sou · H4B381d6 · 2016-11-25 00:00:00 — •ta ställning till om de skillnader i regelverket som finns för olika slags bostäder alltjämt är sakligt motiverade samt vid behov lämna förslag om hur skillnaderna kan undanröjas. Avhysning innebär verkställighet av en förpliktelse för en tidigare ägare eller nyttjanderättshavare att flytta ifrån t.ex. en bostad. Det är en ingripande åtgärd och behovet av skyddsregler är påtagligt, inte minst när barn är berörda. Reglerna om avhysning bör vara u- tformade på ett sätt som möjliggör för de sociala myndigheterna att i ett tidigt skede ge den enskilde den hjälp som han eller hon kan behöva, men även för den enskilde att själv kunna ordna sina för- måste sökandens intresse av att avhysningen blir verkställd och att verkställigheten inte fördröjs beaktas. Det är alltså av stor betydelse att reglerna om tidsfrister och förutsättningarna för att bevilja anstånd med att verkställa en avhysning är ändamålsenliga. I flera fall hittar parterna en frivillig lösning efter det att en ansökan om avhysning har getts in. Eftersom en frivillig lösning alltid är att föredra i dessa sammanhang, bör reglerna också vara utformade på ett sätt som främjar sådana lösningar. Med hänsyn till att redan en ansökan om avhysning skapar ett stort obehag hos svaranden och dennes familj är det önskvärt att dessa lösningar kommer till stånd redan före det att ansökan om avhysning ges in. Det skulle även vara arbetsbesparande för . Om svaranden vid en avhysning inte själv tar hand om sin eller annans egendom i bostaden, är skyldig att transportera bort egendomen och ordna med förvaring. Denna hantering av avhysningsgods innebär praktiska svårigheter och är kostsam. Det finns mot den bakgrunden skäl att överväga om de nuvarande reglerna är ändamålsenliga. Det finns t.ex. skäl att överväga om det vid avhysning från bostad bör finnas en uttrycklig möjlighet för att redan i ett tidigt skede göra sig av med egendom som svaranden inte visar intresse för och som saknar eller har ett lågt försäljningsvärde. •ta ställning till om reglerna om avhysning med avseende på gällande tidsfrister och förutsättningar för anstånd är ändamålsenliga och hur reglerna i övrigt bör vara utformade för att parterna i större utsträckning ska kunna uppnå frivilliga lösningar, •ta ställning till på vilka sätt hantering av avhysningsgods kan effektiviseras, och •ta ställning till om det i övrigt finns behov av att ändra reglerna om avhysning i syfte att uppnå en ändamålsenlig ordning. Medverkan till frivilliga lösningar och processledning De utsökningsrättsliga reglerna när det gäller betalningsförpliktelser syftar till att borgenären tvångsvis ska få sin fordran betald. En fullgörelse som sker tvångsvis kan dock innebära nackdelar för både gäldenären och borgenären. För gäldenären kan tvångsförsäljning av utmätt egendom leda till en lägre köpeskilling än annars och till att kostnader av skilda slag uppkommer. Dessa omständigheter kan i sin tur leda till att borgenären inte får full täckning för sin fordran eller att betalningen fördröjs. Det kan därför vara gynnsammare för bägge parter om betalning av skulden kan ske på frivillig grund. Särskilt för borgenären kan en frivillig medverkan leda till ett bättre utfall. Förutsättningarna för att uppnå frivilliga lösningar skulle kunna förbättras av en ökad medverkan från sida. En jämförelse kan göras med de allmänna domstolarnas skyldighet att verka för samförståndslösningar. förutsättningar för att processleda parterna skulle också kunna förbättras i syfte att effektivisera utsökningsförfarandet. Genom ändringar i fråga om roll som neutral verkställare och opartisk myndighet bör det finnas förutsättningar för ökad medverkan från i dessa avseenden. •ta ställning till på vilka sätt möjligheter