sou · H3B392 · 2016-01-01 00:00:00 — I slutet av delrapporten återfinns en översikt över möjliga modeller för nominering av ordförande och externa ledamöter i styrelser för universitet och högskolor. Sedan det i föregående avsnitt konstaterats att det finns starka invändningar mot sammansättningen av nuvarande nominerings- grupp behöver andra alternativ övervägas. Flera aspekter behöver kommenteras: om det ska finnas en nomineringsgrupp överhuvud- taget, om det ska vara en nationell eller regional grupp eller en grupp för varje lärosäte, vem eller vilka som ska föreslå och utse personerna i nomineringsgrupperna, hur många personer som ska ingå och om dessa ska ha några särskilda uppgifter eller kvalifi- kationer. Vidare finns det anledning att kommentera nominerings- gruppens uppdrag och arbete. Någon enstaka rektor och styrelseordförande har i intervjuer före- slagit att nomineringsgruppen avskaffas och att förslag på styrelse- ordförande och externa ledamöter tas fram av . Det skulle innebära en återgång till en nationell samordning av frågan liknande den ordning som gällde . En stor majori- tet av rektorerna och styrelseordförandena har dock avstyrkt en sådan modell. Erfarenheten från är också att det är svårt att på ett bra sätt ta fram ett stort antal kandida- ter.16 Ett förslag som framförts för att komma tillrätta med just detta problem är att ändra på mandatperioderna för lärosätena så att de inte sammanfaller utan blir olika, till exempel så att varje halvårsskifte förnyas styrelserna för ett eller ett par lärosäten. Bemanningen av styrelserna skulle då vara ett ständigt pågående arbete inom . Övergången till ett sådant system förefaller dock komplicerad och alltför utdragen. Vidare kvarstår tveksamheter kring hur en hantering inom skulle tillgodose det behov av kunskaper om förhållanden och lämpliga personer för det särskilda lärosätet som krävs för en ändamålsenlig styrelse. Ytterligare ett argument mot en återgång till den tidigare ord- ningen där tar fram förslag till ledamöter, är att det är svårt att beakta alla enskilda lärosätens inflytande över styrelsens kompetensprofil och sammansättning. En ordning där direkt tar fram alla styrelseledamöter innebär också en risk för en alltför politiserad styrning av lärosätena vilket undergräver deras ställning som en självständig kraft i samhället. En stor majoritet intervjuade rektorer och styrelseordförande för- ordar att det ska finnas nomineringsgrupper för att ta fram förslag till externa styrelseledamöter, men åsikterna om hur de ska vara sammansatta och utses varierar. Frågan är om det ska finnas en nationell grupp för att nominera de externa ledamöterna i alla läro- säten, eller om det ska finnas en särskild grupp för varje lärosäte. Det har dessutom föreslagits att en nationell grupp skulle nominera externa ledamöter för universiteten; högskolornas externa leda- möter skulle då nomineras av regionala grupper.17 Vad gäller en nationell nomineringsgrupp för alla lärosäten eller för alla universitet kan liknande invändningar framföras som ovan restes mot en återgång av en hantering inom . Det finns en risk för att en nationell nomineringsgrupp inte fullt ut kan 16Denna problematik beskrivs i departementspromemorian Ett förändrat nomineringsför- farande för vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor (U2011/5414/UH). 17De olika alternativen diskuterades även i ovan nämnda departementspromemoria U2011/5414/UH. beakta varje universitets och högskolas specifika behov av kom- petens i styrelsen. Ett sådant förfarande är enligt utredningen inte heller i linje med bevarandet av universitets och högskolors auto- nomi. I likhet med en stor majoritet av de lärosäten och övriga myndigheter som yttrade sig över förslagen till dagens bestäm- melser, föreslår utredningen sålunda inte en nationell grupp.18 Utredningens bedömning i frågan Alternativet till en nationell nomineringsgrupp behöver inte vara en nomineringsgrupp