sou · H4B35 · 2016-01-18 00:00:00 — Unga är därutöver underrepresenterade i de politiska partierna, i de politiska församlingarna och i föreningslivet. På samma sätt som för äldre finns det skillnader i deltagandet utifrån faktorer såsom socioekonomisk bakgrund, kön, funktionsförmåga och utländsk bakgrund. Undersökningar visar att det politiska intresset är starkt bland unga . En stor andel av de unga är engagerade och vill påverka politiken. Unga visar en stark tilltro till demokratin och de allra flesta uttrycker ett stöd för de grundläggande demokratiska värderingarna. Sammantaget anser vi att det är nödvändigt med ett perspektivskifte när det kommer till synen på unga. Vi bör inte se unga som en utmaning för demo- kratin utan i stället bör ungas engagemang och intresse ses som en tillgång för demokratin. Fokus bör vara på att bjuda in unga män- niskor att delta brett i den lokala demokratin. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder Vi föreslår att en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till sker vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. För- söksverksamheten ska genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta och den ska därefter följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär att genomsnitts- åldern för förstagångsväljare blir , från nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtro- endeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fort- farande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverk- samhet med sänkt rösträttsålder är därutöver i linje med det natio- nella målet för ungdomspolitiken, enligt vilket unga ska ha inflyt- ande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till är det viktigt att rösträtten fortsatt är knuten till myndighetsåldern. Ungas deltagande i beslutsfattande i kommuner och landsting Vårt förslag om att fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förutsättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut innebär att kommunerna och landstingen även bör tillgodose ungas perspektiv i beslutsprocesserna. Ett sätt att göra detta är genom inflytandeforum, som ungdomsråd eller motsvarande, där unga in- bjuds att medverka i politiska beslutsprocesser. Samråd med sådana inflytandeforum bör vara en formell del i beredningsprocesser på lokal och regional nivå. är det viktigt att dessa forum verkligen är representativa för gruppen unga i kommunen eller . Det är också viktigt att formerna för samråd anpassas efter ungas förutsättningar att delta. Kommuner och landsting bör anta ett regelverk för hur ungas perspektiv ska tillgodoses i besluts- processerna liksom en policy eller en handlingsplan för den lokala ungdomspolitiken. Vi anser att kunskapen om hur kommuner och landsting fungerar samt formerna för medborgerligt inflytande i det politiska besluts- fattandet bör öka bland skolelever. Skolor bör i större utsträckning samverka med förvaltningen i kommuner och landsting och träffa företrädare för de politiska partierna på lokal nivå. Vi föreslår därför att den lokala demokratins funktionssätt ska ingå som en av insatserna i det nationella skolutvecklingsprogrammet. Detsamma ska gälla för kunskap om kritisk granskning och källkritik. Vi menar vidare att föreningsengagemanget i grund- och gymnasieskolorna måste stödjas. Även universiteten och högskolorna har en central plats i demo- kratin. Det är därför viktigt att de politiska studentförbunden, poli- tiska partier och andra föreningar som baseras på en värdegrund av demokrati och mänskliga rättigheter har goda förutsättningar att verka på högskolorna. För att betona högskolornas betydelse för demokratin anser vi att det bör framgå av högskolelagen att hög- skolorna ska verka för att främja demokratins centrala principer och respekten för allas lika värde. Delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättningar är något mindre delaktiga i demokratin än den övriga befolkning. Detta avspeglar sig i valdel- tagandet och i representationen i de politiska församlingarna. Brist- ande tillgänglighet av olika slag utgör fortsatt ett hinder för att kunna delta fullt ut i samhället. Tillgängligheten till möteslokaler för fullmäktigesammanträdena har förbättrats, men är alltjämt otill- fredsställande när det kommer till lokaler för nämnd- och i synner- het partimöten. Det är därför viktigt att tillgänglighetsarbetet fort- sätter och att kommunen eller tillhandahåller tillgäng- lighetsanpassade lokaler också för nämnd- och partigruppsmöten och i större utsträckning än möjliggör för beslutsfattande på distans