sou · H4B378 · 2016-11-08 00:00:00 — Idéburna organisationer bedriver en mängd verksamheter inom det sociala området, bl.a. inom områdena för hälsa, social trygghet och social och samhällelig utveckling.4 Genom olika typer av bidrag kan kommunerna stödja dessa organisationer och ge dem ökade möjligheter att bedriva sin verksamhet i form av frivilligt socialt arbete.5 Bidragen kan vara av olika karaktär, som förenings- eller organisationsbidrag som organisationerna förfogar relativt fritt över, eller verksamhets- eller projektbidrag som är avsedda för en specifik verksamhet. Kommuner och landsting har också möjlighet att utforma bidragsgivningen på olika sätt, för att underlätta för det civila samhället.6 Som ett sätt att i den kommunala bidragsgivningen möta bl.a. önskemål om ökad långsiktighet sker också samarbete med civil- samhället i s.k. idéburna offentliga partnerskap, IOP.7 Utredningen kommer nedan att beskriva denna samverkansform närmare. Bidragsgivning i förhållande till upphandlingsreglerna Gränsdragningen mellan upphandling och bidrag är glidande.8 Upp- handlingsreglerna, som normalt blir tillämpliga när en upphandlande myndighet anskaffar tjänster, syftar bl.a. till att förhindra att kon- kurrensen snedvrids till följd av hur myndigheten tilldelar offentligt finansierade tjänstekontrakt.9 Enligt lagen (2017:000) om offentlig 3Se SOU 2013:12 s. 508 ff. och SOU 2001:31 s. 209 f. 4Jfr SOU 2016:13 s. 73 f., s. 107 f. och s. 391 ff. 5Bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) (KL) måste dock iakttas, vilket bl.a. innebär att den verksamhet som ges bidrag ska vara av allmänt intresse och ha anknytning till kom- munens eller område eller medlemmar, och inte höra till någon annans ansvar, se 2 kap. 1 § KL. 6Utredningen för ett stärkt civilsamhälle har beskrivit olika tillvägagångssätt för att bättre anpassa bidragsgivningen till civilsamhällets önskemål, SOU 2016:13 s. 334 ff. 7SOU 2016:13 s. 334 ff. 8SOU 2013:12 s. 506. 9SOU 2013:12 s. 518. Samverkan med idéburen sektor upphandling (nya ) definieras offentlig upphandling som de åtgärder som en upphandlande myndighet vidtar i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kon- trakt. Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer, och avser leverans av varor, tillhandahåll- ande av tjänster eller utförande av byggentreprenad.10 Bedömningen av om en avtalssituation föreligger ska ske utifrån . Hur ett avtal klassificeras enligt nationell rätt saknar alltså betydelse för frågan om det ska upphandlas eller inte.11 Med ekonomiska villkor avses alla former av ersättningar som en upp- handlande myndighet åtar sig att betala till en leverantör. Enligt är upphandlingsdirektivens bestämmelser om upphandling av tjänster tillämpliga om syftet med kontraktet är att tillgodose de behov som myndig- heten på förhand definierat inom ramen för sina befogenheter, myndigheten i detalj har fastställt tjänstens särdrag och hur tjänsten ska tillhandahållas, kontraktet fastställer en ersättning för tjänsten genom att ett visst pris betalas eller att leverantören får rätten att tillhanda- hålla en tjänst som användarna betalar en avgift för, myndigheten tar initiativet att söka efter en leverantör som den ska anförtro tjänsten till, eller kontraktet innehåller bestämmelser om sanktioner som blir tillämpliga om de kontraktsenliga skyldigheterna inte fullgörs.12 Kriterierna är enligt kommissionen vägledande för att fastställa om kontraktets syfte verkligen är att en tjänst ska tillhandahållas mot ersättning. Det anges dock inte hur många av de ovan listade kri- terierna som ska vara uppfyllda, varför en samlad bedömning måste göras i det enskilda fallet.13 101 kap. 2 och 15 §§ nya . 11SOU 2013:12 s. 507, med hänvisning till dom Auroux, C-220/05, EU:C:2007:31, punkt 40. 