sou · H4B339 · 2016-05-31 00:00:00 — Inför beslutet om den revidering av examensordningen som tillämpas framhöll regeringen i propositionen Ny värld – ny högskola bland annat även att examensbeskrivningarna bör vara kortfattade och koncen- trerade till det väsentliga och också vara långsiktigt hållbara i den meningen att de inte ska behöva ändras ofta. Det innebär framför allt att beskrivningarna ska vara generella och inte innebära att utbildningen regleras i detalj. Ju fler detaljer som nämns i en examensbeskrivning, desto fler kan behöva nämnas när polisyrket förändras eller nya arbetsuppgifter tillkommer. En utförlig lista kan ge intrycket att det som inte nämns i listan inte behöver täckas av utbildningen. Av den anledningen håller sig den nu föreslagna examensbeskrivningen för polisexamen på en övergripande nivå, så som de flesta övriga yrkesexamina i bilagan till högskoleförordningen gör. I kapitel 4 har vi översiktligt beskrivit innehållet i dagens grund- utbildning till polisman. Innehållet i utbildningen har arbetats fram i nära samarbete mellan och lärosätet. Vi har fått uppfattningen att lärosätena har relativt stor frihet att själva utforma det specifika utbildningsinnehållet, även om utbildningen genomförs på uppdrag. För en yrkesutbildning är det naturligt att avnämarna för utbildningen, i det här fallet i första hand Polis- myndigheten, har ett visst inflytande över utbildningens innehåll.17 16Gränslös kunskap – högskolan i globaliseringens tid, prop. 2008/09:175, s. 82–83. 17Se t.ex. resonemanget i En hållbar lärarutbildning. Betänkande av utredningen om en ny lärarutbildning. SOU 2008:109, s. 109–110. En utbildning som leder till polisexamen Vi har också föreslagit att det införs en skyldighet för Polis- myndigheten att samverka med de lärosäten som bedriver utbild- ning som leder till polisexamen. Även när polisutbildningen görs till en högskoleutbildning, finns det alltså goda förutsättningar för en samverkan mellan lärosätena och när det gäller det närmare innehållet i utbildningen. Vi diskuterar också helt kort styrningen av innehållet i utbildningen i kapitel 12. Den struktur som examensbeskrivningarna på grundnivå nu i allmänhet har är denna: Mål, indelade under rubrikerna: –Kunskap och förståelse –Färdighet och förmåga –Värderingsförmåga och förhållningssätt Självständigt arbete (examensarbete) Vi har i vårt arbete även beaktat den tidigare utredningens förslag till examensbeskrivning. Den kommenterades inte nämnvärt av remiss- instanserna. Därutöver har vi lyft fram de kunskaper och färdigheter som vi anser vara nödvändiga och specifika för polisprofessionen. Vi föreslår att det även ska specificeras – vilket inte är brukligt i examensbeskrivningar – att det för godkänd examen ska ingå en verksamhetsförlagd del av utbildningen, och att även omfattningen av den delen regleras i examensbeskrivningen. Vi föreslår således, av skäl som anges i kapitel 10, att det för polisexamen ska krävas att studenten har fullgjort verksamhetsförlagd utbildning som mot- svarar 37,5 högskolepoäng (). Av författningsförslaget i kapitel 1.4 framgår att vi föreslår att polisexamen tas in i bokstavsordning bland yrkesexamina på grund- nivå. En utbildning som leder till polisexamen Polisexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. Målet för polisexamen ska vara att studenten visar sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som polisman. För polisexamen ska studenten –visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och sam- bandets betydelse för yrkesutövningen –visa kunskap om och förståelse för samhällets uppbyggnad och utveckling inklusive relevanta författningar samt polisens grundläggande uppgifter i samhället –visa kunskap om och förståelse för krishantering och kris- reaktioner –visa kunskap om och förståelse för samspelet mellan individers och gruppers sociala situation, levnadsvillkor, fysiska och psykiska hälsa samt funktionsförmåga i förhållande till samhälleliga och andra bakomliggande faktorer –visa kunskap om polisiära metoder för brottsutredning. För polisexamen ska studenten –visa förmåga att med en helhetssyn och med adekvata metoder planera, leda och utföra polisiärt arbete –visa förmåga att tillämpa sitt kunnande för att hantera olika situationer, företeelser och frågeställningar utifrån kvinnors, mäns, barns och gruppers behov En utbildning som leder till polisexamen –visa förmåga att tillämpa polisiär konflikthantering i ingripande- situationer med respekt för grundläggande demokratiska värder- ingar och rådande reglering –visa förmåga att kritiskt och systematiskt granska, bedöma och använda relevant kunskap och information i