sou · H4B347 · 2016-06-22 00:00:00 — Det finns en potential för ytterligare energieffektivisering inom sjöfarten och därmed lägre utsläpp av såväl växthusgasergaser som luftföroreningar. Effektivare framdrivningssystem, åtgärder för att sänka friktionen mellan skrov och vatten samt genom rutt- planering, förändrad fartygsdesign, transportlogistiska åtgärder och energisparande körsätt minskar såväl utsläpp av klimatpåverkande som försurande och övergödande luftföroreningar. Utöver energi- effektivisering kan också förnybara drivmedel bidra till minskade utsläpp av växthusgaser från sjöfarten. Genom en övergång från oljor till mer hållbara bränslen, som exempelvis LNG (flytande naturgas) uppnås flera fördelar, flytande metangas kan även framställas från förnybar råvara. Inom projektet , som är ett samarbetsprojekt mellan nyckelaktörer inom sjöfarten, pågår pilotprojekt för användning av LNG och metanol i sjöfarten. IVL har utvärderat effekter på luftföroreningsutsläppen då konventionellt fartygsbränsle byts till LNG och metanol och den samhällsekonomiska nyttan med att minska utsläppen från sjöfarten. Enligt IVL:s analys ger ett byte från konventionellt bränsle till metanol ingen reduktion av kväveoxidutsläppen. Däremot har ett byte från konventionellt bränsle till LNG stor effekt. Enligt IVL:s beräkningar minskar utsläppen av koldioxid från 8 till 7 kiloton och utsläppen av kväveoxider med vid övergång från konventionellt bränsle till LNG i de referensfall som Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik används inom ett av projekten i Zero Vision Tool49. Den beräknade samhällsekonomiska nyttan uppgick till . Utöver effektivare framdrivning och byte till alternativa bränslen finns flera tekniker för att minska utsläppen till luft från sjöfarten. Exempel på detta är efterbehandling av avgaserna, t.ex. genom att installera s.k. selektiv katalytisk reduktion (SCR), installera tekniker som EGR (avgasåterföring) eller HAM (med hjälp av havsvatten befukta inloppsluften). pekar på behovet av finansiellt stöd som incitament för investeringar i miljöförbättrande åtgärder och lyfter reduktion av kväveoxidutsläpp som den mest samhällsekonomiskt lönsamma miljöfrämjande åtgärden. Stöd bör framför allt ges till tekniker som minskar utsläppen av kväveoxider och partiklar, ökar energi- effektiviteten och möjliggör drift med förnybara bränslen. Att installera avgasrening, så kallade skrubbers, är ett alternativ för att minska utsläppen av luftföroreningar från sjöfarten men tekniken är ännu inte färdigutvecklad för sjöfartens speciella villkor och inte alltid möjlig att installera i befintliga fartyg.50 Inom sektorn pågår flera projekt som syftar till att på ett innovativt och kreativt sätt skapa framtidens miljövänliga sjöfart. Flera projekt arbetar med att bygga om fartyg till LNG-drift eller att utveckla och investera i teknik för rökgastvätt (skrubber), ombord på existerande fartyg.51 Möjligheten att införa ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av kväveoxider från befintliga fartyg bör utredas vidare I enrapport från IVL och CE Delft har olika ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av kväveoxider från fartyg undersökts52. Tre alternativa kombinationer av styrmedel har analyserats. Det första innebär att en avgift införs på kväveoxidutsläppen. Avgiften hamnar i en fond som sedan går tillbaka till sektorn för kväveoxid- reducerande åtgärder. I det andra alternativet undersöks vilken effekt en hastighetsbegränsning på skulle få. 49IVL (2015a). 50Trafikverket (). 52IVL, CE Delft (2016). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik en möjlighet för de som inte vill sänka hastigheten att i stället betala en avgift utifrån sina kväveoxidutsläpp. Det tredje alter- nativet är en skatt på kväveoxidutsläppen (utan återbetalning till sektorn). Resultatet från studien visar att den mest effektiva styr- medelskombinationen för att minska kväveoxidutsläppen är det första alternativet, dvs. en avgift som sedan går tillbaka till sektorn för kväveoxidreducerande åtgärder. Tillsammans med införande av kvävekontrollområden beräknas en sådan fond kunna minska utsläppen från sjöfarten med till 2025 jämfört med . Möjligheten att införa ett ekonomiskt styrmedel för utsläppen av kväveoxider från sjöfarten, vilka effekter det har på sjöfartsnäringen och hur ett sådant styrmedel skulle implementeras behöver utredas vidare. Utred möjligheten att utöka skattenedsättningen för så att den även omfattar mindre fartyg har en del av fartygsflottan en nedsättning av energiskatten på . Skattenedsättningen gäller endast yrkesmässig sjöfart om spänningen på den som överförs till skeppet uppgår till minst och om skeppet har en bruttodräktighet om minst 400. Energiskatten på sätts ner från dagens generella nivå till per kWh. Fartyg som ligger i hamn använder ofta en hjälpmotor som drivs med olja för sin elförsörj- ning. Syftet med nedsättningen är att fartyg i stället ska använda . Nedsättningen innebär reducerade utsläpp från fartyg i hamn, vilket minskar nedfallet av försurande ämnen Dessutom bedöms det leda till lokala miljöförbättringar bl.a. i form av minskat buller. Dagens nedsättning som alltså endast gäller för stora fartyg, innebär att mindre fartyghar tillgång till skattebefriad diesel, men betalar full skatt på el. Systemet styr därmed mot en fortsatt användning av fossila bränslen. Det kan därför vara intressant att utreda möjligheten att utöka skattenedsättningen för så att den även omfattar mindre fartyg. Vid en eventuell utredning bör det också beaktas vilka möjligheter det finns att genom befintlig reglering införa krav på tillhandahållande av för att få tillstånd att bedriva hamnverksamhet. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik föreslår en skarpare miljödifferentiering av fartygens anlöpsavgift vilken sannolikt kommer att införas . Förslaget är att ta hänsyn till fartygens totala miljö- påverkan, men att tyngdpunkten ska ligga på att minska utsläppen av kväveoxider, koldioxid och partiklar. Enligt förslaget kommer fartygen att delas in i fyra klasser där den mest miljövänliga klassen (klass 1) betalar av anlöpsavgiften, klass 2 betalar , klass 3 betalar medan klass 4 med sämst miljöprestanda betalar full avgift. Detta innebär att vissa fartyg kommer att få avsevärt högre avgifter jämfört med dagens nivåer, men att fler fartyg får ekonomiska incitament att vidta fler och i vissa fall mindre kostsamma miljöförbättrande åtgärder. har i sin konsekvensanalys av förslaget till skärpt miljödifferentiering av anlöpsavgifterna inte beräknat vilken effekt det skulle få på utsläpen av kväveoxid, men sammantaget bedöms sjöfartens miljöpåverkan minska i en ökad takt. Dessutom framför att det skapar ett ekonomiskt incitament som leder till att fartygens miljöpåverkan minskar på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt.53 En intressant vidareutveckling av den miljödifferentierade anlöpsavgiften är att vidga den även till andra länder. Om samma regler med ekonomiska incitament att minska miljöpåverkan gäller i flertalet länder blir styrmedlet mer effektivt i och med att det skulle bli tydligt för redarna vad som gäller och att inventeringar i utsläppsreducerande åtgärder skulle få en bättre lönsamhet. bör vara drivande i det internationella arbetet för att motsvarande system införs även i hamnar utanför landet. Ett annat ekonomiskt styrmedel är miljödifferentierade hamn- avgifter där rederierna får en minskad avgift om de lever upp till vissa miljökrav. Det kan till exempel handla om användning av låg- svavligt bränsle eller att fartyget har vidtagit kväveoxidreducerande åtgärder, exempelvis katalysatorer. 53 (2015). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik hamn har miljödifferentierade hamnavgifter. I hamn får exempelvis fartyg rabatterad hamnavgift om de drivs med LNG eller reducerar sina utsläpp av kväveoxid. Miljödifferentierade hamn- avgifter bör uppmuntras och införas av de hamnar som ännu inte arbetar med det. En ambitiös klimatpolitik enligt beredningens förslag i del A kommer att underlätta möjligheterna för att uppnå tak- direktivets utsläppsåtagande till 2030. Även insatser för att få ner växthusgasutsläppen från sjöfarten och arbetsmaskiner bidrar till minskade utsläpp av luftföroreningar. Trots detta behövs ytterligare insatser för att få ner utsläppen av framför allt kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Utöver de insatser som förväntas genomföras inom klimatstrategin behövs styr- medel och åtgärder för industri- och energisektorn. Dessutom behöver hushållens användning av lösningsmedel ses över. Regeringen bör ge i uppdrag att, efter samråd med berörda myndigheter, ta fram nationellt program för att minska utsläpp av luftföroreningar enligt det revi- derade takdirektivet. Programmet ska vara fastställt av regeringen med syfte att klara utsläppstak och bidra till att varaktigt klara miljökvalitetsnormer för luft- kvalitet. Skattenedsättningarna på diesel för arbetsmaskiner bör fasas ut på ett sätt som tar hänsyn till de negativa effekter som kan uppstå på berörda näringars konkurrensförhållanden. Kartlägg utsläppen från de arbetsmaskiner vars utsläpp är dåligt kartlagda (skotrar, gräsklippare, småbåtsmotorer etc.), 54 Då takdirektivet ännu inte är färdigförhandlat är det slutliga målåret för när de nationella programmen enligt direktivets artikel 9 ska vara på plats ännu inte fastställt. Målåret kan eventuellt behöva revideras efter att direktivet har färdigförhandlats. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik för att kunna införa styrmedel som leder till att maskiner med stora utsläpp fasas ut. Stöd branschgemensam forskning, utveckling och demon- stration för att utveckla och tillämpa process- och renings- teknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energianläggningar. Utred och föreslå lämpliga styrmedel och åtgärder utifrån den inventering av utsläpp av flyktiga organiska ämnen från hushållens användning av lösningsmedel som redovisas som- maren 2016. Ett reviderat takdirektiv förhandlas inom EU. Förhandlingarna förväntas avslutas . Takdirektivet innebär att EU:s medlemsländer kommer att få reviderade ut- släppstak för svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen, ammoniak och partiklar PM2.5 som ska uppnås . Direk- tivet innehåller även indikativa mål , vilka beredningen föreslår som etappmål. För att nå såväl de indikativa som bindande utsläppstaken kommer ytterligare åtgärder att behöva genomföras i svensk luftvårdspolitik. Beredningen menar därför att det som ett första steg ska tas fram ett nationellt program för att minska utsläpp av luftföroreningar. Programmet, som ska fastställas av regeringen, ska syfta till att klarar utsläppsåtagandena och miljökvalitetsnormer för luftkvalitet. För att nå reduktionsåtagandena för kväveoxider och flyktiga organiska ämnen är ytterligare insatser för att få ner utsläppen nöd- vändiga. Beredningen noterar de stora synergieffekter som finns mellan en ambitiös klimatpolitik och de ökade möjligheterna att nå takdirektivets reduktionsnivåer. En ambitiös klimatpolitik inom transportsektorn innebär betydande minskningar av utsläppen av kväveoxider, partiklar PM2.5 och flyktiga organiska ämnen. Även de insatser som föreslås för att minska växthusgasutsläppen från arbetsmaskiner kan få betydande effekter på utsläppen av luft- föroreningar. Beredningen vill framhålla betydelsen av att skatte- nedsättningarna på diesel för arbetsmaskiner inom jord, skogs– och Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik vattenbruk samt gruvindustriell verksamhet bör fasas ut. Liksom anges i avsnitt 7.5 ovan bör dock risken för koldioxidläckage samt negativ påverkan på konkurrenskraft beaktas vid en sådan utfas- ning. Dessutom föreslås att utsläppen från de arbetsmaskiner vars utsläpp är dåligt kartlagda (skotrar, gräsklippare, småbåtsmotorer etc.) kartläggs, för att kunna införa styrmedel som gör att maskiner med stora utsläpp kan fasas ut. Det