12Vägledning om hur Europeiska unionens bestämmelser om statligt stöd, offentlig upp- handling och den inre marknaden ska tillämpas på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt sociala tjänster av allmänt intresse, SWD(2013) 53 final/2, 29.4.2013, s. 105. 13SOU 2013:12 s. 507 f. Samverkan med idéburen sektor Bidragsgivning i förhållande till statsstödsreglerna Det ska nämnas att bidragsgivning kan påverkas av EU:s stats- stödsregler, som tillkommit för att förhindra att konkurrensen på marknaden snedvrids. Dessa bestämmelser måste därför iakttas när en kommun eller ett landsting lämnar bidrag till en ekonomisk aktör eller organisation. Reglerna om statsstöd är komplexa och bygger på ett antal olika begrepp och definitioner (se avsnitt 11). Översiktligt gäller följande hållpunkter i förhållande till stats- stödsreglerna. Enligt EUF-fördraget är som regel alla former av stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenliga med den inre marknaden.14 Som framgått i avsnitt 11 kan begreppet företag i detta sammanhang även omfatta ideella organisationer, om dessa bedöms bedriva ekonomisk verksamhet. Förbudet omfattar även stöd från kommuner och landsting. En förutsättning för att bestämmelserna ska bli aktuella är dock att ersättningen påverkar eller hotar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. En sådan effekt förut- sätter i allmänhet att det finns en marknad som är öppen för kon- kurrens. Verksamhet som har rent lokal karaktär, och som endast är avsedd för lokalbefolkningen omfattas därmed inte av statsstöds- reglerna.15 Det finns dock flera undantag från förbudet som tillåter att stöd lämnas. Ersättningar av mindre betydelse utgör inte statsstöd efter- som sådana ersättningar inte anses påverka den inre marknaden. För tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är gränsen för när en ersättning är av mindre betydelse . Medlemsstaterna får dessutom utge ersättning för utföran- det av sådana tjänster utan att det bedöms som statsstöd, om de 14Artikel 107.1 i EUF-fördraget. Enligt artikel 106.2 gäller dock att företag som anförtros att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte är underkastade reglerna i för- draget, särskilt konkurrensreglerna, om detta förhindrar att företaget kan utföra sitt upp- drag. 15Jfr meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, , s. 4–14, Celex 52012XC0111(02)), avsnitt 2.3. Exempel på verksamhet av rent lokal karaktär är enligt kommissionen simbassänger avsedda att användas främst av lokalbefolkningen, lokala sjukhus som enbart är avsedda för lokalbefolkningen, lokala museer som sannolikt inte drar till sig gränsöverskridande besökare eller lokala kulturevenemang där den potentiella publiken är lokalt begränsad. Samverkan med idéburen sektor kriterier som fastställdes av i Altmark-domen är uppfyllda (se avsnitt 11). När det gäller stöd som är högre än det angivna beloppet har kommissionen i ett särskilt beslut angett att stöd som hör till vissa kategorier av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, under vissa förutsättningar ska undantas från kravet på förhandsanmälan till kommissionen.16 För sociala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse gäller detta oavsett belopp. Om förutsättningarna i beslutet är upp- fyllda, bl.a. vad gäller formerna för tilldelning och beräkning av er- sättning, anses alltså bidrag för utförandet av sådana tjänster oav- sett belopp förenligt med den inre marknaden.17 21.1.2Idéburet offentligt partnerskap (IOP) Utredningens förslag: och Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor får i uppdrag att gemensamt utarbeta en vägledning för hur samverkan mellan det offentliga och idéburna organisationer kan utvecklas genom in- gående av idéburna offentliga partnerskap. Uppdraget ska ge- nomföras i samråd med relevanta aktörer, så som Kommuner och Landsting och civilsamhällets organisationer. Utredningens bedömning: IOP som samverkansform mellan det offentliga och den idéburna sektorn underlättar för idéburna aktörer att utvecklas och möjliggör en mer framskjuten roll för dessa aktörer som utförare av tjänster inom det sociala området. Ingående av IOP ger också utrymme för samarbete mellan det offentliga och idéburen sektor i syfte att utveckla nya arbets- metoder. Möjligheterna att ingå sådana partnerskap ökar genom det undantag i den nya lagen om offentlig upphandling som utredningen föreslår, för upphandling av välfärdstjänster vars värde understiger tröskelvärdet och som inte har ett bestämt gränsöverskridande intresse. 