sou · H4B326 · 2016-03-31 00:00:00 — Det finns av den anledningen inga starka skäl för att merparten av de statliga myndigheterna och de statliga jobben ska finnas i . Parlamentariska landsbygdskommitténs bedömningar och ställningstaganden Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till en omlokalisering av statliga myndigheter och arbetstillfällen. Ett sådant initiativ tar lämpligen sin utgångspunkt i det uppdrag om att lämna förslag på myndighetsuppgifter som kan omlokaliseras som Statens servicecenter har fått och den utredning om statliga myndigheters beslut för lokalisering som Statskontoret ska lämna till regeringen . I anslutning till diskussionen om den statliga närvaron i hela landet vill kommittén också peka på att även regioner och kom- muner har en viktig roll att spela när det gäller lokaliseringen av de offentliga arbetstillfällena. Regioner och kommuner har ett ansvar för att hela den egna geografin ska ha långsiktiga möjligheter till tillväxt. tenderar även den här typen av arbetstillfällen att koncentreras till de större tätorterna. Inom varje region kan det därför finnas skäl att se över hur de offentliga arbetstillfällena är lokaliserade och överväga omlokaliseringar för att åstadkomma en bättre närvaro i hela regionen. 7.7Andra frågor som kommittén menar är särskilt viktiga i det fortsatta arbetet I detta kapitel har vi gjort ett antal bedömningar och ställnings- taganden i frågor som vi menar är särskilt viktiga för landsbygd- ernas långsiktiga utveckling. Utöver dessa frågor finns det ett antal ytterligare frågor som vi behöver ägna uppmärksamhet under arbetet med slutbetänkandet. Det rör sig dels om frågor och utmaningar som följer av en långvarig utveckling med en krympande befolk- ning, dels om frågor kopplade till de möjligheter som globaliseringen och digitaliseringen för med sig. Vi ser också ett behov av att en politik för landsbygder bidrar till omställningen till en bio- baserad ekonomi och att kan ta sitt ansvar för miljön och klimatet liksom för den framtida livsmedelsproduktionen, men att detta kan kräva avvägningar mellan olika samhällsmål. har god kunskap om hållbar produktion av varor och tjänster från jord- bruket och kan fylla en viktig roll som föregångsland när det gäller förutsättningarna för att klara den globala livsmedelsförsörjningen. klimatåtaganden i liksom miljökvalitetsmålen är något som påverkar landsbygderna. Det är därför viktigt att lyfta Parlamentariska landsbygdskommitténs bedömningar och ställningstaganden vårt gemensamma miljö- och klimatansvar i de frågor som kom- mittén kommer att behandla under arbetet med slutbetänkandet. I det fortsatta arbetet kommer kommittén särskilt att fokusera på följande frågor: Hur kan och bör staten agera för att skapa förutsättningar och verktyg för kommuner att hantera demografiska utmaningar och öka sin attraktivitet för kvinnor och män samt för företag? Vilket ansvar har staten och vilka åtgärder kan den vidta för att säkerställa en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning i landsbygder? Hur kan en framtida modell för effektiv landsbygdssäkring se ut? Hur kan vi skapa bättre förutsättningar för landsbygderna att utnyttja de möjligheter som följer av ökad globalisering och digi- talisering? Hur skapas möjligheter för näringslivsbaserad tillväxt som tar hänsyn till de olika territoriella och demografiska grundförut- sättningarna som landets olika delar har? Hur kan vi skapa bättre förutsättningar för att ta tillvara den kraft och det engagemang som finns i landsbygder – i form av de kvinnor och män som lever där och de organisationer som är verksamma där – i arbetet för en uthållig utveckling och tillväxt? Behöver staten slå fast en form av miniminivå när det gäller till- gängligheten till kommersiell och offentlig service och vilket ansvar har i sådana fall staten när olika aktörer inte klarar av att leva upp till dessa nivåer? AgriFood economics