ett polisiärt sammanhang –visa förmåga att tillämpa relevanta författningar, särskilt inom det polisiära området –visa förmåga att muntligt och skriftligt klart redogöra för situationer och bedömningar –visa förmåga till lagarbete och samverkan med andra yrkes- grupper och enskilda. För polisexamen ska studenten –visa självkännedom och empatisk förmåga samt förmåga att reflektera över sin egen roll –visa förmåga till ett professionellt bemötande och förhållningssätt –visa förmåga att inom yrkesutövningen göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna –visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap och fortlöpande utveckla sin kompetens. Självständigt arbete (examensarbete) För polisexamen ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 hög- skolepoäng. För polisexamen ska studenten ha fullgjort verksamhetsförlagd utbildning om 37,5 högskolepoäng. För polisexamen ska också de preciserade krav gälla som varje hög- skola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examens- beskrivning. 9 Tillträde till utbildningen Som framgår av vad vi tidigare redovisat skiljer sig reglerna för tillträde till dagens polisutbildning (kapitel 4) väsentligt från de regler som gäller för tillträde till högskoleutbildning enligt hög- skolelagen och högskoleförordningen (kapitel 6). är det som har ansvaret för polisutbildningen och som avgör vem som är lämplig och vem som ska antas till grund- utbildningen till polisman. Inga överklagandemöjligheter finns. I och med att grundutbildningen till polisman omformas till en högskoleutbildning ska också reglerna för tillträde till utbildningen anpassas till vad som gäller för högskoleutbildning på grundnivå generellt. I direktiven konstaterar regeringen att grundutbildningen till polisman har vissa särdrag i förhållande till de flesta högskole- utbildningar, både när det gäller utbildningen och det yrke den syftar till. Det kan därför enligt direktiven finnas behov av vissa särskilda regler för en högskoleutbildning till polisman, då särskilda krav kan behöva ställas som inte framgår av de författningar som reglerar högskoleutbildning i allmänhet, t.ex. vad gäller lämplighet för yrket eller för utbildningen. Mot den bakgrunden ingår det i vårt uppdrag att ta ställning till om det behövs särskilda regler för behörighet och urval till utbildningen och i så fall lämna förslag på sådana regler. I detta kapitel redogör vi mer utförligt för de regler för tillträde till grundutbildningen till polisman som gäller . För tydlighetens skull redogör vi även kortfattat för tillträdesreglerna till högskoleutbildning (se även kapitel 6). Därefter redovisar vi de överväganden och förslag som vi anser behövs för tillträde till just den utbildning som ska leda till polisexamen. 9.2.1Krav för behörighet till grundutbildningen till polisman I 4 § förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman före- skrivs att den som av bedöms vara lämplig får antas till polisprogrammet. Det är som i samråd med Säkerhetspolisen beslutar vilka närmare krav som ska ställas för att en sökande ska kunna antas till polisprogrammet. (eller tidigare ) har inte utfärdat några föreskrifter när det gäller antagningen till polisprogrammet, och antagningsprocessen är under utveckling, så beskrivningen i det följande gäller hur det i praktiken ser ut . Simprovet kommer enligt de uppgifter vi fått tas bort för att ersättas av ett skriftligt intygande om sim- kunnighet hos den sökande. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (i fortsättningen i detta kapitel benämnd Rekryterings- myndigheten) och diskuterar också hur man ska kunna öka andelen kvinnor och personer med utländsk bakgrund av dem som antas.1 De krav som ställs för att en sökande ska vara behörig till dagens polisutbildning är att han eller hon har grundläggande behörighet för högskolestudier har särskild behörighet i historia och samhällskunskap har ett giltigt svenskt B-körkort uppfyller vissa fysiska krav uppfyller vissa medicinska krav inklusive drogfrihet uppfyller vissa psykologiska krav 1 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har uppdrag att genomföra antagningsprocessen till grundutbildningen till polisman och föreslå för vilka sökande som bör antas. godkänner att en säkerhetsprövning med registerkontroll görs och att denna visar att den sökande inte utgör en säkerhetsrisk enligt definitionen i säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säker- hetsskyddsförordningen (1996:633).2 Dessutom görs en kontroll av laglydigheten. Denna kontroll görs genom att får uppgifter om misstankar och domar för brott genom att registerutdrag tas från både misstanke- registret och belastningsregistret.3 De sökande informeras dock inte om detta vid ansökningstillfället. 