16Kommissionens beslut (2012/21/EU) av om tillämpningen av arti- kel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av all- mänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021). 17SOU 2013:12 s. 513 ff. och SOU 2015:24 s. 403 ff. Samverkan med idéburen sektor På det sociala området har det vuxit fram en särskild form av sam- arbete mellan det offentliga och idéburna aktörer. Forum för frivil- ligt socialt arbete har presenterat ett koncept, s.k. idéburet offent- ligt partnerskap (IOP), som syftar till att kombinera nödvändiga resurser och handlingskraft med de idéburna aktörernas rätt till oberoende. Konceptet är enligt organisationen en tredje väg mellan bidrag och offentlig upphandling.18 Syftet med dessa partnerskap är att utveckla nya lösningar och samarbetsformer kring åtgärder mot sociala problem och ut- maningar. Bakgrunden till samarbetsformen var en önskan att utveckla ett komplement både till generella bidrag till den idéburna verksamheten och till upphandlingskontrakt där ändamålet var ett specifikt uppdrag. Partnerskapen beskrivs som en samverkansmodell som inte bygger på marknadsmekanismer och kommersiella kon- trakt, utan grundas på ömsesidighet. Det offentliga svarar för viss typ av stöd, t.ex. tillhandahållande av lokaler och vissa verksam- hetsbidrag, medan de idéburna organisationerna ansvarar för driften av själva verksamheten.19 Förutsättningarna för att ett IOP ska kunna ingås är enligt Forum verksamheten sker på initiativ av den idéburna organisationen, verksamheten är ett led i att förverkliga ett politiskt program eller plan där de idéburna organisationerna särskilt nämns, verksamheten inte kan ses som en del av föreningsbidraget, det inte finns en marknad eller konkurrenssituation att vårda, båda parter finansierar verksamheten (med pengar eller andra insatser), verksamheten inte detaljregleras från kommunens sida, och verksamheten avses bedrivas under en längre tid.20 18SOU 2011:73 s. 249 f. 19SOU 2013:12 s. 509 f. 20Det sistnämnda kriteriet anges inte längre av Forum, se . Jfr SOU 2016:13 s. 398. Samverkan med idéburen sektor Ett IOP ingås genom att parterna kommer överens om vilken verk- samhet som ska bedrivas av den idéburna organisationen, med vilka mål och inom vilka ramar samt att kommunen lämnar ett ekonomiskt stöd till driften av verksamheten. Överenskommelsen bör enligt Forum nedtecknas i ett kontrakt.21 IOP som samarbetsform ökar Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (UFC) har i sitt arbete undersökt olika former för samverkan mellan kommunerna och civilsamhällets organisationer, och även olika former av IOP-kon- cept. IOP som samarbetsform ökar och det finns numera ett antal IOP i landet.22 Enligt UFC är civilsamhällets stöd för IOP som samverkansmodell stort, eftersom långsiktiga samarbeten möjlig- görs och dessa inte utgår från samma kommersiella logik som offentlig upphandling. Många organisationer ser också sin samverkan med det offentliga som ett partnerskap i syfte att gemensamt lösa ett samhällsproblem. Även från det offentligas sida finns ett stort stöd för samarbetsmodellen och Kommuner och Landsting har uttalat att organisationen ska stödja medlemmarna i att utveckla samverkanslösningar mellan kommunerna och civilsamhällets orga- nisationer.23 UFC har redogjort för inom vilka områden IOP används och hur de typiskt sett utformas. Enligt UFC