sou · H4B337 · 2016-05-27 00:00:00 — I rapporten konstateras det även att en del av bristerna i kommunikationen mellan försäkringsbolag och de personer som ansöker om försäkringar sannolikt kan åtgärdas om bolagen ger skriftliga beslut med tydligare motiveringar. Regeringen har infört skärpta krav vid inhämtande av hälsouppgifter begränsades försäkringsbolagens möjlighet att få tillgång till hälsouppgifter. Ett försäkringsbolag får begära sam- tycke till att inhämta uppgifter om en enskild persons hälsotillstånd endast om det är nödvändigt för prövningen av försäkringsansökan (se bl.a. 11 kap. 1 a § försäkringsavtalslagen). Dessa regler infördes till följd av att det i olika sammanhang hade framförts att det fanns brister i integritetsskyddet på försäkringsområdet. Kritiken innebar bl.a. att försäkringsbolagen fick del av irrelevant information samt att innebörden av de samtycken som försäkringsbolagen använde vid inhämtande av hälsouppgifter kunde vara otydliga för försäk- ringstagarna. Syftet med de nya bestämmelserna var att säkerställa att försäkringsbolagen inte slentrianmässigt begär samtycke till att inhämta känsliga uppgifter om dem som ansöker om en försäkring. Försäkringsbolagens hantering av försäkringsansökningar kan även prövas utifrån diskrimineringslagstiftningen har fört talan i ett antal ärenden där personer med funktionsnedsättning har nekats försäkring. Av diskrimineringslagen (2008:567) följer bl.a. att en person med funktionsnedsättning inte får missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan skulle ha behandlats i en jämför- bar situation. Det finns exempel i domstolspraxis när diskrimine- ring har ansetts föreligga på grund av att en försäkringsansökan har avslagits utan att det har gjorts en individuell bedömning av ansö- kan, och detta oavsett om en sådan bedömning skulle ha resulterat i att en försäkring meddelades eller inte. Behovet av en utredning Försäkringsbolagens skyldighet att meddela personförsäkringar fyller en viktig social funktion. Regelverket är utformat som en kompromiss mellan detta sociala intresse och det samhälleliga intresset av att det finns goda förutsättningar att bedriva försäk- ringsverksamhet. Om denna balans inte upprätthålls, finns det en risk att försäkringsskyddet i samhället minskar. ringsplikt som infördes har tillämpats . Som regeringen har uttalat i olika sammanhang är det angeläget att nu följa upp reglernas praktiska tillämpning. Behovet av en sådan uppföljning understryks av att det från olika håll lyfts fram att grupper i samhället fortfarande har svårt att få personförsäkringar. Det kan bl.a. handla om för tidigt födda barn eller barn i adoptionssituationer. Kritik har exempelvis framförts om att försäkringsbolagen schablonmässigt avslår försäkrings- ansökningar utan att se till den enskilda individens förutsättningar. Det har också gjorts gällande att försäkringsbolagen inte tillräckligt tydligt motiverar sina beslut när en försäkring inte beviljas. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att säkerställa att den avvägning mellan olika intressen som kontraheringsplikten ger uttryck för återspeglas i den praktiska tillämpningen. Det finns även skäl att inom ramen för en utvärdering beakta den allmänna samhällsutvecklingen och nya medicinska och försäkringsmedicinska rön. Mot denna bakgrund bör en särskild utredare ges följande uppdrag. Rätten till en försäkring fyller en viktig funktion för enskilda och för samhället. är en förutsättning för att de privata för- säkringarna ska kunna fylla sin samhälleliga funktion att det finns goda förutsättningar att bedriva försäkringsverksamhet. I annat fall minskar utbudet av försäkringar och möjligheterna att försäkra sig mot olika typer av risker försämras. Krav på att i ökad utsträckning tillgodose vissa gruppers behov av försäkringsskydd riskerar också att gå ut över andra. Åtgärder på försäkringsområdet bör genom- föras på ett sätt som i så stor utsträckning som möjligt tillgodoser sådana delvis motstridiga intressen (se prop. 2009/10:241 s. 23 och prop. 2012/13:168 s. 19). Dessa utgångspunkter ska även ligga till grund för utredarens överväganden och förslag. Utredaren ska där- för särskilt beakta följande. Enskilda har i många situationer ett starkt och legitimt behov av att skaffa sig trygghet mot oförutsedda händelser. En privat per- sonförsäkring syftar till att ge ett skydd vid en framtida händelse vars förverkligande är mer eller mindre oviss. Det kan handla om t.ex. att täcka inkomstförlust efter en olycka eller att ersätta kost- nader i samband med ett sjukvårdsbesök. Möjligheten att få försäk- ringsersättning har ofta stor ekonomisk och social betydelse för den skadelidande. Ett starkt skydd av enskildas rätt till en person- försäkring är därför ett centralt samhälleligt intresse. Mot denna bakgrund är det viktigt att försäkringsbolagens risk- prövningar sker på individuell grund och inte schablonmässigt. Ingen