i fullmäktige och nämnder. Ett särskilt problem för förtroendevalda som är i behov av stöd och service för att kunna fullgöra sitt politiska uppdrag är att det är svårt att kombinera förtroendeuppdraget med familje- och arbets- liv, särskilt om de inte får tid till assistans beviljad för att utöva ett politiskt engagemang. Förtroendevalda som beviljats personlig assi- stans ska få den assistans som de har rätt till för att kunna fullgöra sina förtroendeuppdrag. Vårt förslag om att fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förutsättningar att delta och framföra sina synpunkter inför beslut har också betydelse för personer med funktionsnedsättning. Med anledning av vårt förslag bör kommuner och landsting inrätta funktionshindersråd som ges reella möjligheter till inflytande. Full- mäktige bör också anta reglementen för rådens funktion i den kommunala organisationen. I syfte att säkerställa att den demokratiska delaktigheten får större utrymme i funktionshinderspolitiken föreslår vi att demokratisk delaktighet och inflytande för personer med funktionsnedsättning ska utgöra ett eget mål i den kommande funktionshindersstrategin. Genom att ett mål antas betonas vikten av tillgänglighetsarbetet i det demokratifrämjande arbetet och att underlag tas fram för att synliggöra utvecklingen. Låt fler forma framtiden! Det är inte möjligt att göra genomgripande förändringar av demo- kratins funktionssätt genom en statlig utredning. Demokratin för- ändras tillsammans med att samhället förändras. I de fall de demo- kratiska spelreglerna ändras måste det göras med försiktighet och utifrån en politisk samsyn. Vår uppgift har varit att genom för- nyelse och gradvisa förändringar av demokratins spelregler göra demokratin mer relevant för sin samtid. Det övergripande syftet med våra förslag är att förmå fler att bli delaktiga och därmed skapa förutsättningar för ett mer jämlikt inflytande. Vi anser att det är viktigt med en debatt om tillståndet i demokratin. Den fortsatta debatten bör ta vid där vi slutar och handla om hur fler ska få vara med och forma framtiden. Med tanke på de stora samhälls- förändringar som sker förefaller det sig naturligt att inom på nytt utvärdera och se över demokratins funktions- sätt. lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1 dels att 4 kap. 8 §, 5 kap. 7, 23, 25, 33 och 64 §§ samt 6 kap. 19 a, 27 a och 34 §§ samt rubriken närmast före 6 kap. 27 a § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 3 kap. 9 a §, 4 kap. 15 b och 15 c §§, 5 kap. 23 a och 23 b, samt närmast före 4 kap. 15 b och 15 c §§ nya rubriker av följande lydelse. Fullmäktige ska verka för att medlemmarna har förutsättningar att delta och framföra sina syn- punkter inför beslut. 1 Lagen omtryckt 2004:93. Om en förtroendevald upp- Om en förtroendevald upp- hör att vara valbar, upphör också hör att vara valbar, upphör också uppdraget vid nästa fullmäktige- dock besluta att en förtroende- vald som valts av fullmäktige får dock besluta att den förtroende- ha kvar sina uppdrag under åter- valde får ha kvar sina uppdrag stoden av mandattiden. under återstoden av mandattiden. Fullmäktige får besluta att en förtroendevald som fullgör sitt upp- drag på heltid eller betydande del av heltid får ledigt från uppdraget att vara föräldraledig. gäller en sådan förtroendevald som på grund av sjukdom har ned- Om en förtroendevald får ledigt ska fullmäktige besluta hur lång tid ledigheten ska vara och om ekonomiska förmåner enligt 14 § ska utgå under ledigheten. Fullmäktige får utse en ersätt- are för den förtroendevalde under 2 Senaste lydelse 2002:249. Kommuner och landsting ska verka för att de förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former. Sammanträde ska hållas också också om styrelsen eller minst en om styrelsen eller minst en tredjedel av fullmäktiges leda- tredjedel av fullmäktiges leda- möter begär det eller om ord- möter begär det eller om ord- föranden anser att det behövs. föranden anser att det behövs. Fullmäktiges presidium får be- sluta att en debatt utan samband med annan handläggning ska äga rum vid ett sammanträde. 23 §4 Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 4.en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 5.den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom , om fullmäktige 4. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, eller 3Lagen omtryckt 2004:93. 