för varje lärosäte. Det skulle kunna inrättas ett begränsat antal nomineringsgrupper, var och en med ansvar för en grupp av lärosäten. Sådana grupper av lärosäten skulle till exempel kunna vara de tre universiteten i , de konstnärliga hög- skolorna, högskolorna i , och andra konstellationer baserade på geografiska eller funktionella likheter mellan lärosätena. Det finns dock en betydande risk för bristande inflytande från det enskilda lärosätet om inte varje sådan grupp omfattar en med varje berört lärosäte förtrogen person. Nomine- ringsgrupperna blir å andra sidan stora och svårarbetade, och därmed också ineffektiva, om de ska innehålla ett antal ledamöter som har till uppgift att bevaka sitt eget lärosätes intressen. Av dessa anledningar föreslår utredningen i stället att det ska finnas en nomineringsgrupp för varje lärosäte. Det finns 31 statliga lärosäten och det blir därmed enligt förslaget 31 nominerings- grupper. Det bör dock påpekas att enskilda personer mycket väl skulle kunna delta i flera grupper för lärosäten från en och samma geografiska region eller med samma typ av verksamhet. Nästa fråga är hur nomineringsgrupperna för varje lärosäte ska tillsättas. Som redogjorts för ovan har utredningen haft som utgångspunkt att skapa ett nomineringsförfarande som tillåter variation i styrningen och utgår från varje universitets och hög- 18 Remissinstansernas yttranden finns sammanställda i departementsskrivelse , U2011/5414/UH. skolas specifika behov. Motivet till denna utgångspunkt är strävan efter att åstadkomma en styrelse som har relevant kompetens utifrån lärosätets behov och som har förmåga att fatta kom- plicerade beslut. Frågan om avgörande inflytande I remissvaren inför införandet av gällande nomineringsför- farande förordade en mycket stor majoritet av lärosätena, under- stödda av bland annat dåvarande , att lärosätet självt skulle utse nomineringsgrupp, på samma sätt som till exem- pel stiftelsestyrelser utser valberedning till ny styrelse.19 Med utvecklingen av lärosätenas autonomi kunde det också vara natur- ligt att låta lärosätena själva tillsätta nomineringsgruppen, lämp- ligen med den begränsningen att gruppen inte får bemannas med någon styrelseledamot eller person som har sin dagliga verksamhet vid lärosätet. Ytterligare ett argument för att låta lärosätet tillsätta nomineringsgruppen är att det på säkraste sätt garanterar att gruppen kommer att ha ett fungerande samråd med lärosätet och en god kunskap om vilka kompetenser som behövs i styrelsen. Detta förfarande ligger till stor del i linje med utredningens initiala utgångspunkter och har därför länge övervägts. Av utredningens tilläggsdirektiv framgår dock att nomineringsförfarandet inte får innebära att lärosätet eller lärosätets styrelse får ett avgörande inflytande över vilka personer som föreslås. Detta utesluter således ett förfarande där lärosätets styrelse utser hela eller en majoritet av nomineringsgruppen. Utredningen behöver därmed gå vidare i bedömningen om vem eller vilka som ska ha det avgörande inflytandet. Det enkla svaret är att det ska vara nomineringsgruppen, men frågan är dock mer subtil. En omständighet i sammanhanget är att lärosätena i prak- tiken bestämmer vem som ska vara rektor genom det i förordning reglerade hörande- och nomineringsförfarandet inför regeringens anställning av rektor. Processen inför regeringens beslut om anställning av rektor ger i praktiken regeringen mycket liten möjlighet att påverka vem som föreslås anställas som rektor. 