till processledning och medverkan till frivilliga lösningar kan förbättras. Exekutiv försäljning och redovisning av influtna medel I de fall en gäldenär har visat sig ha utmätningsbar egendom är det av stor betydelse att egendomen kan säljas med bästa möjliga ekonomiska resultat och att det kan ske på ett snabbt och smidigt sätt. Som nämns ovan har reglerna om exekutiv försäljning av lös egendom moderniserats, bl.a. genom möjlighet till e-auktioner. Det finns anledning att nu även överväga hur reglerna om exekutiv försäljning av fast egendom kan moderniseras bl.a. för att i större utsträckning kunna anpassa försäljningsförfarandet efter vad som är lämpligt i det enskilda fallet. Det kan handla om att förbättra förutsättningarna för att använda fastighetsmäklare men även att möjliggöra en ökad användning av modern teknik. Det kan inte uteslutas att det i detta sammanhang finns utrymme att ytterligare modernisera reglerna om försäljning av lös egendom. I den avslutande fasen av utmätningsprocessen ska de medel som har blivit utmätta eller annars flutit in redovisas, t.ex. ska medlen fördelas mellan borgenärerna och betalas ut. Reglerna om fördelning av influtna medel innebär att fördelning i vissa situationer måste ske efter ett särskilt sammanträde. Det gäller t.ex. då fast egendom har sålts exekutivt på auktion. I de fall där det inte är förenat med några svårigheter att fördela de influtna medlen kan det ifrågasättas om det ska vara obligatoriskt att hålla ett särskilt fördelningssammanträde. Även i övrigt finns det ett behov av att se över reglerna om redovisning av influtna medel i syfte att göra denna fas smidigare och mer effektiv. •ta ställning till hur reglerna om exekutiv försäljning av fast egendom kan moderniseras och om reglerna avseende försäljning av lös egendom behöver förändras ytterligare, och •ta ställning till hur reglerna om redovisning av influtna medel kan förenklas och i övrigt moderniseras. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för näringslivet, särskilt för små och medelstora företag, enskilda och det allmänna. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män. Om utredarens förslag medför ökade kostnader för det allmänna, ska förslag till finansiering redovisas. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , , andra berörda myndigheter, företag och organisationer i den utsträckning det bedöms lämpligt. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som är befogade. Utredaren ska vidare uppmärksamma och beakta internationella åtaganden. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår i . Utredaren ska särskilt följa arbetet med anledning av dom i målet Olsby mot (ECHR 36124/06). Om utredaren bedömer att det finns fördelar med att redovisa delar av uppdraget separat, får uppdraget redovisas genom delbetänkanden. Uppdraget ska redovisas . Motsvaras helt eller delvis vår föreslagna § 1 kap. 1 och 3 §§ 1 kap. 1 § och 2 kap. 1 § 1 kap. 2 § 1 kap. 1 § 1 kap. 4 § 1 kap. 7 § 1 kap. 5 § 1 kap. 8 § 1 kap. 6 § 1 kap. 7 § 1 kap. 6 § (definitioner) 1 kap. 8 § 3 kap. 32 § 1 kap. 9 § 3 kap. 33 § 1 kap. 10 § 3 kap. 34 § 1 kap. 11 § 3 kap. 35 § 1 kap. 12 § 3 kap. 36 § 2 kap. 1 § 3 kap. 1 § 2 kap. 2 § 3 kap. 2 § 2 kap. 5 § 3 kap. 4 § 2 kap. 6 § 3 kap. 5 § 2 kap. 7 § 3 kap. 6 § 2 kap. 8 § 3 kap. 7 § 2 kap. 9 § 3 kap. 8 § 2 kap. 10 § 3 kap. 11 § 2 kap. 11 § 3 kap. 12 § 2 kap. 12 § 3 kap. 13 § 2 kap. 13 § 3 kap. 14 § 2 kap. 14 § 3 kap. 15 § 2 kap. 15 § 3 kap. 16 § 2 kap. 16 § 3 kap. 17 § 2 kap. 17 § 3 kap. 18 § Bilaga 2 SOU 2016:81 Motsvaras helt eller delvis vår föreslagna § 2 kap. 18 § 3 kap. 19 § 2 kap. 19 § 3 kap. 20 § 2 kap. 20 § 3 kap. 21 § 2 kap. 21 § 3 kap. 22 § 2 kap. 22 § 3 kap. 23 § 2 kap. 23 § 3 kap. 24 § 2 kap. 24 § 3 kap. 25 § 2 kap. 25 § 3 kap. 26 § 2 kap. 26 § 3 kap. 27 § 2 kap. 27 § 3 kap. 28 § 2 kap. 28 § 3 kap. 29 § 2 kap. 29 § 3 kap. 30 § 2 kap. 30 § 3 kap. 31 § 3 kap. 1 § 2 kap. 1 § 3 kap. 2 § 2 kap. 2 § 3 kap. 3 § 3 kap. 4 § 3 kap. 5 § 3 kap. 6 § 2 kap. 4 § 3 kap. 7 § 2 kap. 5 § 3 kap. 8 § 2 kap. 6 § 3 kap. 9 § 2 kap. 7 § 3 kap. 10 § 2 kap. 8 § 3 kap. 11 § 2 kap. 10 § 3 kap. 12 § 2 kap. 10 § 3 kap. 12 a § 2 kap. 11 § 3 kap. 13 § Se bestämmelser om dom 3 kap. 14 § 2 kap. 13 § 3 kap. 15 § 2 kap. 15 § 3 kap. 16 § 2 kap. 16 § 3 kap. 17 § 2 kap. 17 § 3 kap. 18 § 2 kap. 18 § 3 kap. 19 § 2 kap. 14 § 3 kap. 20 § 3 kap. 21 § 2 kap. 20 § 3 kap. 22 § 2 kap. 21 § 3 kap. 23 § 2 kap. 4 § och 2 kap. 19 § 3 kap. 24 § SOU 2016:81 Bilaga 2 Motsvaras helt eller delvis vår föreslagna § 16 kap. 1 § 1 kap. 6 § 4 16 kap. 2 § 15 kap. 1 § 16 kap. 3 § 15 kap. 2 § 16 kap. 4 § 15 kap. 3 § 16 kap. 5 § 15 kap. 4 § 16 kap. 6 § 15 kap. 5 § 16 kap. 7 § 15 kap. 6 § 16 kap. 8 § 15 kap. 7 § 16 kap. 9 § 15 kap. 8 § 16 kap. 11 § 16 kap. 1 § 16 kap. 12 § 16 kap. 2 § 16 kap. 12 a § 16 kap. 3 § 16 kap. 13 § 16 kap. 4 § 16 kap. 14 § 16 kap. 5 § 16 kap. 15 § 16 kap. 6 § 16 kap. 16 § 16 kap. 7 § Dispositiva tvistemål som avgjorts i tingsrätt genom en stadfäst förlikning åren 2012–2015 Tabellerna nedan utvisar hur många dispositiva tvistemål som avgjorts i tingsrätt genom en stadfäst förlikning åren 2012–2015. Dispositiva (ordinära) tvistemål avgjorda genom stadfäst förlikning Dispositiva (förenklade) tvistemål avgjorda genom stadfäst förlikning Exempel på innehåll i ett utsökningsavtal Mellan X /å ena sidan/ och X/å andra sidan/ har denna dag i mål X beträffande utsökningstiteln följande X ska till X betala X kr. Betalning ska göras senast den X. / Betalning ska göras med X kr den siste i X–X. / Om betalning enligt detta avtal uteblir förfaller kvarvarande obetalda belopp jämte ränta och kostnader enligt utsökningstiteln omedelbar betalning. X ska senast den X ha avflyttat från X. Om detta avtal fullföljs ska verkställighet enligt utsökningstiteln ske. Om betalning/avflyttning inte sker enligt detta avtal ska verkställa betalningsförpliktelsen/avhysningen i enlighet med utsökningstiteln. / När betalning enligt betalningsplanen/avflyttning skett ska ansökan om verkställighet återkallas av X. ……….................................. Detta avtal har upprättats av ……………………………………. Detta avtal har upprättats i 3 exemplar. Parterna har fått ett exemplar. Ett exemplar läggs in i akt. Register och andra källor som kan få information från1 I beskattningsdatabas finns uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för författningsreglerade ändamål. Bestämmelserna om databasens ändamål och innehåll m.m. finns i lagen (2001:181) och förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Databasen innehåller uppgifter som avser både fysiska och juridiska personers deklarationer. Bl.a. finns person- och adressuppgifter och kontrolluppgifter som visar arbetsgivare, inkomst, skatteavdrag samt kapital och ränte-/avkastningsuppgifter. Dessutom finns uppgifter om varje fastighet, dess beteckning och taxeringsvärde samt ägarförhållanden i fåmansföretag. Uppgifterna i beskattningsdatabasen kan ändras under taxeringsarbetets gång. Uppgifter om preliminära debiteringar uppdateras löpande, medan inkomstuppgifter registreras en gång . har åtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen. 1 Sammanställningen gör inte anspråk på att vara uttömmande. behandlar personuppgifter för att kunna administrera olika förmåner och bidrag. Det kan exempelvis handla om att betala ut sjukpenning, föräldrapenning och barnbidrag. behandling av personuppgifter sker huvudsakligen i olika socialförsäkringsregister2. Särskilda bestämmelser för dessa register finns i socialförsäkringsbalkens (2010:110) kap. 114. Socialförsäkringsregistren