centre (2015), Landsbygdsnytta – som motiv för stöd till landsbygden, Rapport 2015:1. (2014), Årsredovisning 2014. , J. m.fl. (2011), Pensionspuckeln: 55+ flyttningar till och från , Demografisk rapport 2011:2, . , J, m.fl. (2011), The (un)importance of the closure of village shops to rural migration patterns, i , Distribution and vol. 21, nr. 2, s. 129– 143. (2012), Do Rural Districts Die When Their Schools Close? Evidence from around 2000, i Educational Planning vol. 20, nr. 3, s. 47–60. , J. och Nieodmysl, T. (2013), Barnfamiljers flyttningar , Demografisk rapport 2013:4, Tillväxt- och region- planeförvaltningen . , och , M. (2012), Changing residential mobility rates of older people in , i 32, s. 963–982. Anderstig, C. (2012), Försörjningskvoten i olika delar av – scenarier . Underlagsrapport 8 till Framtidskommissio- nen. Anderstig, C. och , P. (2015), Transportinfrastruktur och till- gänglighet, Underlagsrapport till Parlamentariska landsbygdskom- mittén. Anstein Dobloug, T. (2012), Høyvekstbedrifter og regionale finan- sieringssystemer, . Arnfalk, P. (2013), Arbete, studier och möten på distans – hur påverkas resandet? Underlagsrapport till Utredningen om fossilfri fordons- trafik. (2013), Regions, Human Capital and For- mation, . , L. och , S. (2015), Företagande och arbetsliv i lands- och stadsbygder, Underlagsrapport till Parlamentariska lands- bygdskommittén. (2012), Kommunernas översiktsplaner. (2015), Behov av bostadsbyggande – Teori och metod samt en analys av behovet av bostäder till 2025, Rapport 2015:18. (2015), . (2015), Slutrapport: Boendesituationen för nyanlända, 2015:40. , och , E. (2006), Statens nya geografi, Ansvars- kommitténs skriftserie. Bredbandsforum (2014), Bredband i hela landet – Slutrapport från Byanätsgruppen. , M., , J. och , G. (2013), Infrastrukturens påverkan på ekonomisk tillväxt, i (2013), Tillväxt- och sysselsättningseffekter av infrastrukturinvesteringar, FoU och utbildning – En litteraturöversikt, Specialstudier Nr 37. , G. m.fl. (2013), Nya regler för ökat bostadsbyggande och bättre infrastruktur. Cawling, M., Siepel, J. (2012), Public intervention in UK small firm credit markets: Value-for-money or waste of scarce resources?, Unit, , . (2011), When in , do as the romans do? An ana- lysis of the acculturation of generalized trust of non-western immi- grants in Western Europe. Europeiska kommissionen (2010), En digital agenda för . Europeiska kommissionen (2010), 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, (03/03/2010). Europeiska kommissionen (2011), Common Agriculture Policy towards 2020, SEC (2011) 1154 final/2. Europeiska kommissionen (2014), Digital Agenda Targets Progress report, Digital Agenda Targets. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2013), söker bidrag – En om effektiviteten i det svenska lands- bygdsprogrammet, 2013:6. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2014), Kapital på krita? En om företagandets finansiering, 2014:4. EY (2014), Framtida fiberinvesteringar i . (2015), Bedre balance – statslige arbejdspladser taettere på borgere og virksomheder, 2015/16:2. , P. m.fl. (2013), Analys av förutsättningarna för byggande av hyreshus utanför storstäderna, kommuner och landsting. (2002), The rise of the creative class. , J, , G. och , K. (2000), Värdet av att flytta och att stanna – om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden. Glaeser, E.L. m.fl. (2001), , i Journal of economic geo- graphy 1, vol. 1, s. 27–50. (2001), Slutlig utvärdering Leader II. (2004), Landsbygdsdimensionen i det regionala ut- vecklingsarbetet, delrapport . (2006), Småföretagandets villkor i gles- och lands- bygder. (2003), for : An effective Instrument to Promote Private Sector-led Growth?, UNIDO, Working Paper No. (2014), New macroeconomic evidence on internal migra- tion in –2003, Regional studies. , T och , B (2007), Förvaltningslagen med kom- mentarer. , och , L. (2014), Small-scale