19 Se remissammanställning i departementsskrivelse U2011/5414/UH. synpunkt som framförts till utredningen är att lärosätenas makt över rektorstillsättningen bör balanseras genom att regeringen kontrollerar utnämningen av de externa ledamöterna, inte bara formellt utan även i praktiken genom att regeringen tillsätter hela eller delar av nomineringsgruppen. Tilläggsdirektiven förtydligar också att regeringens inflytande över utseendet över styrelse- ledamöter behöver beaktas. Om regeringen tillsätter hela nomine- ringsgruppen utan att konsultera lärosätet finns emellertid risk för en alltför långtgående politisk styrning av lärosätena genom ut- nämningarna av styrelseledamöter. Av dessa anledningar avstyrker utredningen ett alternativ där hela, eller en majoritet av nomine- ringsgruppen, utses av regeringen utan att lärosätet konsulterats. Utredningen har övervägt olika alternativ till vilka – utöver rege- ringen och lärosätets styrelse – som skulle kunna föreslå personer att ingå i nomineringsgruppen. Det skulle kunna vara andra myndig- heter eller organisationer inom sektorn, till exempel Universitets- kanslersämbetet (UKÄ), de statliga forskningsråden, SUHF, eller andra organisationer i samhället, till exempel landshövdingen, läns- styrelserna eller de vetenskapliga akademierna. UKÄ är dock tillsynsmyndighet för lärosätena och bör som sådan inte vara inblandad i tillsättningen av styrelserna. Forskningsråden är inriktade på forskning men inte utbildning, och andra myndigheter inom sektorn har inte heller tillräcklig insikt i alla aspekter på lärosätenas verksamhet. SUHF är ett samarbetsorgan för lärosätena själva och skulle i praktiken huvudsakligen fungera som ombud för de enskilda lärosätena. Landshövdingens medverkan har diskuterats ovan, med en begränsad insyn i lärosätenas verksamhet är det är det tveksamt om de ska ha ett stort inflytande över vilka som föreslås till lärosätesstyrelserna. Det är också svårt att se varför de veten- skapliga akademierna, med sin kunskap om sektorn huvudsakligen koncentrerad till de stora forskningsuniversiteten, ska få ett särskilt inflytande över styrelsernas sammansättning. Utredningens bedömning i frågan Eftersom skäl inte funnits för att involvera andra än regeringen och styrelsen för berört lärosäte vid tillsättningen av nominerings- gruppen är bedömningen att gruppen ska omfatta två personer som lämnar ett förslag i samråd. Utredningen anser vidare att regeringen ska utse nomineringsgruppen. En av personerna i gruppen ska utses direkt av regeringen och en efter förslag från respektive lärosätes styrelse. Den person som föreslås av lärosätet ska bland annat säkra att lärosätets synpunkter på önskade kompetenser och erfarenheter beaktas. Han eller hon ska vara den person som enligt högskoleför- ordningen ska ha god kännedom om lärosätets verksamhet. Utredningen föreslår att denna person varken får vara styrelse- ledamot eller ha sin dagliga verksamhet vid lärosätet. Personen ska föreslås av lärosätets styrelse; frågan är av den karaktären att den bör diskuteras i och beslutas av styrelsen snarare än av rektor. Den person som utses direkt av regeringen ska ha god känne- dom om statlig styrning och offentlig förvaltning. Regeringen ska ha stort förtroende för personens kompetens och förmåga att anlägga ett helhetsperspektiv i nomineringsarbetet, utifrån främst nationella men även regionala avvägningar. Genom regeringens utnämnande av personen tillgodoses regeringens inflytande över nomineringsprocessen. Det bör påpekas att båda personerna i nominerings- gruppen ska ta hänsyn till både lärosätets och regeringens syn- punkter, vilket är en förutsättning då förslaget ska lämnas i samråd. Nomineringsgruppen har full frihet att anlita och konsultera vem de vill i sitt arbete. Stärkt samråd med lärosätet Enligt 2 kap. 7 a § högskoleförordningen ska nomineringsgruppens förslag föregås av ett samråd ”inom och utom högskolan”. SUHF sammanställde 2013 rapporten av utseende av leda- möter i lärosätenas styrelser (Förbundsförsamlingen , dnr 13/069). Uppföljningen är en genomgång av gällande för- farande med en nomineringsgrupp ledd av landshövdingen. Rap- porten visar att nomineringsgrupperna samrått med lärosätena i mycket varierande utsträckning. I vissa fall har rektor haft ett stort inflytande och även själv fått föreslå namn på externa styrelseleda- möter och ordförande, förslag