ersatta timmar med eventuell hindertid. Omvandling till ersatta dagar Den ersättningsberättigade tiden i timmar, som räknats fram enligt de ovan beskrivna stegen, omvandlas avslutningsvis till ersatta dagar, eller ersättningsberättigade dagpenningbelopp, enligt föl- jande beräkning: Ersatta dagar = antalet ersatta timmar/40*5 Effekter för personer som arbetat heltid före arbetslösheten För en person som arbetat heltid och börjar arbeta deltid leder den föreslagna beräkningen i räkneexemplet nedan till samma resultat som nuvarande regler för alla utom den som får högre timlön i del- tidsarbetet än i det tidigare arbetet. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Tabell 7.1 Beräkning av ersatt tid med omräkningstabell respektive baserat på inkomstförlust för en person som arbetat heltid före arbetslösheten Beräkning baserad på omräkningstabell nuvarande arbetstid i timmar ersättning , dagp. Beräkning baserad på inkomstförlust nuvarande arbetstid i timmar ersatt tid efter inkomstförlust ersatt tid efter spärr ersättning , dagp. Om den arbetssökande i räkneexemplet har två timmars sjukfrån- varo som redovisas som hindertid, dras dessa timmar från den ersatta tiden. Då blir antalet ersatta dagar två med omräkningsta- bellen, medan ersättningen med den föreslagna beräkningen blir för den som har oförändrad eller lägre timlön och för den som har högre timlön. Är hindertiden i stället ger omräkningstabellen fortfarande medan den föreslagna beräkningen ger för dagar för den som har Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag oförändrad eller lägre timlön och för den som har högre timlön. Att den föreslagna beräkningen är kontinuerlig medan omräkningstabellen ger hela och halva dagar får alltså ett visst genomslag. Effekter för personer som arbetat deltid före arbetslösheten Den föreslagna beräkningen i räkneexemplet i tabell 7.2 ger något fler ersatta dagar, jämfört med nuvarande regelverk, till den som har oförändrad och något lägre timlön. Den som har högre timlön i det nuvarande arbetet får något färre ersatta dagar medan den som har avsevärt lägre lön i det nya arbetet får en relativt stor ökning. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Tabell 7.2 Beräkning av ersatt tid med omräkningstabell respektive baserat på inkomstförlust för en person som arbetat före arbetslösheten Beräkning baserad på omräkningstabell nuvarande arbetstid i timmar ersättning , dagp. Beräkning baserad på inkomstförlust nuvarande arbetstid i timmar ersatt tid efter inkomstförlust ersatt tid efter spärr ersättning , dagp. Beräkningen förutsätter uppgift om veckoinkomst För att kunna beräkna antalet ersatta timmar på det sätt som beskrivits kommer det att behövas uppgifter som inte behövs med nuvarande regler. Den som söker ersättning vid deltidsarbete kommer, utöver att redovisa den arbetade tiden , även att behöva redovisa inkomsten från den vecka han eller hon söker ersättning för. Den aktuella veckoinkomsten är i normalfallet tim- Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag lönen multiplicerad med den arbetade tid som redovisas på kassa- kortet. I vissa fall är timlönen varierande. Det kan då vara svårt för den försäkrade att redovisa veckolön. Att precisera hur beräk- ningen ska göras i dessa situationer ligger inom ramen för den före- skriftsrätt som regeringen ska ha. Kommitténs förslag: Vid beräkning av ersättningsgrundande inkomst för en person som har bisyssla beräknas ersättnings- grundande inkomst på periodiserade uppgifter som innehåller uppgifter om arbetad tid. Rätten till bisyssla bygger även fortsättningsvis på att personen har arbetat heltid . Det förtydligas att inkomst från bisysslan inte räknas med i den ersättningsgrundande inkomsten. För personer som har bisyssla i form av näringsverksamhet görs, utöver detta förtydligande, inga förändringar av reglerna. En person som har bisyssla i form av anställning ska redovisa inkomst som överstiger genomsnittlig veckoinkomst från bisysslan . Denna inkomst ska påverka antalet ersatta dagar på samma sätt som deltidsarbete. Regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om beräkningen. Skälen för kommitténs förslag: Inkomster från en bisyssla räknas inte med vid beräkning av normalinkomsten enligt nuvarande regelverk. I gengäld har personen under vissa förutsättningar möj- lighet att fortsätta med bisysslan utan att arbetslöshetsersättningen minskar. För bisyssla i anställningsform gäller att inkomsten från bisysslan ska ha understigit sex grundbelopp (1 920 kro- nor) för att godkännas. personen får arbetslöshetser- sättning minskas dagpenningen om inkomsterna från bisysslan överstiger detta belopp. För bisyssla i företagsform ställs inte krav på att inkomsten ska ha understigit en viss nivå före arbetslösheten, däremot räknas inkomster från bisysslan av om de överstiger personen får arbetslöshetsersättning. Utöver detta krävs att arbetet som utförs i bisysslan inte får öka i omfattning personen får arbetslöshetsersättning och att personen ska vara oförhindrad att ta ett heltidsarbete. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Det bör även fortsättningsvis krävas att en person ska ha arbetat heltid för att bisyssla ska tillåtas. Inkomsterna från olika arbetsgivare kommer inte att kunna skiljas från varandra i den automatiserade beräkning som görs när e-inkomstuppgifterna används. Eftersom inkomsten från bisysslan inte ska räknas med vid beräkningen av den ersättningsgrundande inkomsten kan beräkningen inte baseras på e-inkomstuppgifterna. Den som har en bisyssla som han eller hon har för avsikt att fortsätta med får därför begära in arbetsgivarintyg som styrker heltidsarbete. Ersättningen beräknas manuellt och baseras enbart på inkomster från det förlo- rade arbetet. Det ska förtydligas i lagen att inkomsten från bisysslan inte ska ingå vid beräkningen av den ersättningsgrundande inkomsten. Detta överensstämmer med tillämpningen av nuvarande regler. Utöver detta förtydligande föreslås inte några förändringar för dem som har bisyssla i form av näringsverksamhet. För den som haft en bisyssla under anställningen som han eller hon inte avser att fortsätta med under arbetslösheten behöver den beräkningen inte göras. Beräkningen kan då baseras på e- inkomstuppgifter och både inkomsten från den huvudsakliga anställningen och bisysslan kommer att ingå i den ersättningsgrun- dande inkomsten. För dem som har bisyssla i form av anställning skapar det före- slagna sättet att beräkna antalet ersatta dagar vid deltidsarbete en möjlighet till flexibilitet mellan bisyssla och deltidsarbete. Denna flexibilitet möjliggörs genom att bestämmelsen som anger att bisysslan inte får utvidgas under arbetslösheten ersätts med en bestämmelse som anger att veckoinkomst utöver den genomsnitt- liga inkomsten från bisysslan ska redovisas som inkomst på samma sätt som inkomst redovisas vid deltidsarbete. Tillvägagångssättet för denna beräkning bör regleras i förordning. Beräkningen ska leda till att den överskjutande inkomsten minskar antalet ersatta dagar på motsvarande sätt som vid deltidsarbete vil- ket beskrivs i avsnitt 7.7.7. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag I förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring finns bestämmelser om arbetslösa som arbetat deltid och drivit företag på deltid som också bygger . Detsamma gäller försäk- rade som studerar under arbetslösheten. Precis som med bisyssla kan det vara svårt att göra om reglerna så att arbetad tid inte behö- ver samlas in. Kommittén tar inte ställning till vilka förordnings- ändringar som behöver göras men gör bedömningen att det kan finnas behov av att även i dessa undantagsfall fortsätta att samla in uppgifter om faktiskt arbetad tid. Kommitténs förslag: Den sökande som under ersättningspe- rioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret får, om det är förmånli- gare, dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning som motsvarar och, för grundersättning, dagpenning som motsvarar av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om beräkning av dagpenning för sökande som uppfyllt ett arbetsvillkor vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Skälen för kommitténs förslag: Garantireglerna innebär att en person som upparbetar en ny ersättningsperiod under en pågående ersättningsperiod ”ärver” normalarbetstid och dagsförtjänst från det arbete som låg till grund för den tidigare ersättningsperioden. När normalarbetstiden tas bort räcker det med att den ersättnings- grundande inkomsten ”ärvs” för att samma skydd ska uppnås. I det föreslagna regelverket, där även grundförsäkringen baseras på inkomst, ska garantiregeln kompletteras med en procentsats som avser grundförsäkringen. På så sätt får även de som omfattas av grundförsäkringen motsvarande skydd som med nuvarande regler. Det finns även garantiregler, som regleras i lag, som avser per- soner som upparbetar en ny ersättningsperiod inom ett garantipro- gram. Ersättningen till den som deltar i arbetsmarknadspolitiska program regleras i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Det är inte lämpligt att i lagtext hänvisa till en förordning. En bestämmelse som säkerställer att även den aktuella gruppen omfattas av garantibestämmelsen bör därför tas in i en förordning. Det kan ske exempelvis genom att det i förordningen anges ett lägsta belopp för dagpenningen som motsvarar de olika nivåer som kan betalas ut i aktivitetsstöd. Kommittén föreslår att lagregle- ringen tas bort och att regeringen bemyndigas att meddela före- skrifter om detta. 