food production and location of gourmet restaurants in rural , CESIS working paper serie, nr. (2013), Konkurrensen på den finansiella tjänste- marknaden – inlåning, bolån och fonder. (2014), Etablering och konkurrens bland vårdcen- traler, Rapport 2014:2. (2008), Kommersiell service i alla delar av landet, Rapport 2008:6. Kontigo (2011), Små företags behov av krediter och system för att till- godose dem. (2009), Den onsynliga entreprenören – och företagande i de gröna näringarna. (2003), Who is the ? Evidence from the , i lation Geography, vol. 9, nr. 5, s. 399–418. (2004), En levande landsbygd – vad kan politik åstadkomma? Lundholm, E. (2010), Interregional migration propensity and labour market size in –2001, Regional studies 44, s. 455–464. Lundholm, E. (2012), Returning Home? Migration to Birthplace among Migrants after 55, i Population, Space and Place vol. 18, nr. 1, s. 74–84. (2014), Apoteksombud, från Läkemedels- verket . Länsstyrelserna (2015), Bevakning av grundläggande betaltjänster. , G. och , A. (2007), Distance to elderly parents: Analyses of Swedish register data, Demographic research 17, s. 679– 703. (2008), : The Root to Displace- ment in ? (2007), Second homes, i pitality and Tourism, vol. 7, nr. 3 och , R. (2008), : The Root to Displacement in ? Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2010), Städer och tillväxt – Vad säger forskningen? Dnr 2010/065. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2011), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, Rapport 2011:10. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2011), Regionalt investeringsstöd – En effektutvärdering i en värld med många företagsstöd. Working paper/PM 2012:16. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2012), Rural Housing – Landsbygdsboende i , och , Rapport 2012:05. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2012), Från aktiv lokaliseringspolitik till regional politik, Working paper/ PM 2012:18. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2013), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2012. Analys av utvecklingen i landets olika regioner, Rapport 2013:04. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2013), Att utveckla regioners lärande, Rapport 2013:02. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2014), Bättre statistik för en bättre regional- och landsbygdspolitik, Rapport 2014:04. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2014), Samverkan inom ramen för flernivåstyrning, PM 2014:09. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2014), Varför är vissa platser mer attraktiva än andra? – en forsknings- översikt om de faktorer som skapar boendeattraktivitet, PM 2014/13. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2015), Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014, Rapport 2015:04. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2015), Tillgång till grundläggande betaltjänster – slutrapport, Rapport 2015:20. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2015), Funktionella analysregioner – revidering 2015, PM 2015:22. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (2016), Regional tillväxt 2015 – trender och analyser om hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, Rapport 2016:1. , P. m.fl. (2014), Do Institutions or Culture Determine the Level of Social Trust? The Natural Experiment of Migration from Nonwestern to Western Countries, i Studies, vol. 40, nr. Niedomysl, T. (2008), Residential preferences for interregional migra- tion in : demographic, socioeconomic, and geographical determinanit, i Environment and Planning A, vol. 40, s. 1109–1131. Niedomysl, T. (2010), Towards a conceptual framework of place attractiveness: a migration perspective, i Geografiska annaler B, vol. 92, nr. 1, s. 97–109. Niedomysl, T. & , J. (2010), Is there hidden potential for rural population growth in ? i Rural Sociology 76, nr. 2, s. 