finns enligt en stor potential att minska utsläppen av framför allt kväveoxid från energi- och industri- anläggningar55. Beredningen bedömer därför att stöd bör ges till branschgemensam forskning, utveckling och demonstration för att utveckla och tillämpa process- och reningsteknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energi- anläggningar. En stor källa till utsläpp av flyktiga organiska ämnen är hus- hållens användning av lösningsmedel. Utsläppen från dessa pro- dukter har varit dåligt kartlagda, men en inventering av området kommer att vara färdigställd . Beredningen föreslår därför att det med utgångspunkt i denna inventering utreds och föreslås styrmedel och åtgärder för att minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen från hushållens användning av lösningsmedel. 55 (2014f). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Enligt den Europeiska kommissionens förslag till reviderat tak- direktiv ska medlemsländerna utarbeta och anta nationella program för att minska utsläpp av luftföroreningar i linje med vad som anges i det reviderade direktivet. Det första programmet ska vara antaget . Syfte med programmet är att klara utsläppstaken och det kan även bidra till att varaktigt klara miljökvalitetsnormer för luft- kvalitet. Regeringen behöver därför så snart direktivet är antaget ge berörda myndigheter uppdrag att utarbeta ett nationellt luftvårds- program. För att klara av att nå takdirektivets utsläppsåtaganden behövs insatser, framför allt för att få ner de svenska utsläppen av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Det föreslagna etappmålet siktar på att takdirektivets indikativa mål ska uppnås, se kapitel 15. Då direktivet inte är färdigförhandlat är det ännu inte klart vilka utsläppstaken kommer att bli. I tabellen nedan visas de svenska utsläppsåtagandena enligt senaste gällande statistik och prognos. Dessutom visas vilka utsläpps- minskningar en ambitiös klimatpolitik på transportområdet bidrar till, där IVL har beräknat att om klimatscenario56 skulle realiseras bidrar det till att transportsektorns utsläpp av kväve- oxider 2030 är ca 9 kiloton lägre och utsläppen av partiklar PM2,5 ca ett kiloton lägre jämfört med basprognosen.57 Sam- tidigt bedöms utsläppen av flyktiga organiska ämnen att minska med 5 kiloton . 56Trafikverkets klimatscenario förutsätter bl.a. att den årliga användningen av fordons- bränsle sjunker från ca i basprognosen till ca genom introduktion av elfordon och minskat transportarbete (, 2015e). 57IVL (2016). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik NOX: Beting: 21 kiloton/år. Bidrag från klimatpolitik: ca 8–9 kiloton/år VOC: Beting: 13 kiloton/år. Bidrag från klimatpolitik: ca 4–5 kiloton/år Potential att minska de svenska utsläppen av kväveoxider har redovisat vilka möjligheterna kan vara att nå de föreslagna utsläppstaken och har i sin analys konstaterat att taken är möjliga att nå. Enligt analys finns den stora potentialen för att klara kraven för kväveoxider inom Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik industri- och energisektorn, där potentialen bedöms vara över 15 kiloton . Vad som krävs för att potentialen ska uppnås redovisas dock inte. Även sjöfarten bedöms ha stor potential till utsläppsminskning, med 5 kiloton från internationell sjöfart och drygt 2 kiloton från nationell sjöfart. Potentialen inom sektorn vägtransporter och arbetsmaskiner beräknas till nästan 4 kiloton . har också pekat på synergier med klimat- åtgärder, som effektivare fordonsflotta och minskat trafikarbete.58 Enligt IVL:s bedömning skulle klimatscenario59 om det realiseras bidrar det till att transportsektorns utsläpp av kväve- oxider 2030 minskar med 9 kiloton och utsläppen av partiklar PM2,5 cirka ett kiloton jämfört med basprognosen.60 Det finns alltså en stor potential att klara det reviderade utsläppstaket, men ytterligare åtgärder behöver genomföras för att realisera utsläppsminskningarna. Det behöver därför genomföras ytterligare insatser