sou · H4B359 · 2016-09-27 00:00:00 — •I vilken utsträckning gör huvudmannen andra kartläggningar och uppföljningar av elevers kunskapsutveckling och hur används dem? •På vilket sätt har huvudmannen planerat för införandet av bedömningsstöd i läsning, skrivning och matematik i årskurs 1 och hur kommer de att användas? •Hur har lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd förändrat huvudmännens arbete? 1.Hur använder huvudmännen resultat från nationella prov i årskurs 3? av huvudmännen som besvarat enkätunder- sökningen använder resultat från nationella prov för att inhämta statistik om elevernas kunskapsutveckling. Detta användnings- område är vanligast förekommande både hos kommunala och fri- stående huvudmän. I andra hand används nationella provresultat av klasslärarna för att planera undervisningen. Kommunala huvudmän samt huvudmän med fler elever och med fler skolor inom sin organisation tycks i högre grad använda resul- tat från nationella prov för speciallärarnas och specialpedagoger- nas arbete med att besluta om i vilka klasser och med vilka elever deras resurser ska prioriteras. Detta kan tolkas som att mindre hu- vudmannaorganisationer, till vilka en stor del av de fristående hu- vudmännen tillhör, har andra rutiner eller annan organisering vad gäller specialpedagogernas arbete och där resultat från nationella prov i mindre grad utgör underlag för att planera och genomföra sitt arbete. 2.I vilken utsträckning samt inom vilka områden gör huvudmannen an- dra kartläggningar och uppföljningar av elevers kunskapsutveckling och hur används dem? En majoritet av huvudmännen – – genomför egna kartläggningar i syfte att följa upp elevernas utveckling i läsning, skrivning och matematik i försekoleklass och i årskurs 1–3. Resultatet visar inga skillnader med avseende på ägarform. Det ver- kar dock som att huvudmän med fler elever och med fler skolor i något lägre grad genomför egna kartläggningar. En möjlig förk- laring till detta är att större skolorganisationer själva ansvarar för denna typ av kartläggningar som mer syftar till att syftar till att planera undervisningen snarare än att följa upp resultat på verk- samhetsnivå. Detta styrks också genom resultatet på frågan hur andra kartläggningar används. Till skillnad från resultat från na- prov, som oftast används för statistikinhämtning, utgör andra kartläggningar oftast ett underlag för att besluta om peda- gogiska åtgärder för enskilda elever. Detta uppger av huvudmännen. I likhet med hur resultat från nationella prov an- vänds, är det även vanligt förekommande att andra kartläggningar används för att planera undervisningen. Uppföljning av fonologisk medvetenhet i förskoleklass och läsut- veckling i årskurs 1–3 är vanligast förekommande bland de huvud- män som besvarat enkäten. 3.På vilket sätt har huvudmannen planerat för införandet av bedömningsstöd i läsning, skrivning och matematik i årskurs 1 och hur kommer de att användas? Majoriteten av huvudmännen har ännu inte tagit fram en plan för hur bedömningsstöd i läsning, skrivning och matematik i årskurs 1 ska användas. Av de som uppger att en planering är framtagen, är andelen kommunala huvudmän något fler jämfört med fristående huvudmän. Huvudmannens storlek med avseende på antal elever och antal skolor inom verk- samheten tycks ha en viss betydelse huruvida en plan tagits fram eller ej. Större huvudmän har i högre grad gjort en plan. Detta beror troligtvis på att fler små huvudmannaorganisationer är fri- stående jämfört med kommunala motsvarigheter. I likhet med hur andra kartläggningar används ser man från hu- vudmannens sida att det nya bedömningsstödet främst får bety- delse för att planera insatser för olika elever och i planeringssyfte. uppger också att bedömningsstödet kommer användas av specialpedagoger och speciallärare, framförallt för att planera undervisning. Att bedömningsstödet kommer användas i speciallärarnas arbete tycks vara något vanligare än för andra kart- läggningar som görs av huvudmännen. Flera huvudmän uppfattar att bedömningsstöden delvis kan komma att ersätta tidigare kartläggningar. Detta stöds av 36 pro- cent av respondenterna. tror att bedömnings- stödet kommer behöva kompletteras med andra kartläggnings- verktyg. En relativt stor andel, , har ingen uppfattning om hur bedömningsstödet kommer förhålla sig till andra kartlägg- ningar. Av dessa är det fler fristående huvudmän som svarat att de inte vet hur förändringen kommer se ut. Det beror troligtvis på att flera fristående huvudmän jämfört med kommunala, ännu inte fullständigt planerat för bedömningsstödets användning och där- för har svårt att uttala sig om dess betydelse. 