sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — , Gymnastik- och , , , , , , , , , , Kungl. Utredningen har även haft enskilda samtal med följande styrelseordförande: Utredaren är själv styrelseordförande för konstnärliga högskola. Möten med lärare/forskare Lärare och forskare som deltagit i gruppmöten med utredningen: , , Kungl. , , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan , Kungl. Tekniska högskolan , högskola , , , , , , , högskola , (SULF) , Studenter som deltagit i gruppmöte med utredningen: , , universitets studentkår , , Naturvetar- och Teknologkår , Linnéstudenterna , för utbildningsvetenskap och Filosofisk fakultet vid Möten med enskilda personer Utredningen har haft möten med ett antal enskilda personer för att diskutera särskilda frågor inom utredningens område. . Carrasco, , , professor i idé- och lärdomshistoria, , särskild utredare, fd universitetskansler , utredare, , särskild utredare, fd styrelseordförande för , fd statssekreterare vid , Lunds universitets , fd statssekreterare vid , Bo Seving, , statssekreterare vid , Sonera & , , universitetskansler , senior rådgivare, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Utredningen har haft ett antal möten med och föredragningar för myndigheter och andra organisationer och grupper. Det handlar om större möten med i de flesta fall 10-50 deltagare. Nedan listas ett urval av sådana möten. Utredningen har dessutom haft två hearings för att informera om arbetet (se kapitel 2). , personalen , chefsgrupp , chefsgrupp , chefsgrupp , ledningsgrupp och forskningspolitisk avdelning Förvaltningschefer vid medelstora och små högskolor Förvaltningschefer vid universitet och större högskolor Ingeniörsvetenskapsakademien, arbetsgrupp för forskning Kungl. , FoU-referensgrupp , kårordföranden , , HELP-kurs för vicerektorer och dekaner , seminarium i : Tänk om utvärdering blir högskolans främsta uppgift? Utredningen ska enligt direktiven samråda med , och . Utredningen har haft ett antal möten med företrädare för dessa organisationer. De har även varit representerade i utredningens referensgrupp (bilaga 4). Tabell 1 Ledningsorgan som föreslår resursfördelning till institution/motsv.1 Lärosätena är sorterade efter vilket organ som är förslagställare (för färgkodning se figur 7.1) Föreslå resurs institutioner/motsvarande Högskolestyrelsen fattar beslut om budgetunderlaget för tillsammans med högskolans strategier utgångspunkt för revidering av högskolans övergripande verksamhetsplan och Rektor fattar beslut om resursfördelning efter beredning i rektors Fördelning av forskningsmedel görs utifrån centralt beslutade principer. innan rektor fattar beslut. Området för medicin och farmaci: och bereder frågor om budget. utbildningsberedning och forskningsberedning bereder beslut Området humaniora och samhällsveten- skap: respektive fakultetsnämnd. Varierar mycket mellan fakulteterna. Beredning sker dock ofta i presidium, ledningsråd eller liknande organ i vilket fakultets- Förslaget läggs ofta formellt av dekan. Fakulteterna har budgetberedningar som behandlar förslag från institutionerna om önskat takbelopp mm. finns olika typer av beredningsorganisationer kopplade styrelsens råd för forskningsfrågor, råd för utbildning på forskarnivå och utbildningsråd lämnar förslag inom sina Fakultetsnämnderna vid medicinska fakulteten och teknisk- naturvetenskapliga fakulteten har inrättat ett budgetutskott. Fakultetsnämnderna vid medicinska fakulteten har en forsk- ningsstrategisk nämnd och en utbildningsstrategisk nämnd som lämnar förslag om dimensionering inom sina områden. 1 Eftersom frågan inte finns beskriven i samtliga lärosätens styrdokument innefattar tabellen 24 av de 34 lärosätena. Bilaga 6 SOU 2015:92 Föreslå resurs institutioner/motsvarande Verksamhetsstyrelserna (Styrelsen för forskning, Styrelsen för forskarutbildning och Styrelsen för utbildning) lämnar förslag inom sina områden till universitetsstyrelsen som beslutar om ramen till verksamhetsstyrelserna vilka sedan beslutar om medel till institutionerna. Medel för forskning och forskarutbildning föreslås av Forsk- små förändringar av statsanslagen. , teknik och medier har ett grundutbildningsråd som skapar underlag om strategisk resursfördelning för utbildning på grund- och avancerad nivå. övergripande fördelning av medel för forskning och forskarutb. Akademierna lämnar förslag till verksamhetsplan och budget. Beredningsgrupp med rektor, förvaltningschef, akademichefer och 3 repr. bereder förslag om forsk- ningsmedel till denna beredningsgrupp. Dekan, fakultetens rådsorgan samt Beslut om resursfördelning vid fakulteten