inom sjöfarten (som föreslås i avsnitt 14.3.4 ovan), för arbetsmaskiner (se avsnitt 7.1.8 ovan) samt inom industri- och energisektorn. Potential att minska svenska utsläpp av flyktiga organiska ämnen har även tittat på potentialen att klara det före- slagna utsläppstaket för flyktiga organiska ämnen. Enligt Natur- vårdsverkets analys finns även här synergier med klimatåtgärder. Minskat trafikarbete i personbilssektorn kan reducera utsläppen av flyktiga organiska ämnen med cirka 5 kiloton. Det finns även synergier med småskalig vedeldning där har gjort ett antagande att om alla gamla vedpannor som byts ut i naturlig takt ersätts med pannor som uppfyller de nu strängaste kraven och att de nya pannor som installeras i nya hus är pelletseldade. Detta skulle ge en utsläppsminskning om drygt 2 kiloton per år.61 har även bedömt reduktionspotentialen för flyktiga organiska ämnen från lösningsmedelsanvändning. 58Naturvårdsverket (2014f). 59Trafikverkets klimatscenario förutsätter bl.a. att den årliga användningen av fordons- bränsle sjunker från ca i basprognosen till ca genom introduktion av elfordon och minskat transportarbete (, 2015e). 60IVL (2016). 61Naturvårdsverket (2014f). Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik industrin uppgår den samlade potentialen till nästan 13 kiloton . Vad gäller de flyktiga organiska ämnena så är en stor källa användning av lösningsmedel i hushållen, där potentialen bedöms vara större än 17 kiloton . Området hushållens användning av lösningsmedel än så länge dåligt kartlagt och inventeras för när- varande. Utredningen kommer att vara klar . Därefter bör lämpliga styrmedel och åtgärder för att minska utsläpp av flyktiga organiska ämnen från lösningsmedelsanvänd- ning utredas. Befintliga förslag till styrmedelsförändringar För att nå föreslagna åtagande i EU:s takdirektiv behöver de samlade kväveoxidutsläppen ha minskat med ytterligare ca 12 kiloton, om de åtgärder som föreslås inom transportområdet realiseras. Även för arbetsmaskinerna finns synergier med de klimat- relaterade åtgärder som föreslagits i klimatstrategin (se avsnitt 7.1.8). Utöver dessa är de stora källorna till utsläpp av kväveoxider industri- och energianläggningar (medstadels kraft- och/eller värme- verk). Kartlägg utsläpp från de arbetsmaskiner som är dåligt kartlagda Arbetsmaskinernas utsläpp av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen kan lokalt bidra till höga halter av kvävedioxid och marknära ozon. Dessa utsläpp behöver begränsas. Detta gäller särskilt för arbetsmaskiner som används i de områden där människor expo- neras för utsläppen, såsom tätorter och arbetsplatser (exempelvis byggarbetsplatser och gruvor). Utsläpp från vissa typer av arbets- maskiner (skotrar, fritidsbåtar, gräsklippare, m.fl.) är dåligt kart- lagda och behöver i ett första steg mot att begränsas kartläggas bättre. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Fasa ut skattenedsättningar på diesel för arbetsmaskiner Det finns en stor potential att minska utsläppen från arbets- maskiner, vilket lyfts i avsnitt 7.1.7 Nollutsläpp från arbetsmaskiner . Där framhålls betydelsen av att skattenedsättningen på diesel för arbetsmaskiner inom jord-, skogs- och vattenbruk samt gruvindustriell verksamhet fasas ut. Då arbetsmaskiner bidrar till stora utsläpp av kväveoxider och partiklar PM2.5 och sot är det en viktig åtgärd för att nå såväl takdirektivet som miljömålet luft. Vid sådan utfasning bör risken för koldioxidläckage samt negativ påverkan på konkurrenskraft beaktas. Forskning och stöd till demonstrationsprojekt för arbetsmaskiner För att främja utveckling och användning av mer hållbara arbets- maskiner, kan ytterligare styrmedel övervägas, till exempel forsk- ning och stöd till demonstrationsprojekt inom området samt information om sparsam körning. Vidare kan möjliga styrmedel för att stimulera inköp av helt eller delvis eldrivna arbetsmaskiner övervägas att utredas. Dessutom bidrar miljökrav vid upphandling av bygg- och infrastrukturprojekt