4.Hur har den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd förändrat huvudmännens arbete? har uppfattningen att den nya lagstiftningen om extra anpassningar och särskilt stöd har haft en viss påverkan på hur huvudmannen arbetar med elever med behov av extra an- passningar och särskilt stöd. Resultatet uppvisar inga större skill- nader vad avser hur kommunala och fristående huvudmän uppfat- tat lagens betydelse, men en något större andel fristående huvudmän () menar att lagen i liten utsträckning för- ändrat huvudmännens arbete, jämfört med kommunala huvud- män (). För de huvudmän där lagstiftningen har inneburit större föränd- ringar i arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd för elever är det främst inom fyra områden som lagen upplevts ha förbättrat arbetet. Dessa områden rör arbetet med åtgärdsprogram som bli- vit färre till följd av lagen genom att extra anpassningar används i högre grad, att riktlinjer och rutiner kring arbetet blivit tydligare, att resurserna och prioriteringarna fördelas bättre gentemot den enskilde eleven samt att den interna organiseringen kopplat till dessa frågor utvecklats. Med utgångspunkt i de övergripande resultat och iakttagelser som sammanfattats ovan ser Ramböll att utvärderingen kan arbeta vidare med några frågeställningar som enkätens resultat visat och som det kan finnas anledning att undersöka närmare: •Hur organiseras specialpedagogernas/speciallärarnas arbete i mindre huvudmannaorganisationer? Vilket stöd ges? •Hur organiseras uppföljningen av elevers kunskapsutveckling hos huvudmän i större huvudmannaorganisationer? Vad följs upp centralt och vilka kartläggningar beslutas hos skolenhe- terna själva? •Hur kommer bedömningsstöd framgent användas av huvudmännen och i vilken grad kommer de framöver ersätta andra kartläggningar? I denna bilaga presenteras en sammanställning över de kartlägg- ningsmaterial huvudmännen använder för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling utöver nationella prov i årskurs 3. Respondent- erna har i fritextsvar fått uppge vilka material som används. Ramböll har därefter översiktligt kategoriserat de vanligast förekommande typerna av kartläggningsmaterial. Vissa kartläggningsmaterial har trots att de skrivits ut något olika tolkats som tillhöra samma kate- gori varför dessa slagits samman. Detta gäller t ex då respondenten uppgett Nationella prov respektive NP, DLS respektive DLS Bas samt bedömningsstöd respektive bedöm- ningsportal. Det finns i samtliga figurer en kategori som kallas ”Vet ej/Övriga svar”. I denna kategori ingår just respondenter som skrivit ”Vet ej”, men även om respondenten uppgett att denne inte har kun- skap om kartläggningsmaterial eller om man hänvisat till tidigare svar. Kategorin ”Eget material” innehåller sådana svar där respon- denten skrivit ”Eget material” men också då svar som exempelvis ”Kommunens framtagna material” eller dylikt. Eftersom respondenten haft möjlighet att uppge fler än ett mate- rial är det svårt att beräkna förekomst av material i form av andel utifrån totala svar. I figurerna nedan redovisas därför de kartlägg- ningsmaterial som är vanligast förekommande sett till antal. Redovisningen är disponerad enligt följande: Figur 24 Sammanställning av kartläggningsmaterial förskoleklass – Fonologisk medvetenhet Not: 208 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat GLUS, Lyssna på orden, ITPA, Provia, Språkstegen, UMESOL, Vad sa du, fröken?, Lilla duvan m fl. Figur 25 Sammanställning av kartläggningsmaterial förskoleklass – Ordförråd Not: 99 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat GLUS, Språkstegen, Lyckostjärnan, , TRAS, Book up m fl. Figur 26 Sammanställning av kartläggningsmaterial förskoleklass – Grundläggande matematiska färdigheter Not: 145 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Be-Ma, Eldorado, KTI, Matematikutvecklingsschema, Pixel, Räkna med 6-åringen m fl. Figur 27 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 1– Läsning Not: 232 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Trulle, GLUS, Lilla Duvan, Höstprovet, Vilken bild är rätt?, Språk- biten m fl. Figur 28 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 1 – Läsning Not: 146 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat LUS, Kunskapsblomman, Fonolek, Ord & Bild, Bild & Ord, Lexia, Lilla Duvan, LäSt, Språkbiten, Tummen upp m fl. Figur 29 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 1– Matematik Not: 189 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat och , diagnos, IL Basis, Be-Ma m fl. Figur 30 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 2 – Läsning Not: 235 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Språkbiten, Lexia, Provia, TIL, Avkodning/läshastighet, Hogrefe m fl. Figur 31 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 2 – Skrivning Not: 174 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Språkbiten, Lexia, Provia, TIL, Avkodning/läshastighet, Hogrefe m fl. Figur 32 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 2 – Matematik Not: 192 personer har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Be-Ma, Kunskapsblommor, , , Eldorado m fl. Figur 33 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 3 – Läsning Not: 218 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Fonolek, Bornholmsmodellen, Lexia, Ämnesprov i svenska, Vad sa du, fröken?, Adlers färdighetstest, Lilla Duvan, Lästrappan, UMESOL m fl. Figur 34 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 3 – Skrivning Not: 184 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter upp- gett. Av dessa framkommer bland annat Bornholmsmodellen, Lilla Duvan, Vilken bild är rätt?, Hagnäs analysschema, H4, IL-Basis, Bokstavs- och ordkedjor m fl. Figur 35 Sammanställning av kartläggningsmaterial årskurs 3 – Matematik Not: 189 respondenter har uppgett ett eller flera typer av kartläggningsmaterial Not: Not: Alternativet ”Övrigt kartläggningsmaterial” baseras på material som färre än tre respondenter uppgett. Av dessa framkommer bland annat AG2/AG3/AG4/AG5, Kunskapsblommor, och , Mat- tegatan, diagnos, Be-Ma m fl. Sammanställning av svar kring förändringar i arbetet till följd av lagstiftning om extra anpassningar och särskilt stöd Vi har en tydlig struktur för hur vi arbetar. Undervisningen anpas- sas utifrån elevens behov och det finns tydliga anvisningar för hur resurser fördelas. Specialpedagoger har i lärgrupp arbetat med samtlig litteratur som givits ut från allt från extra anpassning till särskilt stöd. Rektorer, elevhälsa och specialpedagoger genomför en lärgrupp kring samma tema en gång med syfte att få till stånd en väl fungerande lokal elevhälsa, en utökad kun- skap om såväl extra anpassning som särskilt stöd med all bakom- liggande kartläggning samt åtgärdsprogram. Utveckling av hela Elevhälsans arbete. Elevhälsoarbetet har utvecklats till att bli allas angelägenhet. Det skrivs färre åtgärdsprogram vilket innebär att man tittar på många fler faktorer som spelar in när det gäller elever med behov av sär- skilt stöd. Allmänt kan sägas att det förebyggande elevhälsoarbe- tet har utvecklats och förbättrats. Vi kartlägger och följer upp vilken typ av särskilt stöd som används. Det förs diskussioner med lärarna för att vi ska ha samma definition av vad de olika insatserna är. Vi följer upp det i vårt systematiska kvalitetsarbete. Vi har skapat nya rutiner och blan- ketter för rapportering. Återkommande diskussioner i lednings- gruppen. Vi har styrt upp en ny ärendegång – Elevhälsans fokus är inriktat mot att arbeta förebyggande med att anpassa undervis- ningen i klassrummet. – Utbilda personal i arbetet med extra anpassningar – Arbeta förebyggande med hälsofrågor och sociala frågor – Nya riktlinjer med arbetsgång för arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd. Vi har uppdaterat och utvecklat blanketter för ändamålet. Vi redovisar extra anpassningar som en speciell doku- menttyp i vår lärplattform. Personal har tillgång till råd och stöd från elevhälsan vid regelbundna elevhälsomöten. Arbetet görs på enheterna enligt rektors beslut. Lagen om anpass- ningar har underlättat skolornas arbete genom att förtydliga vad en elev har rätt att förvänta sig efter sina behov och att förstå var gränsen går när man gjort allt som är möjligt i klassrummet och måste gå vidare med åtgärder i ett ÅP. För huvudmannen har det inneburit motsvarande förtydligande när vi följer upp enheternas arbete. görs fler regelbundna anpassningar och färre åtgärdsprogram upprättas. Åtgärdsprogram som görs är kort med tydliga avstäm- ningsperioder. Specialpedagogerna handleder pedagoger i större utsträckning . Undervisande lärare har gjort fler anpassningar i klassrummet innan man går vidare. Organisation, planering