som sedan gått igenom. I andra fall har rektor fått veta att han eller hon inte har något att säga till om i frågan – i dessa fall har nomineringsgruppen uppenbarligen inte följt förordningens instruktion om samråd med lärosätena. En tredjedel av rektorerna anser att kommunikationen med nomine- ringsgruppen varit otillfredsställande. Följden har i ett antal fall blivit att styrelsens sammansättning inte kommit att omfatta den kompetens och kunskap som lärosätet önskat. bör noteras att styrelsens sammansättning vid många andra lärosäten enligt rektorer och styrelseordförande blivit bra. Utredningens bedömning i frågan Utifrån slutsatserna i SUHF:s sammanställning samt utifrån de synpunkter utredningen själv inhämtat i frågan är bedömningen att uppdraget till nomineringsgrupperna bör förstärkas med ett tyd- ligare krav på samråd med det aktuella lärosätet. 3.4Förslag till förfarande vid ny mandatperiod för de externa ledamöterna i styrelsen Nedan beskrivs förslag till tillvägagångssätt i samband med ny mandatperiod för de externa ledamöterna i styrel- sen. Förslagen som lämnas stöds av SUHF, SULF och SFS. Inför en ny mandatperiod ska lärosätets styrelse inkomma till rege- ringen med förslag till: 1.storlek och sammansättning av den nya styrelsen, 2.kompetensprofil i den nya styrelsen och 3.en person som ska ingå i nomineringsgruppen. Regeringen beslutar därefter om: 1.styrelsens storlek och sammansättning, 2.tillsättning av nomineringsgruppen bestående två personer, 3.uppdrag till nomineringsgruppen, innefattande styrelsens kom- petensprofil som fastställts med beaktande av inlämnat förslag från det aktuella lärosätets styrelse. Ledamöter som utses av lärare respektive studenter utses på samma sätt som . Nomineringsgruppen föreslår ordförande och externa ledamöter till lärosätets styrelse. Nomineringsgruppens förslag ska tas fram utifrån uppdraget från regeringen, fastställd kompetensprofil och eventuella andra önskemål som lämnats vid det författnings- reglerade samrådet. Nomineringsgruppen ska eftersträva att lämna ett förslag med jämn könsfördelning. Utredningen anser att rege- ringens ambition om att avpolitisera styrelserna ska kvarstå. Utredningen har valt att inte göra en bedömning av vilka sär- skilda kompetenser som bör ingå i kravprofilen för styrelsen. Frågan bör avgöras i de enskilda fallen, utifrån en bedömning av dels regeringen, dels lärosätet om respektive universitets och hög- skolas behov. Personerna i nomineringsgruppen ska, liksom , ha ett personligt uppdrag från regeringen att genomföra arbetet med att nominera nya styrelseledamöter att utses av regeringen. Utred- ningen föreslår att varje lärosäte arvoderar de två personerna i nomineringsgruppen på motsvarande sätt som . och högskola bör, vid behov, även förse gruppen med adekvat administrativt stöd. Regeringen utser, liksom , de externa ledamöterna i styrelsen samt styrelseordförande baserat på nomineringsgruppens förslag. Det bör här poängteras att även då en särskild nominerings- grupp används för att lämna förslag inför utseende av externa ledamöter i styrelsen är det regeringens ansvar som beslutande instans att göra den slutliga bedömningen innan en person utses. Inför utseende av en extern ledamot ska regeringen därför göra en bedömning i fråga om t.ex. jämn könsfördelning, jäv eller jävs- liknande situationer och intressekonflikter. Om regeringen bedömer att förslaget inte kan följas, ligger det i en nomineringsgrupps uppdrag att lämna ett nytt förslag inför regeringens beslut. Vilka sakliga kriterier som ska tillämpas för att identifiera eventuella jävsförhållanden eller intressekonflikter bedöms från fall till fall beroende på bland annat högskolans inriktning och den verksamhet som den föreslagna personen företräder.20 Nominering av styrelseordförande och externa ledamöter – utredningen föreslår: –att regeringen utser en nomineringsgrupp för varje lärosäte –att varje nomineringsgrupp ska