för teknik och sam- hälle tas av dekan på förslag av prefekt/administrativ chef. Rambudget för anslag för forskning och utbildning på forskar- nivå vid fakulteten för lärande och samhälle beslutas av dekan efter beredning/rådgivning i ledningsgruppen och i utbildning på forskarnivå som är ett beredande organ till fakultetsstyrelsen. Vid två av fyra fakulteter anges att prefekter lämnar förslag prefekt/motsv. prefekt/motsv. Biträdande förvaltningschef/ekonomichef samt akademichefer Beredningsgrupp tar fram förslag. Grundutbildningens ledningsgrupp; förslår intern dimensione- ring inom takbeloppet. Fördelning av dep.medel sker enligt fastställd fördelningsmodell, vilken revideras löpande. Tabell 2 Beslutsbefogenheter som rör anställning av lektor2 Tomma celler anger att uppgift saknas (för färgkodning se figur 7.1). Lärosätena anges i ordning som följer av högskoleförordningens bilaga 1 2 Vid flera lärosäten finns endast beskrivet i styrdokumenten hur det går till vid en av fakulteterna. Det innebär inte att det alltid går till på samma sätt vid andra fakulteter. och i ingår inte i tabellen. Bilaga 6 SOU 2015:92 (ej samma som nämnd, dvs. SOU 2015:92 Bilaga 6 Bilaga 6 SOU 2015:92 Tabell 3 Lärarförslagsnämnder vid universitet och högskolor3 Tomma celler anger att uppgift saknas (för färgkodning se figur 7.1). Lärosätena anges i ordning som följer av högskoleförordningens bilaga 1 ett stöd vid ut- det efter sakkunniga. Vid behov kan rektor Hela eller delar av (utsedda av lärar- En beredningsgrupp, ett nivå, kan också utses. i flera fall olika "sök- fakultet/sektion: 3 i ingår inte i tabellen. Bilaga 6 SOU 2015:92 förslag av prefekt som (en/skola) grupp med uppgift att anställnings av lektor. grupp som är perma- nent eller för varje SOU 2015:92 Bilaga 6 där rektor är ordf. Om rektor godkänner, går 1 råd för lärar- process som utses och leds av akademichef. Tar fram kravprofil, Bilaga 6 SOU 2015:92 rande chef (prefekt) för att nå breda sök- Ange vilket lärosäte svaret avser: (alla lärosätena uppräknade) Markera det alternativ som passar närmast, eller beskriv i fritext vad som gäller under ”Annat”. Det går även bra att lämna eventuella kommentarer under ”Annat”. Med akademiska ledare avses i enkäten rektor, stf rektor, vicerektor, rektorsråd, dekan, vicedekan, prefekt och andra personer som är ledare för ett vetenskapsområde, en fakultet eller en institution eller motsvarande funktioner. UTSEENDE AV REKTOR OCH REKTORS STÄLLFÖRETRÄDARE A) Hur genomfördes den senaste rekryteringsprocessen av rektor (dvs. processen fram till att styrelsen avgav förslag till regeringen)? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer En rekryteringsgrupp utsågs. Tid för fria nomineringar gavs. En kravprofil fastställdes. En annonsering i nationella medier gjordes. Ange i vilka medier: En annonsering i internationella medier gjordes. Ange i vilka medier: Ett val/hörande genomfördes genom en hörande- eller valförsamling. Ett val/hörande genomfördes bland alla röstberättigade vid lärosätet. B) Om en rekryteringsgrupp fanns – vilka ingick i gruppen? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer. Styrelsens ordförande eller vice ordförande. Övrig styrelseledamot utsedd av regeringen. Lärarnas representant i styrelsen. Annan lärarrepresentant från det egna lärosätet (inklusive lärarrepresentant från en hörande- eller valförsamling). Lärarrepresentant från ett annat lärosäte. Företrädare för de anställda (utsedda i enlighet med personalföreträdarförordningen). Person med annan funktion, ange vilken: Annat: Hur många kandidater till uppdraget som rektor presenterades för hörande av lärarna, övriga anställda och studenterna? A) Föreslog styrelsen den kandidat till regeringen som en majoritet av lärarna, övriga anställda och studenterna förordat vid hörandet? B) Fanns en skriftlig motivering till styrelsens förslag? A) Hur genomfördes den senaste rekryteringsprocessen av rektors ställföreträdare (dvs. processen fram till att styrelsen fattade beslut)? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer. En rekryteringsgrupp utsågs. Tid för fria nomineringar gavs. En kravprofil fastställdes. En annonsering i nationella medier gjordes. Ange vilka medier: En annonsering i internationella medier gjordes. Ange vilka medier: Styrelsen beslutade utan någon form av val/hörande. Styrelsen beslutade efter någon form av val/hörande. B) Om en rekryteringsgrupp fanns – vilka ingick i gruppen? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer. Styrelsens ordförande eller vice ordförande. Övrig styrelseledamot utsedd av regeringen. Lärarnas representant i styrelsen. Annan lärarrepresentant från det egna lärosätet (inklusive lärarrepresentant från en hörande- eller valförsamling). Lärarrepresentant från ett annat lärosäte. Företrädare för de anställda (utsedda i enlighet med personalföreträdarförordningen). Annan person (ange): UTSEENDE AV ANDRA AKADEMISKA LEDARE A) Hur utses dekan/motsv. ledare för en fakultet/motsv. Genom utnämning av rektor utan rådgivande val/hörande. Genom utnämning av rektor efter rådgivande val/hörande. Genom utnämning av rektor efter att ett val/hörande genomförts som avgjort frågan (dvs. valet/hörandet är inte rådgivande utan avgörande). Genom direktval (dvs. utan utnämning av rektor). Funktionen finns ej vid lärosätet. B) När dekan/motsv. utses föregås det av: Observera här skillnaden i begreppen i samråd med och efter samråd med. Det förstnämnda innebär att valberedningen och rektor måste vara eniga om förslaget och det sistnämnda betyder att valberedningen inte behöver vara enig med rektor om förslaget. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag i samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag i samråd med rektor. I processen finns inte möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag efter samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag efter samråd med rektor. I processen finns inte möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag utan samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag utan samråd med rektor och utan möjlighet till fria nomineringar. Fri nominering utan valberedning/motsv. A) Hur utses prefekter/motsv. ledare för en institution/motsv. Ange det alternativ som är vanligast förekommande om det går till på olika vis inom lärosätet. Genom utnämning av rektor utan rådgivande val/hörande. Genom utnämning av rektor efter rådgivande val/hörande. Genom utnämning av rektor efter förslag av dekan/motsv. Genom utnämning av dekan/motsv. utan rådgivande val/hörande. Genom utnämning av dekan/motsv. efter rådgivande val/hörande. Genom utnämning av dekan/motsv. efter förslag av institutionsstyrelse/motsv. Genom utnämning av rektor eller dekan/motsv. efter att ett val/hörande genomförts som avgjort frågan (dvs. valet/hörandet är inte rådgivande utan avgörande). Genom direktval, dvs. utan påföljande utnämning av rektor eller dekan/motsv. Prefekten/motsv. rekryteras till en tills- vidareanställning eller till en tidsbegränsad anställning med möjlighet till förlängning. Funktionen finns ej vid lärosätet. B) När prefekter/motsv. utses föregås det av: Observera här skillnaden i begreppen i samråd med och efter samråd med. Det förstnämnda innebär att valberedningen och rektor/dekan måste vara eniga om förslaget och det sistnämnda betyder att valbered- ningen inte måste vara enig med rektor/dekan om förslaget. Du kan kryssa i fler än ett alternativ. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag i samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag i samråd med rektor. I processen finns inte möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag efter samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag efter samråd med rektor. I processen finns inte möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag utan samråd med rektor. I processen finns möjlighet till fria nomineringar. En valberedning/motsv. som lämnar sitt förslag utan samråd med rektor och utan möjlighet till fria nomineringar. Fri nominering utan valberedning. En rekryteringsprocess som överordnat organ (fakultetsledning/motsv.) En rekryteringsprocess som institutions- styrelsen/motsv. RELATIONEN MELLAN LEDNINGS- OCH BESLUTSSTRUKTURERNA Vilka akademiska ledare ingår i universitetsledningen? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer Vicerektorer/motsv. Rektorsråd/motsv. Dekaner/motsv. Prefekter/motsv. Har universitetsledningen arbetsplatser som är fysiskt samlokaliserade? Vilken är relationen mellan ledaren för en fakultet/motsv. och fakultetens nämnd/motsv. Beslut fattas i nämnden/motsv. och ledaren har inga, eller endast ett fåtal och mindre beslutsbefogenheter. Ledaren och nämnden/motsv. har tilldelats olika uppdrag och ansvar beroende på överordnat organs delegationsbeslut och leder därmed verksamheten parallellt. Nämnden/motsv. har inte beslutanderätt utan fungerar rådgivande till ledaren. Det finns en ledare men ingen nämnd/motsv. Det finns varken ledare eller nämnd/motsv. Vilken är relationen mellan ledaren för en institution/motsv. och institutionsstyrelsen/nämnden eller motsv. Beslut fattas i styrelsen/motsv. och ledaren har inga, eller endast ett fåtal och mindre beslutsbefogenheter. Ledaren och