av stöd och samverkan lärare-EHT har förändrats och utgår från behov på individ och gruppnivå. Flexibiliteten har ökat i organisation och i vuxnas roller på skolan. Uppföljning av behov och utveckling i resultat följs upp mer frekvent och ligger till grund för uppmaningar/stöd. Anställt extra resurs + Mer tid av specialpedagog Det har inneburit att vi upprättar färre åtgärdsprogram i ett initi- alskede. Extra anpassningar och stöd prövas och utvärderas regelbundet innan beslut om kartläggning och åtgärds- program fattas. Är ett bra sätt att synliggöra och utvärdera de insatser som görs och som kanske tidigare inte varit medvetna om att man som pedagog gjort. Specialpedagogernas uppdrag har omformulerats och den pedago- giska personalen har genomgått omfattande kompetensutveckling samt fått tillgång till stödmaterial och rutiner för att kunna hantera förändringen. Kommunens tillgänglighetsarbete kanaliseras genom Skoldatateket, som i sitt specialpedagognätverk har utarbetat en idébank avseende extra anpassningar, se denna länk: http://www. /sv/Forskola--skola/Skoldatateket/Extra- anpassningar/Skolor har i varierande grad inriktat sitt arbete med extra anpassningar för att få till stånd en högre grad av tillgänglig- het för alla elever. Vi har mindre åtgärds program eftersom många av de anpassningar vi sätter in. Gör att färre elever behöver åtgärdsprogram för att nå kunskapskraven. Tillsättande av Spec. ped. Tester och uppföljningar anpassningar i klassrum. Mer specifikt Enskilt stöd. Arbetet har säkerställts på ett tydligare sätt genom ett tydligare uppdrag för specialpedagoger att driva. Fler elever ges det stöd de har rätt till genom utökad lärartäthet. Utökning av det specialpedagogiska teamet. Från till specialpedagog, omfördelning av tjänster speciallärare i svenska samt speciallärare i matematik Vi har sett över våra rutiner när det gäller anpassningar och särskilt stöd samt dokumenteringen av dem. Vi följer en nedskriven plan för åtgärdsprogram. Tydligare plan för elevhälsans arbete. En ökad systematik som leder till att resursfördelningen fungerar bättre. Elevhälsoteamet har utökat sitt samarbete, efter genomförande av grundlig fortbildning i regi under förra läsåret, med arbetslagen för att dokument om extra anpassningar och särskilt stöd ska bli levande dokument som utvärderas kontinuerligt. Lagändringarna har medfört ytterligare stöd för rektor i sitt ansvar för eleverna och att prioritera resurser till de som behöver dem mest. Vi har skaffat oss nya rutiner för arbete med elever i behov av sär- skilt stöd eller anpassningar. Extra anpassningar har blivit något vi använder i större utsträckning och som vi följer upp efter en 6-veckors period. Det har resulterat i färre åtgärdsprogram. Tydligare riktlinjer och bättre uppföljningar. Skolans rutiner håller på att förändras efter den lagstiftning som gäller. Det kommer att innebära en tydlighet i den undervi- sande lärarens arbete i klassrummet samt att stödbehovet hos de elever som behöver mer stöd kommer att utredas grundligare. Huvudmannen blir mer insatt i planering av särskilt stöd och att ge resurser till de elever som har behov av personella resurser i form av mer tid för lärare. Huvudmannen får mer info från skolan om behov av stöd. Färre åtgärdsprogram skrivs men mer insatser dokumenteras i planer och IUP. Kompetensutvecklingsinsatser har genomförts. Det särskilda stödet har blivit synligare och lärare genomför mer extra anpassningar. Detta har medfört mindre antal beslut om särskilt stöd. Omfördelning av resurser i riktning mot tidiga insatser, vilket medför större flexibilitet gällande extra anpassningar och särskilt stöd. Utökad samverkan mellan skola och socialtjänst, BUP- Resurser som tidigare funnits i en resursskola fördelas ut till sko- lorna, fokus ska ligga på en inkluderande undervisningsmiljö som gagnar alla. Skolpsykolog med särskild inriktning för tidiga insat- ser/tidiga skolår tillsätts. Kuratorer utökas till att finnas i alla skolor. Barn- och ungdomscoacher har tillsatts . Förskolan och skolan har en tidig dialog inför övergångar. –Implementera den nya lagstiftningen hos rektorer och lärare. –Fortbildning av speciallärare och specialpedagoger. Vi har arbetat med förändringar i undervisningen för att förbättra arbetet med extra anpassningar. Tydligare dokumentation av extra anpass- ningar samt utvärdering av dessa. Tydligare beslut kring ÅP. Vi arbetar mer systematiskt med uppföljning av elevernas utveck- ling