sou · H4B377 · 2016-10-31 00:00:00 — Förslag läggs också fram om att i samråd med Universitet- och högskolerådet (UHR) ska utveckla stöd för bedömning av utländsk utbildning. Båda dessa förslag innebär en utökad arbetsuppgift för myndig- heten . Det sistnämnda innebär också en viss arbetsinsats från UHR. Utredningen uppskattar kostnaden till ca för arbetet . Uppdraget föreslås ingå i uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska.16 Även här kan omprioriteringar behöva göras. I betänkandet föreslås också att ska genomföra generella genomförande- och implementeringsinsatser, vilket 15Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram, dnr U2015/03844/S. 16Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska, dnr U2015/3356/S. kommer att innebära ytterligare arbetsuppgifter för myndigheten i samband med införandet av reformen. Dessa insatser utgörs bl.a. av framtagande av allmänna råd om undervisningens genomförande, justeringar av de nationella programmen, beredningsunderlag gällande estetiskt ämne och informationsarbete. Tillsammans kommer dessa förslag innebära en ökad arbetsinsats för och det är rimligt att särskilda medel avsätts för detta så att förslagens implementering underlättas. Ut- redningen bedömer att uppdraget spänner över många delar av gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt flera program och in- riktningar. Utredningen uppskattar kostnaden till totalt . I betänkandet finns också förslag om ett nationellt programråd för de högskoleförberedande programmen och ett utökat ansvar för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning att beakta introduktionsprogrammen och gymnasiesärskolan i sitt arbete. Förslag läggs även om ett separat utvecklingsråd för intro- duktionsprogram. Dessa förslag innebär vissa inledande uppgifter med t.ex. tillsättande av ledamöter vilket även innebär bestående utökade arbetsuppgifter för myndigheten. I samband med utred- ningens förslag på justeringar bland utbudet av inriktningar och program föreslås att också ges ett samlat uppdrag att se över behovet att justera utbudet av program och inriktningar med ett intervall . Även detta innebär en bestående uppgift för myndigheten. Kostnaderna för dessa uppgifter uppskattas till ca genom en permanent höjning av förvaltningsanslag. Vidare föreslår utredningen ett statligt ekonomiskt stöd för att synliggöra modeller för regional samverkan kring utbild- ningsutbud, vilket beräknas uppgå till . Utredningens beräkning i tabell 26.4. nedan avser en period . 26.8.3Kompetenssamverkan och fortsatt utredningsbehov Betänkandet innehåller förslag om att regeringen tillsätter en dele- gation eller ger ett myndighetsuppdrag för kompetenssamverkan mellan studie- och yrkesvägledning, elevhälsa och lärare vilket innebär en kostnad för staten. Satsningen beräknas pågå och kostnaden uppskattas till ca . Utredningen lämnar däremot inga beräkningar när det gäller ett arbete i riktning mot ämnesbetyg, eftersom ett sådant system måste utredas vidare. I en sådan utredning bör även kostnadskon- sekvenser utredas. 26.8.4Konsekvenser för Arbetsförmedlingen – besparing Utredningen bedömer att förslagen om att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning innebär en besparing för – i första hand när det gäller arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar i gymnasieskolans målgrupp men även när det gäller viss ersättning. Förslagen om att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning medför att utgifterna bör minska för aktivi- tetsstöd eller utvecklingsersättning för ungdomar i åldersgruppen 16–. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen uppgick antalet ungdomar som hade någon av dessa ersättningar till ca 1 800 personer . En del av dessa är yngre och har sannolikt avbrutit sina studier i gymnasieskolan medan en större andel är och kan ha gått i gymnasieskolan och t.ex. lämnat med ett studiebevis. Det är viktigt att understryka att en gymnasieexamen ökar möjligheterna till arbete betydligt, varför gruppen sannolikt till mindre del består av ungdomar med en examen. Utredningen uppskattar att ca hälften av dessa (900 personer) saknar gymn- asieexamen, och med utredningens förslag därmed kommer att vara i gymnasieutbildning. Kostnaden för ersättningen till dessa ungdomar uppgick till per person. Det inne- bär minskade kostnader för ersättning på ca . Om eleverna i stället är i gymnasieutbildning har de rätt till studie- hjälp på per månad.17 Den totala besparingen uppgår därför till ca . Utredningen bedömer dock att det bör finnas en besparing tillgänglig på hälften av det 17 Studiehjälp betalas ut . totala