finns överenskom- melser inom verksamhet för bl.a. utsatta EU-medborgare, hemlösa och personer med missbruksproblematik eller psykiatrisk problema- tik, liksom för integrationsinsatser, rehabilitering och kvinnojourer. Överenskommelserna har utformats så att syftet med dessa – med fokus på långsiktighet och hållbarhet – och den gemensamma värdegrunden anges, liksom målgrupp och det uppdrag som part- nerskapet avser. Vidare anges hur uppföljning ska ske och de eko- nomiska förutsättningarna samt tidsperioden för partnerskapet, som ofta är flerårig. UFC har även beskrivit några av dessa part- 21Forum, Idéburet – offentligt partnerskap (IOP), För delaktighet och lokal utveckling, , s. 6 f. 22För närvarande finns sjutton IOP i landet, se 23Statens Kommuner och biföll en motion som rörde frågan om utveckling av formerna för samverkan mellan kommunerna och civilsamhällets ideella och idéburna organisationer (motion 60). Se även SOU 2016:13 s. 405 ff. Samverkan med idéburen sektor Av beskrivningen följer att kommunerna och de idéburna organisationerna i vissa fall delar på kostnaderna för verksamheten medan kommunerna i andra fall finansierar verk- samheten genom ekonomiskt stöd som täcker bl.a. administration. Verksamheterna bedrivs i flera fall med stöd av volontärer. För exempelvis partnerskapen avseende integrationsinsatser anges att syftet med partnerskapen är att stimulera och utveckla insatser, verksamheter och arbetssätt för att identifiera samhällsbehov som kommunen annars skulle ha svårt att möta. Partnerskapen kan också omfatta flera insatser, genom samarbete mellan flera olika idéburna organisationer, som tillsammans syftar till att ge ett sam- lat stöd för vissa utsatta grupper, så som fritidsaktiviteter, psyko- socialt stöd, arbetsträning och tryggt boende till ensamkommande barn och unga.24 Juridiska avvägningar vid ingående av ett IOP Det är tydligt att det finns såväl behov av som en stor vilja från kommuner och landsting att finna nya vägar till samverkan med idéburna aktörer. Det finns dock en rad juridiska frågeställningar kopplade till möjligheten att ingå ett IOP, så som bestämmelser i kommunalrätten, upphandlingsrätten och . Så- väl som UFC har redogjort för bestäm- melserna på dessa områden.25 Nedan ges en överblick av vilka juri- diska gränsdragningar som blir aktuella vid bedömningen av förut- sättningarna för att ingå ett IOP. Kommuner och landsting får enligt 2 kap. 1 § kommunallagen (KL) själva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar och som inte ska handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Åtgärden ska alltså ha ett allmänt, till eller kommunen, knutet intresse. 24SOU 2016:13 s. 399 ff. 25SOU 2013:12 s. 506 ff. och SOU 2016:13 s. 406 ff. Samverkan med idéburen sektor Detta innebär också att en kommun inte får lämna understöd åt enskilda kommunmedlemmar utan stöd i författning, eftersom så- dant stöd inte är en angelägenhet av allmänt intresse.26 Mot bak- grund av att IOP används inom olika delar av det sociala området och även inom integrationsområdet måste det prövas i varje enskilt IOP om den verksamhet som bedrivs är kompetensenlig enligt KL. Det kommunala verksamhetsfältet består dels av ett frivilligt område, dels ett obligatoriskt. Verksamhetsområden som faller inom det obligatoriska området är exempelvis skolan, och hälso- och sjukvården. Befogenheter och skyldigheter på sådana områden regleras i särskilda föreskrifter. Inom det frivilliga områ- det saknas sådana särskilda föreskrifter och det finns därmed en stor frihetsgrad för den enskilda kommunen eller av- seende hur samverkan kan ske med civilsamhället i dessa fall.27 Kommunen eller bidrar vidare med någon form av ekonomiskt stöd i ett IOP. Enligt 2 kap. 8 § KL är individuellt riktat stöd till enskilda näringsidkare förbjudet om inte synnerliga skäl föreligger. Denna bestämmelse reglerar kommunernas och landstingens