4Senaste lydelse 2014:573. har beslutat det (medborgarför- slag), eller 6. styrelsen i en sådan juri- disk person som avses i 3 kap. 16 a–18 b §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlem- marna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, uppgifter om när namnteckning- arna gjorts, namnförtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räk- nas med som har skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. 5. styrelsen i en sådan juri- disk person som avses i 3 kap. 16 a–18 b §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärenden får också väckas på sätt som anges i 23 a–b §§ (folk- initiativ och folkmotion). Ärende om att hålla folkom- röstning i en viss fråga får i full- mäktige väckas av minst tio pro- cent av de röstberättigade kom- mun- eller landstingsmedlemmar- na enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar, som fanns i kommunen eller på valdagen vid det senaste ordi- narie valet (folkinitiativ). Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan och undertecknas av initiativtagarna samt innehålla uppgifter om när undertecknandet gjorts, namnför- tydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räk- nas med som har skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. Ärende får i fullmäktige väckas av minst en procent av de folk- bokförda i kommunen eller i , som fanns i kom- munen eller året före det år som motionen lämnas in (folkmotion). Folkmotionen ska vara skrift- lig, ange den aktuella frågan och undertecknas av motionärerna samt innehålla uppgifter om när undertecknandet gjorts, namn- förtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av antalet motionärer ska endast de räknas med som har skrivit under motio- nen som föregått inlämnandet. ärenden som har väckts enligt ärenden som har väckts enligt Fullmäktige får dock överlåta Fullmäktige får dock överlåta till styrelsen eller en annan till styrelsen eller en annan nämnd att besluta i ett ärende nämnd att besluta i ett ärende som har väckts genom med- som har väckts genom folk- borgarförslag, utom i de fall som motion, utom i de fall som anges anges i 3 kap. 9 §. i 3 kap. 9 §. En motion eller ett med- En motion eller en folk- borgarförslag bör beredas så, att motion bör beredas så, att full- fullmäktige kan fatta beslut inom mäktige kan fatta beslut inom från det att motionen eller från det att motionen eller detta och vad som har kommit detta och vad som har kommit fram vid beredningen anmälas fram vid beredningen anmälas motionen eller folkmotionen från slaget från vidare handläggning. Arbetsordningen ska alltid innehålla föreskrifter om 1.antalet ledamöter i fullmäktige, 2.när sammanträden ska hållas, 3.anmälan av hinder att delta i sammanträden, 4.inkallande av ersättare och deras tjänstgöring, 5.vem som ska föra ordet, tills ordförande utsetts, 6.rätten att delta i fullmäktiges överläggningar, 7.förfarandet vid omröstningar, 5Senaste lydelse 2007:68. 6Senaste lydelse 2002:249. 7Senaste lydelse 2013:1053. motioner,10. formerna för justeringen av protokollet, samt11. 8.handläggningen av motioner, interpellationer och frågor, 9. formerna för justeringen av protokollet, samt 10. fullmäktigepresidiets arbetsuppgifter. Om fullmäktige med stöd av 23 § 5 har beslutat att medborgar- förslag får väckas, ska arbetsord- ningen innehålla föreskrifter om hur sådana förslag ska handläggas. Om fullmäktige har beslutat att ledamöter får delta i full- mäktiges sammanträden på distans, ska arbetsordningen innehålla föreskrifter om i vilken utsträckning sådant deltagande får ske. En nämnds sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Nämn- den får dock besluta att dess sammanträden ska vara offentliga, om fullmäktige har medgett det. Om fullmäktige har medgett Om fullmäktige har medgett det, får nämnden besluta att den det, får nämnden besluta att de eller de som har väckt ett ärende som har väckt ett ärende genom genom medborgarförslag får när- vara när nämnden behandlar nämnden behandlar ärendet och ärendet och delta i överlägg- ningarna men inte i besluten. inte i besluten. En nämnds sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden 1.som avser myndighetsutövning, eller 2.i vilka det förekommer uppgifter som hos nämnden omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 8 Senaste lydelse 2009:447. Handläggning av ärenden som Handläggning av ärenden som Ett ärende som väckts genom Ett ärende som väckts genom medborgarförslag skall om möj- folkmotion ska om möjligt hand- ligt handläggas så att ärendet läggas så att ärendet kan avgöras kan avgöras från det från det att det att det väcktes i fullmäktige. väcktes i fullmäktige. En nämnd som handlägger En nämnd som handlägger sådana ärenden skall minst en sådana ärenden ska minst en tige om de beslut som fattats i tige om de beslut som fattats i informera om de ärenden som informera om de ärenden som inte avgjorts inom den tid som inte avgjorts inom den tid som anges i första stycket. anges i första stycket. I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras: 1.ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.framställningar eller yttranden till fullmäktige liksom yttran- den med anledning av att beslut av nämnden i dess helhet eller av fullmäktige har överklagats, 3.ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt, 4. ärenden som väckts genom 4. ärenden som väckts genom folkmotion och som överlåtits överlåtits till nämnden, och till nämnden, och 5. vissa ärenden som anges i särskilda föreskrifter. 9Senaste lydelse 2007:68. 10Senaste lydelse 2007:68. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 4 kap. 8 § och 4 kap. 15 b § samt i övrigt . 2.För medborgarförslag som väckts i fullmäktige före gäller 5 kap. 23 § 5, 25, 33 och 64 §§, 6 kap. 19 a, 27 a §§ och 34 § 4 i sin äldre lydelse. lag 2017:000 om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid kommunala val och kommunala folkomröstningar 1 § En kommun får ansöka hos regeringen att rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige och vid folkomröstning har den som uppfyller kraven enligt 4 kap. 2 § kom- munallagen (1991:900) respektive 5 § lagen (1994:692) om kom- munala folkomröstningar med undantag för däri angivna ålderskrav och som senast för val eller folkomröstning fyller . 2 § Ett beslut om sänkt rösträttsålder ska fattas av fullmäktige året för ordinarie val. 3 § Sänkt rösträttsålder vid val av ledamöter och ersättare i kom- munfullmäktige och vid folkomröstning får tillämpas i en kommun endast om regeringen har beviljat kommunens ansö- kan. 4 § Den som har rösträtt på grund av beslut enligt denna lag är inte valbar enligt 4 kap. 5 § kommunallagen (1991:900). 5 § Fullmäktige får besluta att upphäva sitt beslut om sänkt rösträttsålder. 6 § Regeringen får meddela föreskrifter om på vilka grunder en ansökan om att tillämpa sänkt rösträttsålder kan beviljas. 1.Denna lag träder ikraft . 2.Lagen upphör att gälla vid utgången av 2022. 3.Föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av denna lag upphör att gälla senast när lagen upphör att gälla. 2 Hur vi har arbetat Utredningens övergripande uppdrag har varit att analysera behovet av och utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engage- manget inom den representativa demokratin, samt att stärka indi- videns möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. En del av uppdraget har också varit att verka för att skapa debatt och stimulera ett offentligt samtal om de frågor som ingår i uppdraget. Utredningen har även haft i uppdrag att inhämta allmänhetens synpunkter och åsikter om demokrati, inflytande och delaktighet. Stora delar av uppdraget handlar följaktligen om att beskriva tillståndet i demokratin och analysera behovet av förslag. Upp- draget har därför krävt omfattande informationsinhämtning i form av forskarrapporter, enkätundersökningar, intervjuer och samråd. För att stimulera till debatt har vi sett till att presentera alla rappor- ter som tagits fram för utredningen vid öppna seminarier och kon- ferenser. Genom utredningens hemsida och sociala medier har vi också tagit emot synpunkter från allmänheten. Utredningen har genomförts av ett sekretariat som varit placerat på i . Huvudsekreterare har varit , som lett utredningsarbetet och varit sekretariatets kansli- chef. har varit sekreterare i utredningen och har haft ett särskilt ansvar för frågor om unga och personer med funktions- nedsättning. har varit biträdande sekreterare och har haft särskilt ansvar för frågor om unga samt utredningens kom- munikation och administration. Hur vi har arbetat terare med juridisk kompetens och har varit placerad i . har varit sekreterare med juridisk kompetens och varit placerad i under peri- oden . Praktikanter i utredningen har varit och . beställde utredningen 16 for- skarrapporter från forskare som arbetar med frågor som är relevanta för utredningen. Utredningen har haft en ambition att få ett urval av forskare från olika universitet och högskolor samt en jämn köns- balans. Forskarna fick i uppdrag att skriva rapporter på cirka 30 sidor i enlighet med en uppdragsbeskrivning. Samtliga rapporter är sam- manställningar av huvudsakligen befintlig forskning. Statsvetaren fick ett särskilt uppdrag att sammanställa en rapport som både skulle innehålla befintlig forskning och en intervjustudie framtagen särskilt för utredningen. Även har sammanställt en rapport med material särskilt framtaget för utredningen. Rapporterna har publicerats på utredningens hemsida och presenterats vid ett antal öppna seminarier på olika platser i landet (se bilaga 2). Rapporter är också publicerade i forskaranto- login (SOU 2015:96). Fem studenter på masternivå har skrivit uppsatser inom utred- ningens teman. Uppsatserna har skrivits inom ramen för deras ut- bildningar, men har publicerats på hemsidan och presenterats för utredningen vid ett publikt seminarium. 