ska riskera att stå utan en försäkring utan att det objektivt och sakligt motiveras på ett godtagbart sätt. De försäkringstekniska överväganden som försäkringsbolagen gör måste därför så långt som möjligt ha sin grund i den enskildes förhållanden och baseras på en korrekt bedömning av underlaget. När en försäkring trots allt inte kan meddelas, eller t.ex. med- delas med särskilda förbehåll, bör detta tydligt motiveras. Detta är av vikt inte minst för att det ska vara möjligt för den enskilde att bedöma om det finns anledning att begära domstolsprövning av försäkringsbolagets beslut. Skyldigheten för försäkringsbolagen att tydligt motivera avslagsbeslut fyller även ett syfte genom att den leder till att bolagen noggrant tänker igenom skälen för besluten. Trots att det alltså står klart att rätten till en försäkring fyller en viktig funktion för enskilda, finns det också problem förenade med att ge kontraheringsplikten en alltför sträng tolkning. Lagstift- ningen har utformats mot denna bakgrund. Flera av dessa problem berörs i den rapport som civilutskottet har låtit utarbeta. En viktig princip är t.ex. att försäkringspremien för varje försäk- ring ska motsvara risken för försäkringsfall (den s.k. ekvivalens- principen). Felaktiga beräkningar eller riskantaganden kan drabba alla befintliga försäkringstagare, genom att försäkringsbolagets möjligheter att uppfylla sina förpliktelser mot dem minskar. Om försäkringar skulle beviljas utan att risker beaktas i tillräcklig ut- sträckning, leder det till en så kallad moturvalsproblematik. Ett moturval börjar med att premien är för lågt satt för vissa försäk- ringssökande. Detta kan leda till att denna grupp kommer att teckna försäkring i större omfattning än de skulle ha gjort om risken, och därmed premien, hade varit korrekt beräknad. För att de totala premieintäkterna ska vara tillräckliga måste det övriga försäkrings- tagarkollektivet betala en premie som är högre än den risk kollekti- vet faktiskt representerar. Deras försäkring får därmed ett överpris. Följden av överpriset kan bli att fler ur det övriga försäkringstagar- kollektivet avstår från att teckna försäkring. Att höja de för lågt satta premierna, för att ha tillräckliga tillgångar för att betala ersätt- ning vid försäkringsfall, leder bara till att moturvalseffekten för- stärks. Moturvalseffekten kan leda bl.a. till att personer som lätt och billigt kan få en försäkring kan komma att helt sakna för- säkringsskydd . Förutsättningarna för att meddela en försäkring kan också skilja sig åt mellan olika försäkringsbolag, bl.a. beroende på försäkring- arnas omfattning och möjligheterna till återförsäkring. Det kan också vara så att riskökningar får större betydelse när det är fråga om försäkringar som ger bättre ersättning. Eventuella förslag på reformer får därför inte riskera att leda till att försäkringar generellt får ett sämre innehåll. Alltför strikta krav på försäkringsbolagen att tillämpa undan- tagsklausuler, i stället för att avslå försäkringar, kan leda till att konsumenter får svårare att förstå sitt försäkringsskydd (trots att försäkringsbolagen är skyldiga att lämna tydlig information om viktiga begränsningar av försäkringsskyddet). Enskilda kan då hamna i en situation där försäkringen inte ger det skydd som för- väntades, när en skada väl inträffar. Därutöver riskerar stränga krav på detaljerade avslagsbeslut att leda till stötande resultat, t.ex. genom att besluten anger sannolikheten för att ett barn ska drabbas av en allvarlig sjukdom eller avlida . En näraliggande fråga är vilka konsekvenser försäkringsbolagens tillämpning av kontraheringsplikten får på andra samhällsområden. Vid tidigare lagstiftningsarbete har det t.ex. framförts oro för att försäkringsbolagen över- eller misstolkar hälsoinformation som hämtas in. Det kan i sin tur leda till att föräldrar eller vårdpersonal undanhåller respektive låter bli att journalföra hälsoinformation. Denna oro framhölls särskilt i fråga om barnförsäkringar samt i fråga om journalföring vid barnhälsovården och elevhälsan. Reger- ingen har uttalat att även dessa frågor skulle uppmärksammas i sam- band med översynen av kontraheringsplikten (se prop. 2009/10:241 s. 38 f.). har det också gjorts gällande att försäkrings- bolagen ibland fattar sina beslut på ett för grunt material, dvs. att hälsouppgifter tas in i för liten utsträckning (2012/13:RFR6 s. 40 f.). Utredaren ska utifrån de angivna utgångspunkterna bedöma om lagstiftningens intentioner följs i försäkringsbolagens praktiska hantering av kontraheringsplikten. Analysen ska huvudsakligen in- riktas på individuella sjukförsäkringar och kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar. Analysen får dock även omfatta andra person- försäkringar i den utsträckning det är lämpligt. Utredaren ska därför särskilt kartlägga i vilken utsträckning försäkringsbolagen avslår ansök- ningar om personförsäkring eller meddelar sådana försäkringar med