9.2.2Urvalsprocessen till grundutbildningen till polisman har gett i uppdrag till att administrera ansökan, urval och prövning av de sökande till grundutbildningen till polisman. I ett sista steg föreslår Rekry- teringsmyndigheten vilka som ska antas till utbildningen och Polis- myndigheten fattar antagningsbeslutet. Den som vill söka till den nuvarande grundutbildningen till polisman anmäler sig på och får i ett första steg lämna sina personuppgifter. Ålder och med- borgarskap kontrolleras automatiskt. De sökande som uppfyller kraven får sig tillsänt inloggningsuppgifter och en inbjudan att komplettera ansökan. Den sökande ska därefter besvara en mängd frågor om hälsa, skolgång, intressen med mera i ett databaserat formulär (PWA, polisens webbaserade ansökan). med anmälan till , registre- rar sig den sökande på webbplatsen . Rekryterings- myndigheten kontrollerar ålder och medborgarskap och Universitets- och högskolerådet kontrollerar den sökandes betyg och omdömen för att kontrollera studiebehörigheten, och räknar ut meritvärdet. 2Mer om detta i avsnitt 9.2.5. 3Polismyndigheten svarar enligt lag (1998:620) om belastningsregister och lag (1998:621) om misstankeregister för misstankeregistret och belastningsregistret. I misstankeregistret registreras den som är skäligen misstänkt för brott, i belastningsregistret den som fått en påföljd för ett brott, enkelt uttryckt. I steget efter det webbaserade urvalet kallas de bäst meriterade sökande till tester . Testerna genomförs i en bestämd ordning. Sökanden får först göra ett simprov, sedan genomgå ett begåvningstest och ett personlighetstest för att därefter gå över till fysiska och medicinska tester samt en psyko- logintervju. De sökande som blir godkända i varje moment i den medicinska och psykologiska prövningen går vidare och i nästa steg görs en kontroll av om den sökande har giltigt körkort. De sökande som godkänts på samtliga tidigare moment får genomföra en säkerhets- prövningsintervju och görs ett drogtest. En sökande som underkänns vid ett av dessa testmoment eller själv avbryter ett testmoment går inte vidare till nästa testmoment i antagningsprocessen. På så vis är det betydligt färre sökanden som får genomföra psykologintervjun än som kallats till simprovet. Det har förekommit kritik mot det nuvarande antagnings- systemet, som därför är under utveckling. Kritiken har riktat sig främst mot att antagningssystemet varit slutet och inte tydligt och att det i vissa delar kunnat innebära att ärlighet i det av Rekry- teringsmyndigheten inte kontrollerbara uppgiftslämnandet med- fört en tidig bortsortering. Särskilt om prövningen av laglydigheten hos de sökande till grundutbildningen till polisman Inför säkerhetsprövningsintervjun tar också ut information om de sökande ur misstankeregistret och belast- ningsregistret. Uppgifterna ger information om den sökande är skäligen misstänkt för ett brott och om den sökande fått en påföljd för ett brott. Detta görs som ett led i prövningen av de sökandes laglydighet och ska inte förväxlas med den registerkontroll som sker inom ramen för säkerhetsprövningen. Under säkerhetsprövningsintervjun, som genomförs av personal från , diskuteras, enligt vad vi fått uppgift om, också i förekommande fall de uppgifter om brottslighet som föreligger. Det finns dock ingen information om vilka kriterier som gäller för bedömningen av om en viss brottslighet ska innebära att den sökande är olämplig för polisutbildningen. Författningsstödet för att göra en sådan kontroll, liksom för hela antagningsproceduren, är vad som anges i 4 § förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman, andra stycket: Den som av bedöms vara lämplig får antas till polis- programmet. beslutar, i samråd med Säkerhetspolisen, 1.vilka kurser som utbildningen omfattar, 2.vilka närmare krav som ställs för att antas till polisprogrammet, och 3.vad som krävs för att få påbörja aspirantutbildningen. Särskilt om säkerhetsprövning av sökande till grundutbildningen till polisman har beslutat att grundutbildningen till polisman ska vara placerad i säkerhetsklass 3. Myndighetens bedömning är att den som genomgår utbildningen deltar i verksamheten vid myndigheten och då får tillgång till materiel, system, uppgifter och vapen som är skyddsvärda enligt vad som anges i 17 § säkerhets- skyddslagen.4 Därmed säkerhetsprövas, enligt 11 § säkerhetsskyddslagen, den som deltar i utbildningen innan han eller hon får delta i verksam- heten. Eftersom deltagandet i utbildningen har placerats i säker- hetsklass omfattar säkerhetsprövningen en registerkontroll enligt En registerkontroll kräver enligt 19 § säkerhetsskyddslagen med- givande av den som ska kontrolleras, och bara den som bedöms delta i den verksamhet som är placerad i säkerhetsklass får kontrolleras. Säkerhetsprövningsintervjun har därför förlagts till den sista delen av antagningsprocessen. Efter att man inhämtat samtycke från dem som antagits som ordinarie och reserver görs en registerkontroll. Först efter att fått del av resultatet av register- kontrollen och beslutat att den som kontrollerats inte är att anse som olämplig ur säkerhetssynpunkt är antagningen slutgiltig. 