7.7.10Ersättningsgrundande inkomst för företagare Kommitténs förslag: För företagare som haft anställning i eget aktiebolag och uppfyllt ett inkomstvillkor ska den ersättnings- grundande inkomsten beräknas på e-inkomstuppgifter, på samma sätt som för andra anställda, om det är mer förmånligt. För en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet från det att verksamheten startade, får den ersättningsgrundande inkomsten grundas på företagarens tidi- gare anställning. När den ersättningsgrundande inkomsten grundas på tidigare anställning ska prövning av om kvalifikat- ionsvillkoret uppfyllts avse tid i anställningen. Skälen för kommitténs förslag: Av de skäl som har beskrivits i avsnitt 7.6.7 bör det vara möjligt att beräkna ersättningen på e- inkomstuppgifter för företagare med anställning i ett av honom eller henne hel- eller delägt aktiebolag, om det är förmånligt för företagaren. En bestämmelse om detta ska därför finnas även i etapp två. I etapp två kommer det inte att fastställas någon normal- arbetstid. Kravet på att kunna fastställa arbetstid som fanns i etapp ett finns därför inte i etapp två. Bestämmelserna om beräkning av ersättning till företagare ska i denna etapp kompletteras med en bestämmelse som knyter möjlig- heten att beräkna ersättningen på e-inkomstuppgifter till att före- tagaren uppfyller ett sådant inkomstvillkor som avses i avsnitt 7.7.1.För att företagaren ska uppfylla ett inkomstvillkor krävs att ett av företagaren hel - eller delägt aktiebolag har betalat ut lön eller motsvarande till företagaren som ligger till grund för arbetsgivarav- gifter i den omfattning som krävs för att uppfylla inkomstvillkoret. Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag Ersättningsgrundande inkomst och ramtid beräknas då i enlighet med beskrivningen i avsnitt 7.7.3. Socialförsäkringsförmåner kom- mer att vara tillgodoräkningsbara när den ersättningsgrundande inkomsten beräknas på e-inkomst enligt vad som beskrivs i avsnitt 7.7.3.I enlighet med beskrivningen i avsnitt 7.6.7. blir företagaren ersättningsberättigad enbart om övriga krav för att en företagare ska anses vara arbetslös är uppfyllda. Förslaget om förlängning av uppbyggnadsskedet från 24 som beskrivs i 7.6.7 ska gälla även i etapp två. Utöver detta innebär förslaget samma följdändringar i de bestämmelser som avser beräkning av ersättningens storlek till företagare som har beskrivits i avsnitt 7.6.7. Förslaget som innebär att ersättningen kan beräknas på e- inkomst kompletterar de nuvarande bestämmelserna om beräkning av ersättning till företagare. Möjligheten att uppfylla arbetsvillkoret och beräkna den ersättningsgrundande inkomsten enligt nuvarande regler ska finnas kvar och användas om det är mer förmånligt för företagaren. Företagare som driver företag i annan bolagsform än aktiebolag kommer inte att redovisa e-inkomstuppgift. Denna grupp kan därför enbart uppfylla kvalifikationsvillkoret genom arbetsvillkoret som styrks med redovisning av arbetad tid. Den ersättningsgrun- dande inkomsten och dagsförtjänsten fastställs då på samma sätt som . Eftersom normalarbetstiden inte kommer att fastställas ska grundersättningen storlek beräknas som en andel av den ersätt- ningsgrundande inkomsten även för företagare. Det innebär att beräkningen görs på motsvarande sätt som för anställda som upp- fyller arbetsvillkoret, vilket beskrivs i avsnitt 7.7.5. För anställda som omfattas av grundförsäkringen beräknas den ersättningsgrun- dande inkomsten i dessa fall på inkomster som intjänats som fastställs när arbetsvillkoret prövas. Även för företaga- ren som omfattas av grundförsäkringen ska ersättningens storlek baseras på den ersättningsgrundande inkomsten. För företagaren beräknas den ersättningsgrundande inkomsten på det senaste eller enligt samma princip som gäller i den frivilliga försäkringen. Taket för den ersättningsgrundande inkomsten i grundförsäk- ringen gäller, precis som för den inkomstrelaterade ersättningen, Förslag till ett rättvisande inkomstunderlag både företagare och anställda. Dagsförtjänsten är 1/260 av den ersättningsgrundande inkomsten för både företagare och anställda. Likaså är ersättningsnivån i grundförsäkringen av dags- förtjänsten för både företagare och anställda. 8Bakgrund till en långsiktigt hållbar sjukförsäkring Enligt direktiven ska kommittén överväga förändringar som leder till en mer hållbar sjukförsäkring. Förändringarna ska bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Kommittén ska analysera och överväga om förtydliganden behövs av överväganden, dels i frågan om vilken omfattning på den försäkrades funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning som ska krävas för att den ska kvalificera till ersättning, dels i frågan om vilka krav på omställning som bör ställas på den försäkrade innan frågan om rätt till ersättning kan prövas. Kommittén ska också analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga respektive studieförmåga ska kunna kombineras.