beloppet redan året innan, dvs. Av dessa 1 800 ungdomar befann sig 540 i olika arbetsmarknads- politiska program. Utredningen bedömer även i detta fall att ca hälften inte har en gymnasieexamen och att motsvarande grupp därmed kommer att finnas i gymnasieutbildning när utredningens förslag tillämpas. Kostnaden för hälften av dessa 540 personer (270 personer) uppgick till . Totalt innebär detta en besparing på ca . Utred- ningen bedömer dock att det bör finnas en besparing tillgänglig på hälften av det totala beloppet redan året innan, dvs. Utredningen öppnar inte upp för några ytterligare möjligheter för elever att läsa på folkhögskola jämfört med vad som är möjligt . Utredningens förslag på en strykning i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen innebär inte några konsekvenser, eftersom bestämmelsen inte kan tillämpas . 26.8.6Ekonomiska konsekvenser för staten – en översikt I tabell 26.4 nedan redogörs för de sammantagna ökade och minsk- ade kostnaderna för staten. I avsnittet Finansiering redogörs för den totala finansieringen av förslagen. * Permanent kostnad. Av tabell 26.5 nedan framgår de totala uppskattade ökade kost- naderna till följd av utredningens förslag. Av tabellen framgår också att vissa av dessa kostnader finansieras inom befint- liga uppdrag hos . Det gäller som tidigare nämnt IM- utvecklare, stödmaterial och utbildningsinsatser angående mentor- skap och stöd samt stödmaterial för bedömning av utländsk utbildning. I det som benämns som återstående kostnader är dessa därför borträknade. Av tabellen framgår även de totala minskade kostnaderna till följd av utredningens förslag, vilka utgår från de uppskattade besparingar och förslag på neddragningar som har redogjorts för tidigare. Differensen i tabellen utgörs således av de belopp som kräver finansiering från andra medel än de minskade kostnaderna. Finansi- eringen av dessa belopp redogörs för i texten nedan. Återstående kostnad för andra , dvs. kost- nader som inte finansierats av befintliga uppdrag, uppgår till för genomförande- och implementeringsinsatser. För dessa föreslår utredningen att medel överförs från statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning.18 Utredningen bedömer att stats- bidraget, som enligt budgetpropositionen för 201719 utgör en av de mest omfattande satsningarna inom anslag 1:5 Utveckling av skol- väsendet och annan pedagogisk verksamhet, sannolikt inte kommer att nyttjas fullt ut med hänvisning till tidigare låg nyttjandegrad. Medel bör därför kunna omprioriteras. Återstående kostnad () föreslås finansieras genom minskade kostnader på i det kommunala aktivitetsansvaret samt med medel () från statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. Återstående kostnad () föreslås fi- nansieras med minskade kostnader på totalt samt med medel (50,) från statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. Återstående kostnad (102,) föreslås finansieras med minskade kostnader på totalt samt med ytterligare medel (34,) från stats- bidraget för gymnasial lärlingsutbildning. 18Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. 2016/17:1, utgiftsområde 16. Vidare kan kostnaden (107,) finansi- eras genom minskade kostnader på totalt samt ytterligare medel (25,) från statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. kan kostnaden (87,) som därefter är finansieras helt och hållet genom minskade kostnader på . kan kostnaden (87,) finansieras helt och hållet genom minskade kostnader på . 26.10 Konsekvenser för företag 26.10.1 Konsekvenser för enskilda huvudmän Samtliga av utredningens förslag som riktar sig mot offentliga huvudmän ska också gälla enskilda huvudmän. Som nämnts tidigare handlar det om flera nya paragrafer och ändringar i ett antal bestämmelser. Utredningen lägger inte några förslag som enbart rör enskilda huvudmän. Ett par av förslagen bör dock komment- eras särskilt. När det gäller förslaget om systematisk överlämning bedömer utredningen att förslaget i praktiken inte innebär några skillnader i förhållande till kommunerna. I fråga om underlag för överlämning finns redan bestämmelser i skollagstiftningen som medför krav på bl.a. dokumentation och dokumenthantering, även om verksam- heten i offentliga skolor och i fristående skolor vilar på olika grund- principer i dessa frågor. Förslaget om sammanhållna skoldagar innebär att skolor inte kan förlägga undervisningen till enbart t.ex. eller . Detta kan komma att få konsekvenser för vissa skolors planering av undervisningen. Utredningen vill dock understryka att det handlar om ett förtydligande och att det finns krav på heltidsstudier och skolarbetets förläggning. Hemkommunen ska, enligt särskilda bestämmelser i skollagen, lämna bidrag till enskilda huvudmän för varje elev. Bidraget ska enligt likabehandlingsprincipen beräknas på samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verk- samheten av motsvarande slag, i enlighet med skollagen. kostnader som förslagen kan medföra ska således kompenseras genom bidragsbestämmelserna. 