257–279. Niedomysl, T. och , H.K. (2010), What matters for the deci- sion to move: jobs versus amenities, i Environment and Planning A, vol. 42, s. 1636–1649. Nieodmysl, T. och , W.A.V. (2014), What matters for internal migration, jobs or amenities, i Migrations letters, vol. 11, nr. 3, s. 377–386. (2003), Moving into the City and Moving Out Again: Swedish Evidence from the Cohort in 1968, i vol. 40, nr. 7, s. 1243–1258. (2002), Nöjda så in i , Nord 2002:6. (2011), Megatrends. (2012), Marknadsmässiga avkastningskrav och allmän- nyttiga kommunala bostadsaktiebolag, . (2015), betänkande 2014/15:NU8 om förvaltningen av regionala projektmedel. (2011), regional typology, 2011, Directorate for Public Governance and Territorial Development. (2013), Financing SMEs and Entrepreneurs 2013: An Scoreboard. (2015), Financing SMEs and Entrepreneurs 2015: An Scoreboard. (2006), När banken lämnade byn, . (2014), PTS åtgärder för ökad mobiltäck- ning, Promemoria. (2015), Kommersiella förutsättningar för ut- byggnad av accessnät. (2015), Rapport av uppdrag att samla in statistik om tillgången till mobila kommunikationsnät, PTS-ER-2015:7. (2015), Rapport av uppdrag att utreda den framtida användningen av 700 MHz-bandet (694–), PTS-ER-2015:15. (2015), Uppföljning av regeringens bredbands- strategi 2015, PTS-ER-2015:16. (2015), Återrapportering av PTS regerings- uppdrag inom Grundläggande betaltjänster. (1993), Making Democracy Work. in Modern , . Ramböll (2014), Förutsättningar och tillgång till kapital. Regeringens proposition 1989/90:146, Om livsmedelspolitiken. Regeringens proposition 1990/91:100. Regeringens proposition 1993/94:140, Bygder och regioner i utveck- ling. Regeringens proposition 1994/95:1. Regeringens proposition 1994/95:100. Regeringens proposition 1997/98:62, Regional tillväxt – för arbete och välfärd. Regeringens proposition 1997/98:142, Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska Unionen. Regeringens proposition 1999/2000:86, Ett informationssamhälle för alla. Regeringens proposition 2001/02:4, En politik för tillväxt och livs- kraft i hela landet. Regeringens proposition 2004/05:175, Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Regeringens proposition 2005/06:1. Regeringens proposition 2007/08:1. Regeringens proposition 2007/08:78, En effektivare förvaltnings- struktur inom politikområden med strategisk betydelse för nationell och regional konkurrenskraft. Regeringens proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag. Regeringens proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demo- krati, delaktighet och tillväxt. Regeringens proposition 2010/11:64, Två strandskyddsfrågor. Regeringens proposition 2011/12:1. Regeringens proposition 2011/12:1. Regeringens proposition 2012/13:25, Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. Regeringens proposition 2012/13:1. Regeringens proposition 2013/14:181, Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Regeringens proposition 2013/14:214, Strandskydd vid små sjöar och vattendrag. Regeringens proposition 2014/15:1. Regeringens proposition 2015/16:1. Regeringens skrivelse 2008/09:167, En strategi för att stärka utveck- lingskraften i landsbygder, Skr. 2008/09:167. Regeringens skrivelse 2014/15:12, om förvalt- ningen av regionala projektmedel, Skr. 2014/15:12. (2007), En nationell strategi för regional kon- kurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013, N6051. (2009), Bredbandsstrategi för , N2009/8317/ ITP. (2012), Med medborgaren i centrum. Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning, N2012.37. (2015), En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, Dnr N2015/5297/RT. (2015), Uppdrag respektive erbjudande om regio- nala bredbandskoordinatorer, Regeringsbeslut N2015/4465/ITP. (2014), Förvaltning av regionala projektmedel – delat ansvar, minskad tydlighet? (2002), Förhandlingar med förhinder. En studie av de regio- nala tillväxtavtalen i och län. (2014), Skogsstatistisk årsbok 2014. SOU 2000:111, IT-infrastruktur för stad och land. SOU 2003:29, Mot en ny landsbygdspolitik. SOU 2006:101, Se landsbygden! Myter, sanningar och framtidsstrategier. SOU 2006:106, Fakta – omvärld – inspiration. Underlagsrapporter i arbetet med en strategi för hållbar landsbygdsutveckling. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:25, Plats för tillväxt, bilaga 2 till . SOU 2007:35, Flyttning och pendling i , bilaga 3 till Långtids- utredningen . SOU 2009:92, Se medborgaren – för bättre offentlig service. SOU 2014:21, Bredband för in . SOU 2012:81, Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform. SOU 2013:40, Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. SOU 2015:02, Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Delrapport 2 års betaltjänstutredning (Fi 2015:02). SOU 2015:9, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för fram- tiden. SOU 2015:15, Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en kon- kurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. SOU 2015:35, Service i glesbygd. SOU 2015:58, EU och kommunernas bostadspolitik. SOU 2015:59, En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. SOU 2015:64, En fondstruktur för innovation och tillväxt. SOU 2015:99, Planering och beslut för hållbar utveckling. SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar, bilaga 7 till Lång- tidsutredningen . SOU 2015:108, Strandskydd i praktiken. SOU 2016:1, Statens infrastruktur som resurs. (2009), Företagandet på landsbygden – Stad eller land, gör det någon skillnad? (2012), Arbete och liv på landsbygden – Lands- bygdens förutsättningar i kunskapsekonomin, Rapport 2012:19. (2013), Sysselsättning i jordbruket 2013, Sta- tistiska meddelanden JO 30 . (2013), Så gjorde vi Allt om landet. (2009), Integration – utrikes födda på arbets- marknaden, Integration: rapport 2. (2014), Många svenska ungdomar pendlar till . Artikel 2014:1, publicerad . (2014), Temarapport 2014:6 Utbildning. (2015), Urbanisering – från land till stad. 2015:96, Publicerad: . (2015), är männen fler än kvinnorna, pressmeddelande . (2015), Försörjningskvot 1960−2014 och prog- nos 2015−2060. (2015), Dagens urbanisering – inte på lands- bygdens bekostnad, Nr. 2015:124, Publicerad: . Statskontoret (2012), Utvärderingar av om- och avregleringar – en kartläggning, 2012:10. Statskontoret (2012), Service i medborgarnas och företagens tjänst, Rapport 2012:13. Statskontoret (2013), En omreglerad apoteksmarknad, Slutrapport, 2013:7. (2014), Stadsnätens roll – skapa kon- kurrens och låga priser. (2014), Statlig finansiering till småföretag, Timbro. kommuner och landsting (2010), Kommungruppsindelning 2011. Revidering av kommuner och landstings kommun- gruppsindelning. kommuner och landsting (2015), Urbanisering. Utmaningar för kommuner med växande och minskande befolkning. Syssner, J. (2014), Strategier för kommuner som krymper – Om lokal anpassningspolitik som komplement till lokal tillväxtpolitik, i , B. (2014), Kommunstrategiska perspektiv – Demokrati, organisation, kunskap och samhällsförändring, 2014:1. (2012), The current state of the venture capital in- dustry in relation to other finaning sources for startup firms, Entre- prenörsskapsforum. (2015), Redovisning av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd, Diarie- nummer: 3781/2015. (2012), Med örat mot marken – om myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet, 012-2012-1506. (2014), Slutrapport serviceprogram 2009– 2013, Rapport 0164. (2014), Trender och mönster i det regionala tillväxt- arbetet 2013, Rapport 0174. (2014), Uppföljning av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, Rapport 0192. (2014), Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag. Företagens villkor och verklighet 2014, Info 0563. (2015), Uppdrag att fördela medel till insatser inom området kommersiell service i gles- och landsbygder, 2011–2014, Info 