sou · H4B358d2 · 2016-09-15 00:00:00 — På varje nummer eller häfte av en periodisk skrift ska utgivarens namn sättas ut. När en ställföreträdare har trätt in anges i stället ställföreträdarens namn. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 11 §. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. En periodisk skrift får inte ges ut innan det har utfärdats ett bevis om att det inte finns något hinder mot utgivning enligt denna grundlag (utgivnings- bevis). Utgivningsbevis meddelas av den myndighet som avses i 5 §. Ansökan görs av skriftens ägare. I ansökan ska skriftens titel, utgivningsort och utgiv- ningsplan anges. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 5 § första stycket. Bestäm- melserna har delats upp i två stycken. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Utgivningsbevis får inte utfärdas innan det har gjorts en anmälan om utgiv- are enligt 5 §. En ansökan får avslås om skriftens titel lätt kan förväxlas med titeln på någon annan skrift med giltigt utgivningsbevis. Paragrafen motsvarar 5 kap. 5 § andra och tredje styckena. Ändring- arna är endast redaktionella och språkliga. Ett utgivningsbevis gäller . Därefter upphör beviset. Beviset får förnyas efter ansökan av skriftens ägare, varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden. Paragrafen motsvarar till viss del nuvarande 5 kap. 5 § fjärde och femte styckena. Vissa bestämmelser i den nuvarande paragrafen har flyttats till tillämpningslagen, se avsnitt 7.2.3 och författnings- kommentaren till lagen om ändring i tillämpningslagen. Ett utgivningsbevis får återkallas i följande fall: 1.Ägaren har anmält att skriftens utgivning upphört. 2.Det finns ingen utgivare eller utgivaren uppfyller inte behörighetsvill- koren enligt 2 § och en behörig utgivare utses inte . 3.Det har gått då utgivningsbeviset utfärdades, utan att skriften kommit ut. 4.Skriften har under något av inte kommit ut med minst fyra nummer eller häften på särskilda tider. 5.Det visas från första gången skriften kom ut att beviset inte borde ha utfärdats med hänsyn till bestämmelsen i 11 § andra stycket. 6.Titeln på en skrift har typografiskt sett getts en sådan likhet med titeln på en annan skrift med utgivningsbevis att förväxling lätt kan ske och rättelse vidtas inte . Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 6 § första stycket. Andra stycket i den paragrafen har flyttats till tillämpningslagen, Vissa bestämmelser i den nuvarande paragrafen har flyttats till tillämp- ningslagen, se avsnitt 7.2.3 och författningskommentaren till 2 kap. 8 § lagen om ändring i tillämpningslagen. I övrigt är ändringarna endast redaktionella och språkliga. Om ett utgivningsbevis har återkallats enligt 13 § första stycket 2, 4 eller 6, krävs medgivande av skriftens ägare för att utgivningsbevis ska meddelas för en annan skrift med en titel som har en sådan likhet att de lätt kan förväxlas. Medgivande behövs dock inte om det har gått efter återkallelsen. Detsamma gäller om det tidigare utgivningsbeviset har förklarats ha upp- hört. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 7 §. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Det får i lag meddelas närmare föreskrifter om 1.skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i fråga om utgivningsort och utgivningsplan, 2.giltighet och förnyelse av utgivningsbevis, och 3.återkallelse av utgivningsbevis. Paragrafen är ny och är föranledd av att vissa bestämmelser om utgivningsbevis ska kunna meddelas i lag. 1.ägare till en periodisk skrift som ges ut utan att utgivningsbevis finns, 2.ägare till en periodisk skrift för vilken en ny utgivare inte utses och anmäls enligt 6 §, 3.utgivare som inte överlämnar sitt uppdrag till ställföreträdare enligt 8 § andra stycket, 4.den som ger ut en periodisk skrift för vilken utgivningsförbud har med- delats enligt denna grundlag eller som uppenbart utgör en fortsättning av en sådan skrift, eller 5.den som på en periodisk skrift låter ange sitt namn som utgivare eller ställföreträdare utan att vara behörig. Om skriften har förklarats vara brottslig eller omständigheterna är syn- nerligen försvårande av något annat skäl, är straffet fängelse i högst . Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 12 §. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Till straff enligt 16 § döms även den som i en ansökan, anmälan eller för- som avses i detta kapitel medvetet lämnar oriktiga uppgifter. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 13 §. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Till penningböter döms utgivare som inte sätter ut uppgifter om utgivarens namn på det sätt som anges i 9 §. Detsamma gäller ställföreträdare som har trätt in som utgivare. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 14 § andra stycket. Ändring- arna är endast redaktionella och språkliga. I lag får det föreskrivas om straff för den som bryter mot en föreskrift i lag som har meddelats med stöd av 15 § 1. Paragrafen är ny och anger att det får föreskrivas om straff när det gäller de bestämmelser i lag som berörs i föreslagna 15 § första punkten. 6 kap. Rätten att sprida tryckta skrifter Var och en har rätt att själv eller med hjälp av andra sprida tryckta skrifter. Regleringen av rätten att sprida skrifter återfinns i nuvarande 6 kap. 1 §. I förhållande till den nuvarande lydelsen tas uttrycken ”till salu hålla” och ”försända” bort. Dessa formuleringar har inte någon själv- ständig rättslig betydelse utan kan betraktas som exempel på vad som ryms inom uttrycket ”sprida tryckta skrifter”, se SOU 1947:60 s. 240 f. En ändring i sak är att det anges att ”var och en” har rätt att sprida tryckta skrifter och inte som i den nuvarande lydelsen enbart svenska rättssubjekt, se avsnitt 7.2. Enligt föreslagna 14 kap. 5 § kan denna rätt inskränkas genom lag. Utan hinder av denna grundlag gäller vad som föreskrivs i lag, när någon 1.visar en pornografisk bild på eller vid en allmän plats genom skyltning eller annat liknande förfarande på ett sätt som är ägnat att väcka allmän anstöt eller utan föregående beställning sänder eller tillställer på annat sätt en sådan bild till någon, eller 2.bland barn och ungdom sprider en tryckt skrift som genom sitt innehåll kan verka förråande eller annars medföra allvarlig fara för de unga. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 2 § första stycket och anger vissa undantag från spridningsrätten. På dessa områden gäller i stället vad som bestäms i lag. I andra punkten har texten fått en lydelse som liknar motsvarande bestämmelse i YGL. Texten om kartor m.m. i det nuvarande andra stycket har flyttats till en egen paragraf, se föreslagna 3 §. Någon ändring i sak är inte avsedd. I lag får det meddelas föreskrifter om spridning genom tryckta skrifter av kartor, ritningar eller bilder som återger helt eller delvis och inne- håller upplysningar av betydelse för rikets försvar. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 6 kap. 2 § andra stycket, innebär att rätten att sprida visst kartmaterial m.m. får begränsas i lag trots att det rör sig om tryckta skrifter. Undantaget har här placerats i en egen paragraf. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Skyldighet att befordra tryckta skrifter Den som enligt vad som följer av lag eller annan författning har en skyldighet att befordra tryckta skrifter får inte på grund av innehållet vägra eller ställa särskilda villkor för att utföra denna skyldighet. Detta gäller dock inte om befordran skulle innebära en sådan överträdelse som avses i 5 och 6 §§. Den som har en skyldighet enligt första stycket och som har tagit emot en periodisk skrift för befordran ska inte anses som skriftens spridare. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 4 §. Uttrycken ”postbeford- ringsföretag” och ”annan allmän trafikanstalt” i den nuvarande lydelsen av paragrafen har tagits bort. I stället införs formuleringen ”den som enligt vad som följer av lag eller annan författning har en skyldighet att befordra tryckta skrifter”. Utformingen har gjorts mer lik motsvarande bestämmelse i YGL (se nuvarande 3 kap. 10 § YGL), vilket bl.a. innebär att ordet ”befordran” genomgående används i stället för ”försändande”, jfr postlagen (2010:1045). Någon ändring i sak är inte avsedd. Till penningböter döms den som sprider en tryckt skrift som saknar en uppgift som avses i 4 kap. 2 §. Detsamma gäller om en sådan uppgift eller en uppgift som avses i 1 kap. 2 § andra stycket 2 är oriktig och spridaren känner till detta. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 3 § första stycket. Bestäm- melsen innebär att en spridare straffas med penningböter vid sprid- ning av en skrift som saknar någon ursprungsuppgift enligt före- slagna 4 kap. 2 §. Här avses således bl.a. uppgifter om tryckare samt om ort och år för tryckningen. Straffbestämmelsen gäller även om ursprungsuppgifterna är felaktiga och spridaren känner till detta. Det straffrättsliga ansvaret omfattar även spridning av skrifter med uppgifter som är felaktiga enligt den s.k. stencilregeln i föreslagna 1 kap. 2 § andra stycket 2. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Till böter eller fängelse i högst döms den som sprider en tryckt skrift i vetskap om att den 1.har tagits i beslag eller förklarats konfiskerad, 2.har getts ut i strid med ett utgivningsförbud som har meddelats enligt denna grundlag, eller 3.uppenbart utgör en fortsättning av en skrift som omfattas av ett sådant förbud som avses i 2. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 3 § andra stycket. Punkten 1 innebär att det nuvarande uttrycket ”lagts under beslag” tas bort. I stället används samma formulering – har tagits i beslag – som i motsvarande bestämmelse om tekniska upptagningar i YGL, se 3 kap. 13 § fjärde stycket YGL. Några förändringar i sak är inte avsedda utan ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Vad som är tryckfrihetsbrott Gärningar som är tryckfrihetsbrott Med beaktande av tryckfrihetens syfte att säkerställa ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande ska de gärningar som anges i 2–20 §§ anses vara tryckfrihetsbrott, om de begås i en tryckt skrift och är straffbara enligt lag. Paragrafen, som är ny, innebär en inledning till den s.k. brotts- katalogen. Det grundläggande kravet på att brotten ska begås i en tryckt skrift och att gärningarna också ska vara straffbara enligt lag (dubbel täckning) anges bara här och inte i anslutning till de enskilda straffbestämmelserna, se nedan. Den nuvarande hänvisningen till 1 kap. 1 § ersätts av att syftet med tryckfriheten skrivs ut i klartext. Brotten i den nuvarande uppräkningen i 7 kap. 4 och 5 §§ tas upp i egna paragrafer och i den ordning som de förekommer i . Som tryckfrihetsbrott anses olaga hot som innebär att någon hotar någon annan med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade fram- kalla allvarlig fruktan för egen eller någon annans säkerhet till person eller egendom. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 16. Som tryckfrihetsbrott anses förtal som innebär att någon utpekar någon annan som brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt eller annars lämnar en uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning. Förtal av avliden medför ansvar, om gärningen är sårande för de efter- levande eller annars kan anses kränka den frid som bör tillkomma den avlidne. Det ska inte dömas till ansvar om det med hänsyn till omständigheterna var försvarligt att lämna uppgift i saken och han eller hon visar att uppgiften var sann eller att han eller hon hade skälig grund för den. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 14. Som tryckfrihetsbrott anses förolämpning som innebär att någon smädar någon annan genom kränkande tillmäle eller beskyllning eller genom annat skymfligt beteende mot honom eller henne. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 15. Som tryckfrihetsbrott anses uppvigling som innebär att någon uppmanar eller på annat sätt söker förleda till brottslig gärning, svikande av medborgerlig skyldighet eller ohörsamhet mot myndighet eller åsidosättande av vad som åligger krigsman i tjänsten. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 10. Som tryckfrihetsbrott anses hets mot folkgrupp som innebär att någon hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 11. Som tryckfrihetsbrott anses olaga våldsskildring som innebär att någon i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden sprids, om inte gärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 13. Som tryckfrihetsbrott anses hot mot tjänsteman som innebär att någon med hot om våld förgriper sig på någon annan för att tvinga fram, hindra eller hämnas för en åtgärd 1.i dennes myndighetsutövning, 2.i annan verksamhet som omfattas av samma skydd som är förenat med myndighetsutövning, eller 3.vid biträde till åtgärd som omfattas av sådant skydd. Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig mot den som har utövat eller biträtt vid sådan verksamhet, för vad denne då gjort eller underlåtit att göra. För försök eller förberedelse till sådant hot mot tjänsteman döms det till ansvar, såvida inte brottet, om det hade fullbordats, skulle ha varit att anse som ringa. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 17. Som tryckfrihetsbrott anses övergrepp i rättssak som innebär att någon med hot om våld angriper någon annan 1.för att denne har gjort en anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett en utsaga hos en domstol eller annan myndighet, eller 2.för att hindra denne från en sådan åtgärd som anges i 1. Detsamma gäller om någon med hot om gärning som medför lidande, skada eller olägenhet angriper någon annan för att denne har avlagt vittnes- mål eller annars avgett en utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 18. Som tryckfrihetsbrott anses uppror som förövats med uppsåt att statsskicket, med vapenmakt eller annars med våldsamma medel, ska omstörtas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, eller högsta domar- makten på så sätt ska framtvingas eller hindras, om gärningen innebär en fara för uppsåtets förverkligande. För försök, förberedelse eller stämpling till sådant uppror döms det till ansvar. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 6. Brott mot medborgerlig frihet Som tryckfrihetsbrott anses brott mot medborgerlig frihet som innebär att någon utövar olaga hot med uppsåt att påverka den allmänna åsiktsbild- ningen eller inkräkta på handlingsfriheten inom en politisk organisation eller yrkes- eller näringssammanslutning och därigenom sätter yttrande-, försam- lings- eller föreningsfriheten i fara. För försök till sådant brott mot medborgerlig frihet döms det till ansvar. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 12. Som tryckfrihetsbrott anses högförräderi som förövats med uppsåt att riket eller en del av det, med våldsamma eller annars lagstridiga medel eller med utländskt bistånd, ska läggas under främmande makt eller bringas i beroende av sådan makt eller att del av riket på så sätt ska lösryckas, om handlingen innebär en fara för uppsåtets förverkligande. Detsamma gäller om någon med uppsåt att åtgärd eller beslut av stats- chefen, regeringen, eller högsta domarmakten ska framtvingas eller hindras med utländskt bistånd, om handlingen innebär en fara för detta. För försök, förberedelse eller stämpling till sådant högförräderi döms det till ansvar. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 1. Som tryckfrihetsbrott anses krigsanstiftan som innebär att någon med utländskt bistånd framkallar fara för att riket ska invecklas i krig eller andra fientligheter. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 2. Som tryckfrihetsbrott anses spioneri som innebär att någon genom att gå främmande makt till handa obehörigen befordrar, lämnar eller röjer en upp- gift rörande försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut, eller något förhållande i övrigt, vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för säkerhet. Detta gäller vare sig uppgiften är riktig eller inte. För försök, förberedelse eller stämpling till sådant spioneri döms det till ansvar. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 3. Obehörig befattning med hemlig uppgift Som tryckfrihetsbrott anses obehörig befattning med hemlig uppgift som inne- bär att någon, utan syfte att gå främmande makt tillhanda, obehörigen befordrar, lämnar eller röjer en uppgift rörande något förhållande av hemlig natur, vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för rikets försvar eller för folkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda utom- ordentliga förhållanden eller annars för rikets säkerhet. Detta gäller vare sig uppgiften är riktig eller inte. För försök eller förberedelse till sådan obehörig befattning med hemlig uppgift döms det till ansvar. Detsamma gäller stämpling till sådant brott, om detta är att anse som grovt. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas, om gärningen innefat- tade tillhandagående av främmande makt eller var av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde något förhållande av stor betydelse eller om den brottslige röjde vad som på grund av allmän eller enskild tjänst hade betrotts honom eller henne. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 4. Vårdslöshet med hemlig uppgift Som tryckfrihetsbrott anses vårdslöshet med hemlig uppgift som innebär att någon av grov oaktsamhet begår en gärning som avses i 15 §. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 5. Som tryckfrihetsbrott anses sådant landsförräderi eller landssvek som innebär att någon, när riket är i krig eller bestämmelser i lag om sådant brott tillämpas av andra skäl, 1.missleder eller förråder dem som är verksamma för rikets försvar eller förleder dem till myteri, trolöshet eller modlöshet, 2.förråder egendom som är av betydelse för totalförsvaret, eller 3.begår någon annan liknande förrädisk gärning som är ägnad att med- föra men för totalförsvaret eller innefattar bistånd åt fienden. För försök, förberedelse eller stämpling till sådant landsförräderi eller landssvek döms det till ansvar. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 7. Som tryckfrihetsbrott anses landsskadlig vårdslöshet som innebär att någon av oaktsamhet begår en gärning som avses i 17 §. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 8. Ryktesspridning till fara för rikets säkerhet Som tryckfrihetsbrott anses ryktesspridning till fara för rikets säkerhet som innebär att någon, då riket är i krig eller bestämmelser i lag om sådant brott tillämpas av andra skäl, 1.bland allmänheten sprider eller till främmande makt framför eller låter framkomma falska rykten eller andra osanna påståenden som är ägnade att framkalla fara för rikets säkerhet, eller 2.bland krigsmän sprider falska rykten eller andra osanna påståenden som är ägnade att framkalla trolöshet eller modlöshet. Paragarafen motsvarar nuvarande 7 kap. 4 § punkten 9. Som tryckfrihetsbrott anses också att någon 1.uppsåtligen offentliggör en allmän handling som inte är tillgänglig för var och en, om han eller hon har fått tillgång till handlingen i allmän tjänst, under utövande av tjänsteplikt eller i något därmed jämförbart förhållande, 2.offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter en tystnads- plikt som anges i en särskild lag, eller 3.när riket är i krig eller omedelbar krigsfara offentliggör en uppgift om förhållanden vars röjande enligt lag innefattar annat brott mot rikets säkerhet än de som anges i 12–16 §§. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 5 §. Ett tillkännagivande i en annons eller i ett annat sådant meddelande ska inte anses vara ett tryckfrihetsbrott om det inte av meddelandets inne- håll framgår att ansvar för ett sådant brott kan bli aktuellt. Är meddelandet straffbart tillsammans med en omständighet som inte framgår av meddelandets innehåll, gäller vad som föreskrivs i lag. Detsamma gäller ett meddelande som genom chiffer eller på något annat sätt är hemligt för allmänheten. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 2 § och benämns ibland för ”annonsundantaget”. Den nuvarande bestämmelsen har delats upp i två stycken. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Om någon meddelar en uppgift i syfte att göra den offentlig i en tryckt skrift enligt 1 kap. 7 § första stycket och därigenom gör sig skyldig till något av följande brott, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för det brottet: 1.högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott, 2.oriktigt utlämnande av en allmän handling som inte är tillgänglig för var och en eller tillhandahållande av en sådan handling i strid med en myn- dighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig, och 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i en särskild Första stycket gäller också om brottet begås av någon som, utan att vara ansvarig enligt 8 kap., medverkar som författare eller annan upphovsman eller som utgivare till en framställning som är avsedd att införas i en tryckt skrift. I fråga om föreskrifter som avses i första stycket 3 tillämpas 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 3 § första och tredje styckena. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Om någon anskaffar en uppgift i syfte att göra den offentlig i en tryckt skrift eller för att lämna ett meddelande enligt 1 kap. 7 § andra stycket och däri- genom gör sig skyldig till ett brott som anges i 22 § andra stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om det brottet. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 3 § andra stycket. Ändring- arna är endast redaktionella och språkliga. Ytterligare bestämmelser om tryckfrihetsbrott Vad som föreskrivs i lag om påföljd för brott gäller även tryckfrihetsbrott. Vid bestämmande av påföljd ska det särskilt beaktas om en publicerad uppgift har rättats och rättelsen därefter offentliggjorts på ett lämpligt sätt. Paragrafens första stycke motsvarar nuvarande 7 kap. 6 § första stycket medan andra stycket motsvarar nuvarande 1 kap. 4 § andra stycket. I paragrafen behandlas dels frågor om påföljd vid tryckfri- hetsbrott, dels möjligheterna att i påföljdsfrågan beakta att rättelse har gjorts. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. Om den tilltalade döms för förtal eller förolämpning i en periodisk skrift enligt 3 eller 4 §, får domstolen efter yrkande besluta att domen ska föras in i skriften. Paragrafen motsvarar nuvarande 7 kap. 6 § andra stycket andra meningen. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. En tryckt skrift som innehåller tryckfrihetsbrott får konfiskeras. Konfiskering innebär att alla exemplar av skriften som är avsedda att spridas ska förstöras. Konfiskering innebär även att åtgärder vidtas så att formar, stenar, stereotyper, plåtar och annan liknande utrustning inte kan missbrukas. Bestämmelsen i 24 § andra stycket tillämpas även vid konfiskering. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 7 kap. 7 §. Endast redakt- ionella och språkliga ändringar har gjorts. Det tredje stycket är nytt och förtydligar i lagtexten att hänsyn ska tas till publicerade rättelser även vid bedömning av frågor om konfiskering (se SOU 1947:60 s. 214). Borttagande ur en databas som innehåller bilagor Om ett sådant tillhandahållande ur en databas som avses i 1 kap. 5 och 6 §§ innefattar tryckfrihetsbrott, får domstolen besluta att det brottsliga yttrandet ska tas bort ur databasen. Krav på att ett yttrande ska tas bort kan framställas trots att straff för brottet inte kan dömas ut på grund av preskription. Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 10.2.5.