styrelsen/motsv. har delegerats olika uppdrag och ansvar beroende på över- ordnat organs delegationsbeslut. Fördel- ningen av mandat och befogenheter varierar därför relativt stort mellan institutioner/motsv. Ledaren och styrelsen/motsv. har delegerats olika uppdrag och ansvar beroende på över- ordnat organs delegationsbeslut men leder i huvudsak verksamheten parallellt. Styrelsen/motsv. har inte beslutanderätt utan fungerar rådgivande till ledaren. Det finns en ledare men ingen styrelse/motsv. Det finns varken ledare eller styrelse/motsv. A) Vilka beslut fattas i regel av högskolans styrelse utöver de beslut där högskoleförfatt- ningarna explicit anger styrelsen som beslutsfattare (såsom årsredovisning, arbetsordning och anställningsordning)? Sätt kryss i samtliga alternativ som stämmer. Långsiktig plan/strategisk plan Rekryterings- eller utnämningspolicy Beslut om lärosätets organisationsstruktur Beslut om inrättande, nedläggning eller sammansslagning av vetenskapsområde/motsv. Beslut om inrättande, nedläggning eller sammansslagning av fakultet/motsv. Beslut om inrättande, nedläggning eller sammansslagning av institution/motsv. Föreskrifter för val till olika funktioner inom beslutsorganisationen Ange andra beslut i fritext: B) Enligt 2 kap. 2 § första stycket högskoleförordningen ska styrelsen besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen. Beskriv till vilken/vilka nivåer i organisationen som styrelsen fördelar resurser (inkludera de senaste två årens beslut). Vilken funktion eller vilket organ har, av högskolans styrelse eller av rektor, delegerats ansvaret för följande beslut? Före autonomireformen var det reglerat i högskoleförfattningarna att dessa beslut skulle fattas av fakultetsnämnd eller särskilt organ. Områdes- Fakultets- Institutions- Vice- nämnd/motsv.nämnd/motsv. styrelse/motsv. rektor/motsv.Dekan/motsv.Prefekt/motsv. A) Om utbild- ningens kvalitet, effektivitet och uppläggning? B)Att fastställa utbildningsplan för utbildning på grundnivå och avancerad nivå? C)Att fastställa kursplan för utbildning på grundnivå och avancerad nivå? D)Om forskning och konstnärligt utvecklings- arbete? E)Att fastställa utbildningsplan för forskar- utbildning? F)Att fastställa kursplan för forskarutbild- ning? G)Att fastställa inom vilka ämnen utbild- ning på forskar- nivå ska anordnas? REKRYTERING, STÖD FÖR OCH UTBIDLNING AV AKADEMISKA LEDARE Vilka insatser görs för att stärka ledarskapet hos akademiska ledare? (här avses insatser som exempelvis utbildningar, ledarskapsforum och mentorsystem). Ange om insatsen är obligatorisk eller inte. Vilket administrativt stöd finns för akademiska ledare? Finns ekonomiska eller andra incitamentshöjande insatser för att rekrytera akademiska ledare? (här avses insatser som uppdragstillägg, utökad forskningstid efter avslutat uppdrag etc.) Vilka kvalifikationskrav utöver de akademiska kvalifikationerna finns för akademiska ledare? A) Vilka av följande ledare är externt rekryterade? Här avses den senast avslutade rekryteringen och personer som inte var anställda vid det egna lärosätet före rekryteringen. Ingen av dem är externt rekryterade B) Vilka av följande ledare är externt rekryterade? Ange även andel externt rekryterade där så är möjligt. Vicerektor/motsv. Ange andel i procent: Rektorsråd/motsv. Ange andel i procent: Dekan/motsv. (inkludera även prodekan och vicedekan/motsv. om det finns) Ange andel i procent: Prefekt/motsv. Ange andel i procent: Annan: Ingen av dem är externt rekryterade A) Vilka av dessa ledare är rekryterade utanför ? Här avses personer som före rekryteringen hade en anställning eller var verksamma i ett annat land än . Ingen av dem är rekryterade utanför B) Vilka av dessa ledare är rekryterade utanför ? Ange även andel där så är möjligt. Vicerektor/motsv. Ange andel i procent: Rektorsråd/motsv. Ange andel i procent: Dekan/motsv. (inkludera även prodekan och vicedekan/motsv. om det finns) Ange andel i procent: Prefekt/motsv. Ange andel i procent: Ingen av dem är rekryterade utanför Hur många av dessa är kvinnor respektive män? Ange antal personer. Vicerektor/motsv. Rektorsråd/motsv. Dekan/motsv. (inkludera även prodekan och vicedekan/motsv. om det finns) Prefekt/motsv. Har det genomförts (), genomförs det eller planeras det särskilda insatser för att öka andelen akademiska ledare av underrepresenterat kön? Klicka på nästa för att avsluta enkäten! Tack för din medverkan! Förkortningar av universitet och högskolor Följande förkortningar används i samband med redovisningar av lärosätenas enkätsvar. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Deltagande med väpnad styrka