bestå av två personer; en person utses direkt av regeringen och en person efter förslag från respektive lärosätes styrelse –att den av styrelsen föreslagna personen till nominerings- gruppen ska ha god kännedom om lärosätets verksamhet men får inte vara styrelseledamot eller ha sin dagliga verk- samhet vid lärosätet –att bestämmelsen om landshövdingens och studentens del- tagande i nomineringsgruppen stryks ur högskoleförord- ningen –att universitet och högskolor, inför ny mandatperiod för de externa ledamöterna, ska inkomma med ett förslag till kom- petensprofil för den nya styrelsen –att regeringen fastställer kompetensprofil för styrelsen –att kravet på att nomineringsgruppen ska samråda med lärosätet skärps. 20 För ytterligare resonemang kring dessa frågor se bland annat betänkande 2013/14:KU20. Tabell 1 Översikt över möjliga modeller för nominering av ordförande och externa ledamöter i styrelser för universitet och högskolor Svårt för departementet att mobilisera tillräck- beslutar om styrelseordförande och ligt med resurser och kompetens för att med externa ledamöter efter beredning i kvalitet ta fram upp till 8 ledamöter i Risk för bristande inflytande från varje enskilt lärosäte, vilket ska tillgodoses enligt utredningens tilläggsdirektiv, och risk för alltför långtgående politisk styrning av landets En nationell nomineringsgrupp för alla lärosäten. Ett begränsat antal nomineringsgrupper för grupper av lärosäten från en och samma geografiska region eller med samma typ av verksamhet. En nomineringsgrupp för varje läro- säte. Svårt för en enda grupp att mobilisera tillräck- ligt med resurser och kompetens för att med kvalitet ta fram upp alla kandidater till 31 styrelser. Risk för bristande inflytande från varje enskilt lärosäte. Risk för bristande inflytande från varje enskilt lärosäte om inte varje grupp omfattar en med varje berört lärosäte förtrogen person. Om sådana personer ingår blir dock grupperna stora och svårarbetade, och därmed också ineffektiva. Föreslås av utredningen med påpekandet att den av regeringen direkt utsedda personen (se nedan) kan leda flera grupper för läro- säten från en och samma geografiska region eller med samma typ av verksamhet. Lärosätet eller lärosätets styrelse utser eller föreslår hela nomineringsgruppen. Lärosätet eller lärosätets styrelse utser eller föreslår del av nomineringsgruppen. Lärarna utser eller föreslår hela eller delar av nomineringsgruppen. Studenterna utser eller föreslår hela eller delar av nomineringsgruppen. Har tidigare förordats av en stor majoritet av lärosätena och övervägts av utredningen men är inte förenligt med utredningens tilläggs- direktiv. Föreslås av utredningen med preciseringen att lärosätets styrelse föreslår en person som ska ha god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet. Har tidigare förordats av utredningen ständiga lärosäten (SOU 2008:104) men då kopplat till en ny myndighetsform och enligt nuvarande förordning har lärarna rätt att själva utse ledamöter i styrelsen varför de inte bör delta i nomineringen av de externa ledamöterna. Enligt nu gällande förordning utser studenterna en ledamot i nomineringsgruppen men då studenterna har rätt att själva utse ledamöter i styrelsen bör de inte delta i nomineringen av de externa ledamöterna. SOU 2015:92 Bilaga 3 Andra myndigheter eller organisationer inom sektorn utser eller föreslår hela eller delar av nomineringsgruppen, till exempel UKÄ, de statliga forsknings- råden eller SUHF. Andra organisationer i samhället utser eller föreslår hela eller delar av nomine- ringsgruppen, till exempel landshöv- dingen, länsstyrelserna, eller de veten- skapliga akademierna. Regeringen utser nomineringsgruppen utan förslag från lärosätet. Regeringen utser nomineringsgruppen delvis efter förslag från lärosätet. Nomineringsgruppen består av en person. Nomineringsgruppen består av flera personer. Nomineringsgruppen består av två personer. Det finns olika