både på individ- och gruppnivå. Vi har också fått en röd tråd från skolnivå upp till huvudmannen för att ge ett bättre underlag i budgetarbetet. En ökad satsning på de tidigare åldrarna i grund- skolan och på speciallärare är en annan effekt. Vidare har olika kompetensutvecklingsinsatser för alla pedagoger genomförts. Enhetliga rutiner kring vad som är extra anpassningar och särskilt stöd. för pedagogisk utredning med exempel på åtgärder har tagits fram. Implementeringsarbete med utvecklingsstrateg och specialpedagoger och skolledare. Tätare kartläggningar av elevernas kunskaper skapar mer tilltro till att eleverna får det stöd och hjälp de behöver. Täta kontakter med pedagogerna med kartläggningarna som stöd, visar tydligare på vilket behov av extra anpassningar och ev. extra resurser som ska tillsättas. En likvärdighet i fördelning av resurser. Bättre och mer konse- kvent och kongruent underlag som ligger till grund för beslut Klassläraren har fått ett större ansvar för helheten och för fler elever. Klassläraren ansvarar för en större variation i klassrummet. Resurserna går mer till de som verkligen har definierade behov och behoven är tydligare definierade. Flödesschema är under uppbyggnad när det gäller digitalt stöd till elever. Tydligare stöd och rutiner hur det planeras är under framta- gande och utveckling Arbetar mer medvetet med anpassningar. Elevhälsan har definierat innebörden av extra anpassningar och särskilt stöd. ALSUP är på gång att genomföras (Enligt boken ”Vilse i skolan”, som stor del av personalen läser. )Noggrannare tankegångar runt införande av ”Extra anpassningar”/åtgärdsprogram. Större delak- tighet (främst klasslärares roll och inte bara spec.ped) runt kart- läggning av elev i behov av stöd . Arbetet kring detta har blivit mer styrt och lärarna handleds av specialpedagog i utformningen av extra anpassningar. Färre åtgärdsprogram upprättas. Ser individuella lösningar. Satsar på utbildning. Mer spec. ped. Vi har utökat antalet diagnosticeringar. En speciallärare har anställt på deltid. kan elever få stöd kortare perioder () utan att åtgärdsprogram upprättas. Alla förskolor och skolor genomför en tillgänglighetskartlägg- ning med hjälp av Specialpedagogiska skolmyndighetens material och tar sedan fram en handlingsplan som läggs in i det systema- tiska kvalitetsarbetet. Regelbunden uppföljning av samtliga skolors åtgärdsprogram. Uppföljning i dialogform av anpassningar och särskilt stöd. Det systematiska uppföljningsarbetet kring stödet till elever med behov av extra anpassningar och stöd har fått större utrymme Vi har tagit bort flertalet särskilda undervisningsgrupper och har endast två kommunövergripande särskilda undervisnings- grupper för elever inom autismspektrumtillstånd. Vi har gått från en central elevhälsa till en elevhälsa som är närmre skolorna med fem elevhälsoteam där alla professioner ingår. Vi har fem utveck- lare som arbetar inom olika områden samt ett resursteam bestå- ende av logoped, motorikpedagog och en NPF-pedagog. Tydligare arbete med att säkerställa var dessa elever finns och att de de får stödet de har rätt till. Huvudmannens verksamhetsstöd baseras på individuella bedöm- ningar för elever i behov av särskilt stöd. I samband med förändringen infördes ett digitalt verktyg som stöd för dokumentationen kring extra anpassningar och särskilt stöd. Detta verktyg genererar statistik kring antal elever och vilka insatser som skolan gör. Detta ger huvudman en bild av arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd i verksamheten. Elevhälsoteamen är delaktiga i arbetslagens möten kring hur vi arbetar med extra anpassningar och särskilt stöd. Både när det gäller råd och stöd samt som handledande funktion. Kompetenshöjande fortbildning för all lärarpersonal. Detta har lett till mer anpassningar gjorda i klassrumsituationen och varje enskild lärare har tagit ett större ansvar för detta. Specialpedagogen har ägnat sig mer åt lärarhandledning . Genom att dokumentationsrutiner förändrats. Genom att det systematiska kvalitetsarbetet förändrats. Genom att vi har fördju- pat kartläggningarna för de elever som har extraordinärt särskilda behov och att vi satsat mer på specialundervisning för de elever som behöver extra anpassningar. Aktuell skolenhet startades upp 2011 vilket gör att allt arbete är format efter detta tänkande. Utarbetat ett testschema när olika tester ska göras i olika årskur- ser. Skapat rutiner kring redovisning av testresultat.