4Enligt de uppgifter vi fått sker det främst under de fältstudier som de studerande deltar i. 5Denna registerkontroll görs som ett led i säkerhetsprövningen och ska inte förväxlas med den register-kontroll som sker för att kontrollera laglydigheten. 9.2.3Krav för behörighet till högskoleutbildning på grundnivå I detta avsnitt redogör vi kortfattat för de regler som har störst betydelse för tillträdet till den utbildning vi har föreslagit i kapitel 8, nämligen en högskoleutbildning på grundnivå som ska leda till polisexamen, och för vår diskussion om tillträdeskraven i det här kapitlet. Vi utgår från vad som gäller för statliga universitet och högskolor. Kraven på behörighet för tillträde till utbildning på högskolan delas, enligt vad vi redogjort för i kapitel 6, in i grundläggande behörighet och särskild behörighet. För utbildning på grundnivå krävs för grundläggande behörighet att den sökande har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan, eller har behörig- het på någon annan grund. Kraven för särskild behörighet för tillträde till utbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare varierar beroende på vilken utbildning det gäller, men kraven ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Kraven får avse kunskaper från kurser i gymnasieskolan eller motsvarande, och även andra villkor får ställas, om de betingas av utbildningen eller är av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. För tillträde till utbildningar som leder till en yrkesexamen föreskriver Universitets- och högskolerådet vilken särskild be- hörighet som krävs för tillträde till utbildningen genom en så kallad områdesbehörighet. Samma krav på särskild behörighet gäller alltså för tillträde till utbildningen oavsett vid vilken högskola utbild- ningen ges. Om det finns särskilda skäl får en högskola besluta om undantag från något eller några behörighetsvillkor. Högskolan ska göra sådant undantag om en sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen utan att uppfylla behörighetsvillkoren (7 kap. 3 § 1 högskoleförordningen). 9.2.4Regler för urval till högskoleutbildning på grundnivå Högskolorna ska, så långt det kan ske utan att kvaliteten försämras, ta emot de studenter som uppfyller behörighetskraven för studi- erna. Om det finns fler behöriga sökande än platser så ska ett urval Hänsyn tas då till de sökandes meriter. För utbildning på grundnivå ska minst en tredjedel av platserna tillsättas efter betyg och minst en tredjedel utifrån resultat på högskoleprovet. Högst en tredjedel av platserna får alltså tillsättas genom ett annat urval – denna andel kan dock utökas efter tillstånd från Universitets- och högskolerådet. förs enligt lagen (1998:621) om misstanke- register av . Ändamålet med registret är, enligt 2 § att underlätta tillgången till sådana uppgifter om skälig miss- tanke om brott som behövs i verksamhet hos bland andra Polis- myndigheten för att förebygga, upptäcka och utreda brott och för sådan lämplighetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i författning. ska, enligt 2 § lagen (1998:620) om belastningsregister, föras för att ge information om sådana belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos bland andra för att förebygga, upptäcka och utreda brott och vid sådan lämplighetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i författning. Som vi redogjort för, kontrolleras de sökandes lag- lydighet inför antagningen till grundutbildningen till polisman, mot bakgrund av den möjlighet till lämplighetsprövning som anges i 4 § förordningen (2014:1105) om grundutbildning till polisman. Det görs genom att tar ut uppgifter ur både misstankeregistret och belastningsregistret. Detta informeras de sökande dock inte om (på förhand) och det finns inte heller några föreskrifter om vilka kriterier som ska gälla när en sökande ska bedömas lämplig utifrån dessa kontroller. En bedömning av laglydighet görs även på flera andra områden; det är vanligast när det gäller anställning eller uppdrag och det gäller till exempel anställning som notarie, uppdrag som