26.10.2 Konsekvenser för branscher Utredningens förslag syftar till att alla ungdomar ska genomgå en gymnasieutbildning. Utbildad personal är en av de viktigaste förut- sättningarna för konkurrenskraftiga företag och effektiva offentliga organisationer i alla delar av landet.20 Utredningen bedömer att branscher sammantaget bör gynnas av förslagen i betänkandet. Det bör framhållas att en av utredningens generella utgångs- punkter när det gäller justeringar av utbudet av nationella program har varit att ungdomar ska förberedas för respektive bransch och få en bred kunskapsbas. Vad gäller utredningens förslag om grundläggande behörighet inom ett fullständigt yrkesprogram bedömer utredningen att enstaka yrkesprogram kan komma att påverkas i form av ett visst minskat utrymme för yrkeskurser jäm- fört med praxis , efter att genomfört nödvändiga justeringar. Utredningen menar dock att alla ungdomar är i behov av en bred kunskapsbas för att kunna möta arbetslivet på ett bra sätt samt att det kommer att innebära att fler elever sannolikt söker sig till yrkesprogram, vilket gynnar branschernas kompetensför- sörjning. 20 Tillväxtanalys: Regional tillväxt 2015, rapport 2016:1. 26.11Särskilda konsekvenser enligt utredningens direktiv 26.11.1 Konsekvenser för vuxenutbildningen Som tidigare nämnt bedömer utredningen att de samlade förslagen som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymn- asieutbildning bör kunna innebära att fler elever når målen för sin utbildning inom ramen för gymnasieskolan, vilket kommer att medföra en minskad kostnad för vuxenutbildningen. I avsnitt 26.7.2 har utredningen redogjort för denna. Utredningen bedömer att de förslag som rör ett justerat utbud av program och inriktningar i gymnasieskolan inte kommer att påverka vilka kurser som får erbjudas inom vuxenutbildningen. Sannolikt bör dock kraven för examen inom vuxenutbildningen justeras med anledning av utredningens förslag om att gymnasie- arbetet inte ska omfattas av gymnasiepoäng. Det bör även över- vägas om en yrkesexamen från vård- och omsorgsprogrammet ska benämnas undersköterskeexamen även inom vuxenutbildningen. Sådana förändringar behöver övervägas särskilt utifrån vuxenut- bildningens perspektiv. Utredningen bedömer vidare att förslag om bl.a. ett tydlig- görande av rätten att fullfölja ett introduktionsprogram samt krav på innehåll i elevens individuella studieplan liksom krav på skriftlig bedömning kommer att innebära att fler får en bättre grund att bygga på inom komvux, vilket bör underlätta för mottagandet av elever som kommer direkt från introduktionsprogram. 26.11.2 Konsekvenser för tillträde till vidare utbildning Mot bakgrund av utredningens förslag om grundläggande behörig- het inom ett fullständigt yrkesprogram är det rimligt att anta att fler elever på yrkesprogram kommer att läsa kurser för grundläg- gande behörighet eftersom dessa kurser ska ingå som ett grund- upplägg. Förändringen kan komma att medföra att högskola och universitet får ett bredare rekryteringsunderlag. Förslaget om att elever på yrkesprogram kan välja att läsa sär- skild behörighet eller yrkeskurser inom rätten till utökat program kan innebära att något fler elever väljer att läsa särskild behörighet än tidigare, eftersom utökat program tidigare mest använts för kurser i grundläggande behörighet. Även detta skulle kunna öka rekryteringsbasen till högskoleutbildning. Vad gäller ämnesbetyg föreslår utredningen att frågan bör utredas vidare. I första hand handlar därmed konsekvenserna om fortsatta utredningsbehov när det gäller den konkreta anpassningen av tillträdessystemet. För ett mer utvecklat resonemang om fort- satta utredningsbehov, se avsnitt 25.19.1. 26.11.3Konsekvenser för APL inom lärlingsutbildningen av förslaget om grundläggande behörighet Enligt direktivet ska utredningen särskilt redovisa om föreslagna förändringar när det gäller rätten att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan får konsekvenser för APL inom den gymnasiala lärlingsutbildningen i gymnasieskolan. Ut- redningen bedömer att förslaget inte riskerar att påverka lärlings- elevers APL negativt. Att placera de behörighetsgivande kurserna som ett grundupplägg kräver som mest att 100 poäng från pro- gramfördjupningen nyttjas för sådana kurser. Därtill nyttjas det individuella valets 200 poäng. Det innebär att det fortfarande finns utrymme att inom ramen för karaktärsämnen arbetsplatsförlägga minst hälften av utbildningen. Av utbildningens 2 500 poäng ut- görs minst 1 500 poäng av kurser i karaktärsämnen. 