ingår i den s.k. socialförsäkringsdatabasen. De flesta personuppgifter som finns i socialförsäkringsdatabasen hämtar in från de enskilda själva. Personuppgifter som hämtar in från andra myndigheter är exempelvis folkbokföringsuppgifter från , uppgifter om studerande från och uppgifter om arbetslösa från Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Exempel på personuppgifter som lämnas ut från socialförsäkringsdatabasen är uppgifter om tidsperioder och förmånsbelopp till , , , kommunerna och . har åtkomst till vissa uppgifter i socialförsäkringsdatabasen. har tillgång till Statens personadressregister (SPAR). SPAR är ett offentligt register som omfattar alla svenska och utländska medborgare som är folkbokförda i . I SPAR ingår även personer som har fått ett samordningsnummer och vars identitet är fastställd. är ansvarigt för SPAR3. Bestämmelser som gäller SPAR finns i lagen (1998:527) och förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret samt i föreskrifter om utlämnande av uppgifter ur SPAR (SKVFS 2011:06 samt SKVFS 2012:06). De uppgifter som finns är personnummer, namn, folkbokföringsadress, folkbokföringsdatum, folkbokföringsort, län, kommun, församling, svensk eller utländsk särskild postadress som anmälts till folkbokföringen, avliden, utvandrad och senaste 2Exempel på några socialförsäkringsregister är sjukförsäkringsregistret, bidragsregistret, arbetsskaderegistret, registret för handikappersättning och vårdbidrag, registret för sjukersättning och aktivitetsersättning, ålderspensionsregistret och intjänanderegistret. 31 a § förordningen (2007:780) med instruktion för . ändringsdatum i SPAR. Vidare finns uppgift om make/maka/partner och om vårdnadshavare för barn . I det s.k. näringslivsregistret tillhandahåller information om svenska företag. Via näringslivsregistret går det att söka fram organisationsnummer och företagsnamn, information om försäkringsförmedlare, information om värdepappersinstitut samt går det att söka i registret mot penningtvätt. Mot en avgift går det att få fram uppgifter om ett företags styrelse, vilka ärenden ett företag har skickat in till samt går det att ladda ner årsredovisningar, bolagsordningar, stadgar, ekonomiska planer och e-regi- streringsbevis. har inte egen åtkomst till registret, men kan få uppgifter ur registret. I äktenskapsregistret finns uppgifter om domar, beslut och registreringar vid allmänna domstolar som gäller rättsförhållanden mellan äkta makar och registrerade partner. Exempel på uppgifter som finns i registret är domstolens namn eller registreringsdatum, domens datum, målets eller ärendets nummer, lagrum, makarnas namn, antal barn och vigseldatum. Vidare finns uppgift om äktenskapsförord, äktenskapsskillnad, hemskillnad, boskillnad och gåvor mellan makar och bodelningshandlingar. Värdepapper registrerade hos Euroclear (Euroclear) är centrala värdepappersförvarare. Euroclear utför bl.a. clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande värdepapper. I rollen som central värdepappersförvarare för Euroclear register över de flesta aktier och räntebärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Vidare tillhandahåller Euroclears system värdepapperskonton samt administrerar de bolagshändelser som inträffar i respektive värdepapper. kan göra elektroniska förfrågningar hos Euroclear om en gäldenär har några aktier eller andra värdepapper registrerade och om aktierna är pantsatta. För förvaltarregistrerade aktier måste vända sig till banken eller fondkommissionären för att få upplysningar. Transportstyrelsen ansvarar bl.a. för register över järnvägsinfrastruktur och järnvägsfordon, luftfartygs- och inskrivningsregistret, fartygs- och sjömansregistret, registrering av avtal om båtbyggnadsförskott, och vägtrafikregistret4. är ett register