nämnde- man, förordnande som ordningsvakt och skyddsvakt. En kontroll av laglydigheten förekommer också i utbildningssammanhang när det gäller lärare och förskollärare, och även när det gäller personer i allmänhet som kommer i direkt kontakt med barn. Den som tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen som leder till lärarexamen eller förskollärarexamen ska lämna utdrag ur belastningsregistret Enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800) har den som erbjuds en anställning inom skolverksamhet inom vissa skolformer en skyldighet att lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen.6 Den som inte överlämnar ett utdrag får inte, enligt samma paragraf, anställas. Enligt samma paragraf, andra stycket, andra punkten ska även den som under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt högskolelagen (1992:1434) eller en yrkesutbildning inom vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet, lämna ett sådant utdrag. Den som inte har lämnat ett sådant registerutdrag får inte tas emot i verksamheten. En enskild har enligt 9 § andra stycket 2 lagen om belast- ningsregister rätt att få ett begränsat utdrag om sig själv enligt bestämmelser i skollagen. I 22 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister föreskrivs vad ett sådant utdrag ska innehålla. Anledningen till att man har valt en lösning där den enskilde själv ska begära ut ett utdrag ur registret är troligen att den verksamhetsförlagda delen av utbildningen kan genomföras av många huvudmän och att det inte vore rimligt att lägga till alla dessa i 10 § förordningen om belastningsregister, där de till vilka uppgifter får lämnas ut, listas. Personer som ska arbeta med barn ska på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret Enligt 1 § lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, ska den som erbjuds en anställning visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och 6 ”(…) inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. (…).”, citat från 2 kap. 31 § skollagen (2010:800). regelbunden kontakt med barn och om den som erbjuder anställ- ningen begär det.7 Enligt 3 § gäller kravet att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret också för den som inte erbjuds anställning, men erbjuds eller tilldelas uppgifter som innebär direkt och regel- bunden kontakt med barn om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten, eller praktiktjänstgöring. Föreskrifter för bedömningen av laglydighet för den som ska förordnas som ordningsvakt Enligt 4 § lagen (1980:578) om ordningsvakter får bara den för- ordnas till ordningsvakt, som med hänsyn till laglydighet och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Det är som förordnar ordningsvakter. Dåvarande beslutade om föreskrifter och allmänna råd om ordningsvakter. 8 Femte kapitlet rör laglydighets- och lämplighetsprövningen. Enligt 1 § ska prövningen ske genom att uppgifter inhämtas från belastningsregistret och misstanke- registret, men även genom hänsynstagande till övriga tillgängliga uppgifter. I 2 § anges vilka kriterier som ska användas för beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande laglydighet och ges allmänna råd om hur bedömningen av laglydigheten ska göras. En huvudregel bör vara att hänsyn tas endast till brott som inträffat , men att tiden bör utsträckas om det handlar om ett brott för vilket fängelse har utdömts som påföljd. Vidare föreskrivs att bör överväga att avslå ansökan från en sökande som begått brott med fängelse i straff- skalan och att en ansökan alltid ska avslås om det handlar om upp- såtliga brott mot liv och hälsa, frihet och frid, tillgreppsbrott, vapen- och narkotika- och dopningsbrott och några brottstyper till. 7Det gäller anställning i staten, en kommun, ett landsting, ett företag (en fysisk eller juridisk person som bedriver näringsverksamhet) eller en organisation (en juridisk person som inte är ett företag) enligt vad som anges i 1 § och definieras i 2 § nämnda lag. 8Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om ordningsvakter, 2012:17 FAP 692-1. Eftersom reglerna om säkerhetsskydd har relevans för antagningen till grundutbildningen till polisman , är det nödvändigt med en relativt utförlig redogörelse av regleringen. Reglering av säkerhetsskyddet i staten Säkerhetsskyddslagen (1996:627) gäller, enligt 1 §, vid verksamhet hos bl.a. staten.9 I säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) finns närmare bestämmelser om tillämpningen.10 Vi återger i det följande de regler som är av störst betydelse när det gäller den nuvarande grundutbildningen till polisman och utformandet av en högskole- utbildning som leder till polisexamen.