26.11.4Konsekvenser för genomströmningen av förslaget om grundläggande behörighet Utredningen ska också redovisa hur genomströmningen i gymnas- ieskolan kan påverkas av föreslagna förändringar angående grund- läggande behörighet, och vilka konsekvenser sådana förändringar kan få för elevernas övergång till arbetslivet. Utredningen bedömer att förslaget kommer att leda till att fler elever upplever det som en reell möjlighet att välja nationellt program utifrån sitt intresse. Detta kan i sin tur öka chanserna för att eleven fullföljer sin utbild- ning samt minska behovet av programbyten inom gymnasieskolan eller av att komplettera sin utbildning inom komvux. Den tydliga förstärkning av de aktuella kursernas plats i yrkesprogrammen som utredningen föreslår har därmed goda chanser att förbättra genom- strömning och etablering. Att gå så långt som att göra kurserna obligatoriska för eleverna skulle dock sannolikt, som nämnts, inne- bära en risk för minskad genomströmning. 26.11.5Konsekvenser för full delaktighet i utbildning för elever med funktionsnedsättning Utredningens förslag om bl.a. tydliggöranden av förlängd under- visningstid och individuellt anpassat program samt systematiska överlämningar och mentorsfunktionen syftar till att elever ska mötas utifrån sina behov. Utredningen bedömer att dessa förslag särskilt kommer att gynna elever med funktionsnedsättning och särskilda behov. Utredningen lägger också flera förslag för att utveckla intro- duktionsprogrammen, vilka syftar till en individanpassad utbild- ning för dem som inte uppnått behörighet till nationella program, så att alla elever får tillgång till en anpassad gymnasieutbildning. När det gäller elever inom gymnasiesärskolan lägger utredningen fram förslag om att elever ska kunna få läsa grundskoleämnen inom ramen för gymnasiesärskolan, vilket ökar möjligheterna till individ- anpassning. Möjligheten att inrätta specialklasser för elever med synskada, rörelsehinder eller andra uttalade studiesvårigheter tas bort. Bestämmelsen finns kvar för elever som på grund av hörsel- skada inte kan följa den vanliga undervisningen. Under förutsätt- ning att förslaget om SAK–miljöer21 leder till lagstiftning bedömer emellertid utredningen att bestämmelsen om specialklasser helt kan tas bort. Bestämmelsen tillämpas enligt utredningens kännedom i mycket liten utsträckning . 21 SOU 2016:46 Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbild- ningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 26.12.1 Konsekvenser för vårdnadshavare Förslag om krav på vårdnadshavare att aktivt medverka till att eleven påbörjar och deltar i gymnasieutbildning ska införas i skollagen. Utredningen bedömer att förslaget innebär ett viktigt signalvärde gentemot vårdnadshavare. Förslaget är ett förtyd- ligande av det ansvar vårdnadshavare har enligt föräldra- balken och skollagen. Bestämmelsen innebär dock inte några sanktionsmöjligheter gentemot vårdnadshavare. Vidare innebär förslaget som betonar elevens skyldighet att när- vara och aktivt delta, indirekt ett ansvar också på vårdnadshavaren om eleven är . 26.12.2 Konsekvenser för jämställdheten mellan könen Utredningen har under arbetets gång arbetat löpande med att syn- liggöra skillnaderna mellan kön. Utredningen bedömer att om hela samhället verkar för att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning, och gymnasieskolans kvalitet förbättras så att den kan möta varje enskild individs behov, bidrar det till att alla elever har bättre förutsättningar att nå målen för sin utbildning. Utredningen bedömer därför att förslagen sammantaget bidrar till en ökad jäm- ställdhet mellan könen eftersom en gymnasieutbildning är en grundläggande förutsättning att klara sig på arbetsmarknaden och i vuxenlivet. 26.12.3Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen De integrationspolitiska målen handlar i huvudsak om att politikens utformning ska vila på lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund.22 Utredningen bedömer att samtliga förslag pekar i en riktning som innebär att alla ges bättre förutsättningar för att nå målen för sin utbildning. 