över landets alla fordon och körkortsinnehavare. Bestämmelser om vägtrafikregistret finns i lagen (2001:558) och förordningen (2001:650) om vägtrafikregister. Företag, myndigheter och organisationer som i sin verksamhet hanterar fordon eller behöver information om fordon och dess ägare har möjlighet att få tillgång till vägtrafikregistret. har tillgång till vägtrafikregistret och kan via det få tillgång bl.a. till uppgifter om vem som är registrerad ägare till ett visst fordon, vilka fordon en viss person är registrerad som ägare till och tidigare ägare till ett visst fordon. är inrättat för registrering av skepp, skeppsbyggen och båtar. Alla skepp måste vara registrerade i fartygsregistret. Kravet om registrering gäller även för båtar som används yrkesmässigt (till bogsering, bärgning, transport av gods eller passagerare, fiske) och båtens skrov är . I skeppslista som ges ut en gång finns uppgifter om samtliga registrerade skepp och båtar. I luftfartygsregistret finns information om interimistisk registrering, registrering av luftfartyg, äganderättsändring, avregistrering av luftfartyg, försäkring av luftfartyg och registrering av nödradiosändare. 4 5 § förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. () och svensk Galopp (SG) för ett ägarregister som innehåller uppgifter om ägare till trav- och galopphästar. kan få uppgifter per telefon om en person är registrerad som ägare till en viss häst och ytterligare upplysningar lämnas efter en skriftlig förfrågan. har ett centralt elektroniskt register över bl.a. vapeninnehav. Om det finns skäl att tro att en gäldenär har vapen tar kontakt med och kan på så vis få nödvändiga uppgifter om vapeninnehav. Lantmäteriet är förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsindelning, om grundläggande geografisk information och fastighetsinformation, om inskrivning enligt jordabalken och om geodetiska referenssystem. Lantmäteriet ansvarar för drift och förvaltning av fastighetsregistret som förs med stöd av lagen (2000:224) och förordningen (2000:308) om fastighetsregister. är officiella register över hur marken är indelad och över vem som äger vad. innehåller även information om adresser, byggnader och fastighetstaxering. Informationen används bland annat för kreditgivning och identifiering av rätt ägare vid fastighetsförsäljningar. har åtkomst till information i fastighetsregistret. En företagsinteckning är en särskild säkerhetsrätt som har skapats för att näringsidkare ska kunna använda sin rörelseegendom, exempelvis ett varulager, som kreditsäkerhet. Enligt lagen (2008:990) om företagshypotek är inskrivningsmyndighet. har åtkomst till information i företagsinteckningsregistret. Några författningar som innehåller en särskild föreskrift om verkställighet eller hänvisning till lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.1 Kupongskattelagen (1970:624) 22 § Om en värdepapperscentral eller ett aktiebolag inte betalar in kupongskatt i föreskriven tid, ska förelägga värdepapperscentralen eller bolaget att fullgöra sin betalningsskyldighet. Obetalda kupongskattebelopp samt dröjsmålsavgifter ska av lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Överklagande av beslut inverkar inte på skyldigheten att betala skatt eller dröjsmålsavgift. 1 Sammanställningen gör inte anspråk på att vara fullständig. Kungörelsen (1973:261) om utbetalning av vissa ersättningar i mål eller ärende vid domstol, m.m. 10 § Indrivning skall begäras för en fordran enligt 8 eller 9 § som inte har betalats inom föreskriven tid. Indrivning behöver dock inte begäras för en fordran som understiger om indrivning inte krävs från allmän synpunkt. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. och i indrivningsförordningen (1993:1229). Aktiebolagslagen (1975:1385) 13 kap. 26 § En avgift enligt 25 § skall efterges, om den underlåtenhet som har föranlett avgiften framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som bolaget inte har kunnat råda över. Av- giften skall också efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande om detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har förekommit i ärendet. Om en avgift inte har betalats efter betalningsuppmaning, skall avgiften lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Lagen (1976:206) om felparkeringsavgift 13 § Åläggande enligt 6 § andra stycket får inte utfärdas senare än efter den dag då överträdelsen skedde. Om en felparkeringsavgift inte betalas efter ett sådant åläggande som avses i 6 § andra stycket skall Transportstyrelsen begära indrivning av avgiften. Regeringen får meddela föreskrifter om att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske oavsett om åläggandet har fått laga kraft. Arbetsmiljölagen (1977:1160) 8 kap. 8 § En sanktionsavgift får tas ut bara om ansökan har delgetts den som avgiftsföreläggandet riktas mot från den tidpunkt då överträdelsen skedde. Ett beslut om att avgift ska tas ut ska genast sändas till . Avgiften ska betalas till från det att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta ska tas in i beslutet. Om avgiften inte betalas inom den tid som anges i andra stycket, ska dröjsmålsavgift tas ut enligt lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. Den obetalda avgiften och dröjsmålsavgiften ska lämnas för indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Bötesverkställighetslagen (1979:189) 6 § Om uppbörd inte skall ske eller om uppbörd inte har lett till full betalning, skall böterna lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Arbetstidslagen (1982:673) 27 a § En sanktionsavgift får tas ut bara om ansökan har delgetts den som avgiftsföreläggandet riktas mot från den tidpunkt då överträdelsen skedde. Ett beslut om att avgift ska tas ut ska genast sändas till . Avgiften ska betalas till från det att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta ska tas in i beslutet. Om avgiften inte betalas inom den tid som anges i andra stycket, ska dröjsmålsavgift tas ut enligt lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. Den obetalda avgiften och dröjsmålsavgiften ska lämnas för indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. En beslutad avgift bortfaller om verkställighet inte har skett efter det att avgörandet vann laga kraft. Lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter 35 § Om skatten inte har betalats inom föreskriven tid, skall skattebeloppet och i förekommande fall dröjsmålsavgift på framställning av inskrivningsmyndigheten eller av annan myndighet som regeringen bestämmer lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst 17 § RIKAB:s beslut om att påföra avgifter enligt denna lag ska anses som beslut av förvaltningsmyndighet och får verkställas, om avgiften är obetald och förfallen till betalning. Verkställighet får ske även om avgiftsbeslutet har begärts omprövat eller omprövningsbeslutet har överklagats. Avser beslutet radio- och TV-avgift, krävs dock att RIKAB har sänt en påminnelse enligt 12 §. Uttagande av avgift handläggs hos som allmänt mål. Lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg 6 § Frågor om påförande av avgift enligt 5 § prövas av allmän domstol efter ansökan, som skall göras av allmän åklagare efter det att överträdelsen upphörde. I frågor om sådan talan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i om åtal för brott på vilket inte kan följa svårare straff än böter och om kvarstad i brottmål. har förflutit efter det att överträdelsen upphörde, får avgift inte påföras. Avgiften tillfaller staten. Avgiften skall betalas till från det att beslutet vann laga kraft.