förhållande till den del av näringslivet som traditionellt är förbehållen den enskilda företagsamheten, dvs. det egentliga när- ingslivet.28 Även i ett IOP kan dock en bedömning av det enskilda partnerskapet och av eventuella kommersiella inslag i detta bli aktu- ell.29 Gränsdragningen mot upphandling och bidrag Ersättning från en kommun eller ett landsting för tjänster som ut- förs av aktörer inom det sociala området utgår vanligen som upp- dragsersättning eller genom bidrag. Som ovan framgått anses det vara fråga om bidrag när ersättningen utgår utan närmare krav på tjänsten eller tjänsteutövaren. Om en leverantör i stället erhåller ersättning för ett utfört uppdrag ska tjänsten i princip upphandlas. 26Jfr RÅ 1993 ref. 25 och RÅ 1991 ref. 64. 27I 2 kap. 4 § KL anges att det finns särskilda föreskrifter om kommunernas och landsting- ens befogenheter och skyldigheter på vissa områden. Angående bidragsgivning se SOU 2016:13 s. 318 ff. Det förekommer en mängd olika former av samverkan mellan kommunsektorn och civilsamhället, så som bl.a. olika rådsfunktioner, skriftliga överenskommelser och subven- tionering vid upplåtelse av lokaler eller anläggningar. 2008/09:21 s. 48. 29SOU 2016:13 s. 408. Samverkan med idéburen sektor IOP beskrivs som ett alternativ mellan bidrag och offentlig upphandling. Utifrån de förutsättningar som Forum uppställt kan konstateras att partnerskapen har många likheter med vad som gäller för en bidragssituation. Samverkan sker på den idéburna organisationens initiativ, verksamheten regleras inte i detalj av myn- digheten och överenskommelsen syftar till att uppnå politiska mål på det sociala området. Som framgått finns dock skillnader, bl.a. vad gäller ansvarsfördelning och frågor om kontroll och uppfölj- ning, liksom hur utförandet av tjänsten regleras mellan parterna. Det är dessutom enligt Forum ett av kriterierna för att ett IOP ska kunna ingås att det inte är fråga om något föreningsbidrag. Så som UFC beskrivit kan utformningen av partnerskapen vari- era från fall till fall. Beroende på hur detaljerat myndigheten reg- lerar utförandet av tjänsten, utifrån myndighetens behov, liksom hur kontroll och uppföljning ska ske samt möjligheter till sanktio- ner kan överenskommelsen rättsligt ligga närmare en upphand- lingssituation. Mot bakgrund av kommissionens tolkning av när upphandlingsdirektiven anses tillämpliga, som redogjorts för ovan, kan troligtvis många av de partnerskap som ingås även i sådana fall anses falla utanför upphandlingsrätten. Ett IOP ingås som framgått ofta i syfte att gemensamt ta ansvar för och lösa ett samhälls- problem, snarare än att tillgodose kommunens behov av att till- handahålla en viss tjänst genom en leverantör som väljs ut bland andra. Detta framgår också av att det enligt Forum inte ska finnas någon konkurrenssituation eller marknad att ta hänsyn till vid ingå- endet av IOP. Bedömningen påverkas dock av hur överenskom- melsen i fråga utformats. Så som ovan konstaterats är utförandet av vissa centrala välfärdstjänster obligatoriska för kommuner och lands- ting. Utförandet av sådana tjänster kräver detaljreglering eftersom de ska uppfylla vissa krav i lagstiftningen och i och med att en sådan reglering sker måste tjänsterna sannolikt upphandlas.30 Frågan om det juridiska utrymmet för att ingå IOP har behand- lats av kommuns jurister, och deras bedömning är att samarbetsformen, om de förutsättningar som Forum uppställt är uppfyllda, inte strider mot vare sig KL eller upphandlingsrätten. Det krävs då bl.a. att tjänsterna inte tillhandahålls på en marknad och att verksamheten inte kan ses som föreningsbidrag. 