22 Ds 2000:1. ha genomgått en gymnasieutbildning skapar i sin tur bättre villkor för den enskilda på arbetsmarknaden. En övervägande del av utred- ningens förslag syftar till att gagna alla ungdomar och elever. Vissa av förslagen bedöms dock gynna nyanlända elever särskilt och vissa förslag enbart riktar sig mot nyanlända elever. Det gäller bl.a. för- slagen som syftar särskilt till ett bättre mottagande av nyanlända elever, t.ex. obligatoriskt bedömning av nyanlända elevers kun- skaper, samt förslagen som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Det gäller också särskilt för- slag som rör introduktionsprogrammen, och då i synnerhet språk- introduktion, samt förslaget om vissa undantag från behörighets- reglerna. 26.12.4Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Centrala utgångspunkter för utredningens förslag är att fler elever ska nå målen för sin utbildning samt kunna få en bredare kun- skapsbas. Utredningen bedömer att detta bör gynna såväl sysselsättningen som den offentliga servicen i olika delar av landet, eftersom en gymnasieutbildning gynnar deltagande i arbetslivet. Vidare föreslår utredningen även ett statligt ekonomiskt stöd för att gynna regional samverkan i syfte att på regional nivå få ökade möjligheter att kunna erbjuda ett allsidigt urval av program och inriktningar. 26.12.5 Konsekvenser för brottsligheten Utredningens samlade förslag som syftar till att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning bedöms få en positiv effekt när det gäller brottsligheten. Studier har t.ex. visat att övergången till treåriga yrkesprogram bidrog till att minska brottsligheten. Minsk- ningen var koncentrerad till det tredje året efter gymnasieskolans start, vilket tyder på att skolgången i sig minskar benägenheten att begå brott.23 Flera undersökningar, bl.a. från Brottsförebyggande 23 utvärdering: Utbildning och brotts- lighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet? rådet, visar dessutom att gruppen ungdomar som begått många brott är överrepresenterad bland de som har låga betyg.24 Utredningen bedömer att förslagen inte får några konsekvenser för den personliga integriteten och att de överensstämmer med EU- rätten. 24 : Ungdomar och brott 1995–2005, rapport 2006:7. 27.1Förslaget till ändringar i skollagen (2010:800) För att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt per- spektiv ska , grundsärskolan, specialskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete. En systematisk överlämning ska ske när elever övergår från , grundsärskolan eller specialskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Paragrafen är ny och handlar om samarbetet mellan , grundsärskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. I paragrafen anges att , grundsärskolan, special- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska sträva efter ett förtroendefullt samarbete för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Bestämmelsen motsvarar delvis skrivningarna om övergång och samverkan i läroplanerna för grund- skolan och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. I paragrafen anges också att en systematisk överlämning ska ske när elever övergår från , grundsärskolan eller special- skolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Även denna bestämmelse har till viss del sin motsvarighet i läroplanerna. För att en systematisk överlämning ska kunna ske måste skolhuvudmän utbyta information och lämna ut uppgifter om sina elever. Det bör främst bli fråga om uppgifter om kunskapsresultat, bedömningar av nyanlända elevers kunskaper, frånvaro och åtgärdsprogram. lämnandet förutsätter dock att uppgifterna inte omfattas av sekre- tess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller annan tystnadsplikt. I annat fall kan behövas samtycke från eleven och vårdnadshavare (beroende på elevens ålder) för att uppgifterna ska kunna lämnas ut. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2 och 25.4.4. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska stödet ges med ut- gångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. I paragrafen finns bestämmelser om stöd i form av extra anpass- ningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Av det nya andra stycket framgår att stöd i form av extra anpass- ningar i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges med ut- gångspunkt i elevens utbildning i dess helhet om det inte är uppen- bart obehövligt. Det innebär att när det befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska stödet i form av extra anpassningar planeras så att det kan ges med utgångs- punkt i elevens hela utbildning och inte bara inriktas på en eller ett fåtal kurser. Stödet får dock inriktas på enbart en specifik kurs om det är uppenbart att elevens stödbehov är begränsat till just denna kurs. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.3 6 och 25.6.1.