invändningar. UKÄ är tillsyns- myndighet för lärosätena och som sådan inte lämplig, forskningsråden är inriktade på forsk- ning men inte utbildning, andra myndigheter inom sektorn har inte heller tillräcklig insikt i alla aspekter på lärosätenas verksamhet, SUHF är ett samarbetsorgan för lärosätena själva. Dessa organisationer har inte insikt i alla aspekter på lärosätenas verksamhet och utred- ningen har svårt att se varför någon eller några av dessa organisationer ska få ett särskilt in- flytande över styrelsernas sammansättning. Risk för bristande inflytande från lärosätet, vilket ska tillgodoses enligt utredningens til- läggsdirektiv, och risk för alltför långtgående politisk styrning av landets lärosäten. Föreslås av utredningen med nedanstående precisering. Knappast förenligt med utredningens tilläggs- direktiv enligt vilket såväl regeringens som lärosätenas inflytande ska beaktas. Utredningen anser att det är tillräckligt och mest effektivt med två personer enligt nedan- stående förslag. De har naturligtvis full frihet att anlita eller konsultera ytterligare personer. Föreslås av utredningen med preciseringen att regeringen utser båda personerna varav en på förslag av lärosätets styrelse, som ska föreslå en person med god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet. , vice ordförande, , professor, Li , professor, , f.d. rektor f.d. statssekreterare , styrelseordförande, . Tekniska högskolan , ordförande, , ordförande, universitets- och högskoleför- bund (SUHF) därefter ersatt av , ordförande, fr.o.m. 2015-10-01 , f.d. dekanus, Kungl. Tekniska högskolan , rektor, , chef utbildning, forskning och innovation, Svenskt näringsliv & f.d. statsråd , förvaltningschef, , professor, , verkställande ledamot, f.d. rektor , rektor, Sammanställning av genomförda möten Möten vid universitet och högskolor Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , Samhällsvetenskapliga fakulteten , Medicinska fakulteten Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , ordf. Styrelsen för forskarutbildning , ordf. Styrelsen för forskning , ordf. Styrelsen för utbildning Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: , rektor , dekanus Dekaner/motsvarande: , Skolan för industriell teknik och management , Skolan för informations- och kommunikationsteknik , Skolan för elektro- och systemteknik Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , ordf. , ordf. Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , ordf. och socialvetenskap , ordf. , natur- och teknik- vetenskap Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , Fakulteten för natur, teknik och medier , Fakulteten för humanvetenskap Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: , rektor , prorektor , controller , jurist Dekaner/motsvarande: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: , prorektor , förvaltningschef Dekaner/motsvarande: Utbildnings- och forsknings- nämnden , ordf. , chef avdelningen för styrning och kvalitet Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Prefekt/akademichef: Rektor och övrig ledning: Prefekter/akademichef: Rektor och övrig ledning: , vice ordf. Studentkåren Dekaner/motsvarande: , Fakulteten för kultur och samhälle Prefekter/akademichef: Rektor och övrig ledning: Dekaner/motsvarande: , ledamot (prodekan) , ledamot (prodekan) Prefekter/akademichef: Rektor och övrig ledning: , prorektor för utbildning Dekaner/motsvarande: Prefekter/akademichef: Rektor och övrig ledning: , rektor , prorektor , chef gemensamma verksamhetsstödet , HR-chef Prefekter/akademichef: Rektor och övrig ledning: , dean degree programs Prefekter/akademichef: Rektorer som deltog i gruppmöte med utredningen: , konstnärliga högskola , Försvarshögskolan , Gymnastik- och , Linnéuniversitetet Utredningen har även haft enskilda möten med följande rektorer: , , Per , högskola Styrelseordföranden som deltagit i gruppmöte med utredningen: , , , Kungl. , Linnéuniversitetet , Försvarshögskolan ,