0612. (2015), Projektverksamheten 2007–2013. (2016), Regionala riskkapitalfonder – slututvärdering , Ramböll. Trafikanalys (2014), Skilda landsbygders tillgänglighet och transport- politiska utmaningar, Rapport 2014:16. Tregear, A. m.fl. (2007), Regional foods and rural development: The role of product qualification, i Journal of rural studies, nr. Trägårdh, L. m.fl. (2013), Den svenska svala tilliten – förutsättningar och utmaningar, . Ulver, S. (2012), Den nygröna människan. En översikt av landsbygdens status i förändring, . United nations and social affairs Popu- lation division (2014), rural areas 2014. Verket för näringslivsutveckling (2006), Kapitalförsörjning i små- företag: extern finansiering – efterfrågan och tillgång för småföre- tagen. Wigren-Kristoferson, C. (2013), Jämställdhet – företagsstöd inom landsbygdsprogrammet 2007–2013. En sammanhållen politik för landsbygder En parlamentariskt sammansatt kommitté ska lämna förslag till inrikt- ning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Politiken ska bidra till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa, att attraktiva livs- och boendemiljöer kan erbjudas och att naturresurserna används hållbart. Landsbygdens möjligheter ska tas tillvara och en miljömässigt hållbar utveckling ska förenas med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för sysselsättning och framtidstro i hela landet. Viktiga utgångs- punkter för kommitténs arbete är målsättningen att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och de för landsbygden mest relevanta nationella miljökvalitetsmålen. Kommittén ska bl.a. belysa utvecklingen och framtida utman- ingar och möjligheter för olika typer av landsbygder. Kommittén ska lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning, attraktivitet och boende på lands- bygden. Ett jämställdhetsperspektiv ska anläggas i analysarbetet. Uppdraget ska redovisas . En delredo- visning ska lämnas . Behovet av en ny politik för landsbygden Landsbygdernas förutsättningar har förändrats gradvis och inflyttningen till städer från gles- och landsbygder har pågått . En likartad utveckling pågår i hela västvärlden. landsbygder och de människor som bor och verkar där är en resurs och tillgång för hela landet. Stad och landsbygd har ett ömsesidigt utbyte och är beroende av varandra. Landsbygderna har många förutsättningar för utveckling men det finns också utman- ingar och problem. Det offentliga åtagandet med koppling till lands- bygdens utveckling kan behöva tydliggöras. Marknadslösningar som fungerar i tätbebyggda miljöer kan i landsbygdsområden behöva kompletteras med politiska insatser. saknas en sammanhållen nationell politik för landsbygden som på ett tydligt sätt tar avstamp i de utmaningar och möjligheter som landsbygden står inför. En sådan politik är nödvändig för att möjliga synergieffekter av dagens åtgärder riktade till landsbygden ska realiseras. En förnyad, sammanhållen politik för landsbygden ska utgå från de strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som landsbygden möter. Det ska vara en långsiktig politik som skapar incitament för utveckling och förändring av den framtida svenska landsbygden. En politik för landsbygden behöver byggas utifrån ett bredare perspek- tiv än de areella näringarna. Politiken ska ta avstamp med avsikt att möta inte bara nuvarande utan även kommande utman- ingar och möjligheter. Landsbygden i och i många andra länder genomgår en strukturomvandling där tjänstesektorn får en allt större betydelse och där besöksnäring, rekreation, småskalig tillverkning och annan företagsamhet ökar i betydelse för ekonomin och syssel- sättningen. Jordbruket och skogsbruket bidrar inte längre i samma utsträckning till landsbygdsbornas försörjning, även om näringarna är fortsatt viktiga för ekonomin. Natur- och kulturresurser på landsbygden får nya och utvecklade användningsområden. Efter- frågan på hållbara turismupplevelser ökar.