30 Jfr SOU 2016:13 s. 318 f. och 412. Samverkan med idéburen sektor promemorian måste dock varje partnerskap prövas mot bestämmel- serna i kommunallagen, upphandlingsrätten och statsstödsreglerna, då IOP-avtalsformen inte i sig är en garanti för samarbetets tillåt- lighet.31 De juridiska förutsättningarna måste bedömas för varje enskilt IOP Mot bakgrund av vad som ovan redogjorts för kan alltså konsta- teras att när en kommun eller ett landsting anskaffar tjänster om- fattas anskaffningen normalt av upphandlingsrätten. Bidragsgivning omfattas inte av upphandlingsreglerna, men gränsdragningen mellan upphandling och bidrag är inte tydlig. I en bidragssituation måste kommunen eller också beakta statsstödsreglerna. IOP anses vara en samarbetsform som ligger mellan upphand- ling och bidrag. UFC har konstaterat att partnerskapen täcker ett antal olika samarbetsformer av olika karaktärer och att det därmed är svårt att definiera vad som avses med ett IOP. Enligt UFC vari- erar också förutsättningarna för hur olika verksamheter kan bedö- mas i förhållande till om det finns en marknad eller konkurrens- situation att vårda, över tid.32 Med hänsyn till att förutsättningarna varierar såväl avseende samarbetsformer som verksamheter är det enligt utredningens be- dömning inte möjligt att generellt ange om modellen är förenlig med bl.a. upphandlingsrätten. En sådan bedömning måste därför ske i det enskilda fallet, utifrån vilken verksamhet som avses och de specifika förutsättningarna som gäller i varje partnerskap. Bedöm- ningen blir också beroende av hur parterna valt att reglera frågor om bl.a. utförandet av tjänsten, ansvarsfördelning samt kontroll och uppföljning. IOP har många fördelar Utredningen ser positivt på användandet av IOP som samverkans- form mellan kommuner och det civila samhället. Samverkan genom IOP, som grundas på ett gemensamt behov och syfte, bidrar med 31Göteborgs stad, Idéburet offentligt partnerskap – juridiskt utrymme, s. 7 f. 32SOU 2016:13 s. 397 f. och s. 404. Samverkan med idéburen sektor unika kvaliteter och bör bättre tas tillvara. Utredningen föreslår ovan att upphandlingar under tröskelvärdet som saknar ett gräns- överskridande intresse, inte ska omfattas av nya (se av- snitt 17.5). Detta innebär att även om ett IOP i ett enskilt fall anses vara en form av upphandling omfattas sådana upphandlingar inte av upphandlingsregelverket. På detta sätt kan samverkan mellan kom- muner och landsting och det civila samhället underlättas. En ytterligare åtgärd skulle kunna vara att lagstifta om IOP. Som utredningen berört ovan är det dock svårt att reglera detta område. En sådan lagstiftning måste beakta både statsstöd-, kommunal- och upphandlingsrätten. En lagstiftning riskerar att bli både onödigt begränsade och vag och därmed inte bidra till en posi- tiv utveckling. Enligt utredningen bör i stället arbete ske med att genom olika former av vägledningar ge kommuner och landsting stöd i hur man kan utforma praktiska lösningar som är i överens- stämmelse med lagstiftningen. Som framgått avser och Landsting att fort- sätta att stödja samverkanslösningar mellan kommunerna och civil- samhällets organisationer, och att inleda ett arbete för att utveckla modeller för detta. Utredningen anser att detta initiativ är bra. Det behövs emellertid enligt utredningen ytterligare initiativ. En statlig myndighet bör därför ges i uppdrag att utarbeta vägledningar för ingående av IOP. Detta arbete bör ske i samråd med relevanta aktörer, så som och Landsting och civilsam- hällets organisationer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är en förvaltningsmyndighet för frågor som rör politiken för det civila samhället som har till uppgift att ta fram och samla kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling och sprida denna kunskap på nationell, regional och lokal nivå.33 MUCF är bl.a. en av arrangörerna av en uppdragsutbildning om det civila samhället som vänder sig till tjänstemän i statliga myndig- heter, eller regional eller . Myndigheten har också tagit fram ett utbildningskoncept om civilsamhället för kom- munsektorn, som bl.a. ska visa på olika samarbetsmöjligheter och ge verktyg för bättre samverkan.