till minskade utsläpp från arbets- maskiner. Stöd till branschgemensam forskning och utveckling för att utveckla process- och reningsteknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energianläggningar Stöd till forskning och utveckling för branschgemensam forskning, utveckling och demonstration för att utveckla process- och reningsteknik skulle kunna driva på mot ytterligare sänkta utsläpp från industri- och energianläggningar. Industrianläggningar står för av utsläppen av kväveoxider i . Massa- och pappersindustrin är den största industrikällan motsvarande ungefär hälften av industrins totala kväveoxidutsläpp. Industrin står också för en betydande del av de svenska partikelutsläppen. Den största delen av primära PM2,5- partiklar kommer från industrin och för partiklar PM10 respektive sot är industrin den näst största utsläppskällan efter transport- Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik Det är framför allt massa- och pappersindustrin samt järn- och stålindustri som orsakar partikelutsläppen. Energianläggningar (medstadels kraft- och/eller värmeverk) står för av utsläppen av kväveoxider i . Energi- sektorn släpper också ut partiklar (PM2,5 och PM10), motsvarande 10–av totala partikelutsläpp. Av kvarvarande utsläpp av svaveldioxid kommer ca två tredjedelar från industrianläggningar och ca en tredjedel från energianläggningar. Utsläppen kan bidra till höga bakgrundshalter av kvävedioxid och partiklar i närheten av industrier, värme- och kraftverk. Kväve- oxidutsläppen från industri- och energianläggningar bidrar till svårighet att nå takdirektivsnivån samt bidrar till försurning och övergödning. En utveckling med ökad biobränsleeldning i energi- sektorn riskerar också att leda till högre halter av partiklar i tät- orter. Utsläppen från industri- och energisektorn regleras till stor del av EU-gemensam lagstiftning (se kapitel 13). har bedömt potentialen för utsläppsminskningar genom förbrännings- tekniska åtgärder till 15 kiloton kvävoxider 2030. Hur denna potential ska realiseras har dock inte redovisats.62 För att förbättra förutsättningarna för att den potential till kväveoxidminskning som bedöms finnas inom industri- och energisektorn ska kunna genom- föras föreslås att stöd införs för branschgemensam forskning, utveckling och demonstration. Detta ska syfta till att utveckla och tillämpa process- och reningsteknik som leder till minskade utsläpp av luftföroreningar från industri- och energianläggningar. Utred lämpliga styrmedel och åtgärder utifrån inventering av utsläpp av flyktiga organiska ämnen från lösningsmedelsanvändning En stor källa till utsläpp av flyktiga organiska ämnen är hushållens användning av lösningsmedel. Dessa utsläpp har varit dåligt kartlagda. Svensk MiljöEmissionsData () har uppdrag att utveckla nuvarande utsläppsberäkningsmodell så att det bättre ska gå att identifiera varifrån utsläppen kommer. Styrmedel och åtgärder för en samlad luftvårdspolitik möjligt att se var lämpliga åtgärder och styrmedel ska riktas in för att minska hushållens utsläpp av flyktiga organiska ämnen. Därför föreslås att så snart kartläggningen av källorna är klar så bör det utredas vilka lämpliga åtgärder och styrmedel som krävs för att minska hushållens användning av produkter som innehåller lösnings- medel. En sådan utredning bör innehålla både förslag på alternativa tekniska lösningar och ekonomiska styrmedel. 17Konsekvenser av beredningens strategi för en samlad luftvårdspolitik Förslagen till etappmål, styrmedel och åtgärder ger bety- dande minskningar av luftföroreningsutsläpp och förbätt- ringar av luftkvaliteten. De styrmedel och åtgärder som före- slås är ett steg i riktning som bidrar till att uppnå relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitets- målen. Förslagen bidrar även till att uppfylla åtaganden på luftvårdsområdet inom EU och internationellt. Risken för att skulle fällas av med mångmiljon- belopp i böter i de överträdelseärenden där EU väckt talan minskar påtagligt.