2.3.2Filmat material om ungas demokratisyn Utredningen har gett stiftelsen i uppdrag att sammanställa en film om ungas demokratisyn. Enligt uppdraget skulle DemokratiAkademin genom intervjuer och samtal med indi- vider inhämta allmänhetens uppfattningar om demokratin, vilka demokratiideal som är rådande, vilka förväntningar som allmän- heten har på demokratin och huruvida allmänheten är tillfredsställd Hur vi har arbetat Intervjuerna och samtalen skulle utgå från frågor om hur olika individer upplever att de kan påverka politiska beslut, upplevda hinder för att påverka, tillfredsställelsen med demokratin liksom hur de skulle vilja att demokratin fungerar och hur de tror att demokratin kommer att se ut . Målgruppen var den breda allmänheten, men med särskilt fokus på unga och utrikes födda samt resurssvaga grupper. Några av intervjuerna sammanställdes i en film som har varit tillgänglig på nätet och som har visats i samband med några av de seminarier som utredningen arrangerat eller medverkat i. Utredningen har som underlag för våra övervägande använt ett fler- tal enkätundersökningar som genomförts av bl.a. och . Vi har varit medvetna om att svarsfrekvensen i dessa undersökningar sjunkit kraftigt och att det därmed är svårare att förlita sig på dessa. Särskilt problematiskt är den låga svarsfrekvensen bland unga och socioekonomiskt resurssvaga indi- vider. Utredningen har också genomfört sammanlagt fem enkäter och medverkat i utformningen av ytterligare tre. Undersökning av kommuners och landstings demokratiarbete Utredningen har tagit fram tre enkäter rörande kommunernas och landstingens demokratiarbete. Dessa rörde förtroendevaldas ersätt- nings- och arbetsvillkor i kommuner och landsting, ungdomsinflyt- ande och inflytandeverktyg på kommun- och landstingsnivå, t.ex. folkinitiativet, medborgardialog och medborgarförslag. Arbetet med utskick, datainsamling och datasammanställning genomfördes av SKL till . Resultaten har publi- cerats av SKL tillsammans med utredningen . Enkäterna omfattade alla kommuner och landsting och svars- frekvensen för enkäten om ungas möjligheter till inflytande var , för enkäten om medborgarinflytande och för enkäten om de förtroendevaldas villkor . Hur vi har arbetat Enkäter till de politiska partierna Utredningen har tagit fram en enkät som har skickats ut till lokala partiorganisationer. Enkäten innehöll frågor om medlemsutveck- lingen, interndemokratin och organisationsutvecklingen. Enkäten togs fram i samråd med forskare och representanter för samtliga riksdagspartier och skickades ut till riksdagspartiernas lokala parti- organisationer i cirka 50 kommuner. Några av frågorna har även ställts i undersökningar som genomförts . Samtliga riksdagspartier förutom deltog. Svarsfrekven- sen var . En enkät skickades även till samtliga partisekre- terare för riksdagspartierna. Undersökning av utredningars och kommittéers samrådsarbete Utredningen har tagit fram en enkät om utredningars samråd med intresseorganisationer och inhämtande av allmänhetens synpunk- ter. Denna enkät skickades ut till 108 utredningar och kommittéer som pågick 2015. SCBs studie om folkvaldas villkor Regeringen gav SCB i uppdrag att undersöka villkoren för folkvalda på kommunnivå (Ju2014/5631/D). deltog utredningen i SCB:s arbete med att utforma den enkät som skickades till ett urval av sittande och avhoppade folkvalda. Resultaten levererades till utredningen . Utredningen har bidragit till universitets arbete med en enkät till samtliga riksdagsledamöter, den s.k. riksdagsenkäten, och utformat några frågor. Utredningen hjälpte även uni- versitet i arbetet med en enkät som skickades ut till partiaktiva i samtliga riksdagspartier, förutom och Center- partiet som valde att inte besvara enkäten. Delar av resultaten åter- ges i forskarrapporten Det sjunkande antalet partimedlemmar och SOU 2016:5 Hur vi har arbetat demokratin som sammanställts av , (se SOU 2015:96). Utredningen har genomfört ett antal intervjustudier. Intervjuerna har gjorts per telefon.