särskilda förbehåll, förhöjda eller först efter viss karenstid, identifiera under vilka omständigheter det är vanligt att ansök- ningar om personförsäkring avslås och analysera om riskbedöm- ningarna i dessa fall tillräckligt beaktar enskildas faktiska för- hållanden, bedöma om det finns anledning att befara att försäkringsbolagen över- eller misstolkar hälsoinformation när en försäkringsansö- kan prövas och särskilt hur uppgifter från barnhälsovården och elevhälsan inhämtas och behandlas i detta sammanhang, analysera om det går att dra några övergripande slutsatser om hur särskilda förbehåll utformas eller förhöjda bestäms, när en försäkring inte beviljas på vanliga villkor, och analysera om försäkringsbolagens avslagsbeslut ger en tillräck- ligt god förståelse för hur försäkringsbolagen resonerar samt om dessa resonemang förmedlas på ett sätt som en försäkrings- tagare kan ta till sig. Utredaren ska utifrån sin kartläggning och analys överväga behovet av reformer. Om det finns ett sådant behov, ska utredaren lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som krävs. Den kartläggning som utredaren ska genomföra får avse förflu- ten tid, men detta är inte nödvändigt. Av kartläggningen ska det under alla förhållanden framgå hur situationen ser ut . Utreda- ren får även i övrigt göra lämpliga avgränsningar av utrednings- området. I uppdraget ingår inte att analysera eller föreslå åtgärder med utgångspunkt i diskrimineringslagstiftningen. Utredaren ska säkerställa att den analys som görs och de eventu- ella förslag som lämnas överensstämmer med de krav som ställs på försäkringsbolagen i försäkringsrörelselagstiftningen och i relevant EU-rättslig reglering på området. Om utredaren lämnar förslag till reformer, ska utredaren analysera och redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med vad som anges i 14–15 a § kommittéförordningen (1998:1474) och 6 och 7 §§ för- ordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Om förslagen innebär kostnadsökningar för det allmänna, ska förslag på finansiering lämnas. Arbetsmetoder och redovisning av uppdraget Försäkringsbranschen har genom Svensk Försäkring åtagit sig att så långt som möjligt bistå utredaren genom att tillhandahålla under- lag både om enskilda ärenden och om försäkringsteknik och för- säkringsmedicin. Kartläggningen ska ske på ett sätt som respekterar enskildas integritet och som beaktar att försäkringsbolagen är konkurrenter med varandra på marknaden för personförsäkringar. Utredaren ska samråda med , , , och Social- styrelsen. Utredaren ska också i övrigt inhämta synpunkter från företag, myndigheter och organisationer som är berörda av de frå- gor som uppdraget omfattar, i den utsträckning det är lämpligt. Det kan t.ex. handla om organisationer som företräder föräldrar till för tidigt födda barn och organisationer för personer med funktions- nedsättning. Uppdraget ska redovisas . Enkät till Försäkringsbolag om personförsäkringar Frågorna i enkäten avser följande tre typer av individuellt tecknade försäkringar, dvs. försäkringar som tecknas privat av individer. •Sjukförsäkringar för vuxna (), dvs. försäkring som ger ersättning vid arbetsoförmåga oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade sjukförsäkringar) •Kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar för vuxna (), dvs. försäkring som ger ersättning för invaliditet oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade sjuk- och olycksfallsförsäkringar) •Kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar för barn/ungdomar (som kan tecknas för barn ), dvs. försäkring som ger ersättning för invaliditet oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade barnförsäkringar) Notera att i enkäten avses med att en försäkring ”beviljades” dels den situationen att bolaget accepterade att meddela den sökta försäkringen med ordinarie villkor, dels att bolaget avslog ansökan om försäkringen med ordinarie villkor och i stället erbjöd en försäkring med andra villkor. Uppgifterna som efterfrågas avser förhållandena till Svara på enkäten . Vill du skriva ut enkäten, klicka längst upp i högra hörnet på "Skriv ut". Du kan spara enkäten och återkomma till den . Klicka då på spara symbolen längst ner till höger i bilden. Delar av blanketten ska inte besvaras av alla. Vilka frågor som skall besvaras bestäms t.ex. av svaren på andra frågor. I webb- blanketten visas bara de frågor som är aktuella för dig, här syns däremot blankettens samtliga frågor. kommer några frågor om vilka försäkringstyper som har ingått i ert produktsortiment som enkäten avser. Svaren på frågorna styr vilka frågor som ställs senare i enkäten. 1.1 till , vilka av följande försäkringstyper ingick i ert produktsortiment? a.Sjukförsäkringar, för vuxna (), dvs. försäkring som ger ersättning vid arbetsoförmåga oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade sjukförsäkringar) b.Sjuk- och olycksfallsförsäkringar för vuxna (), dvs. försäkring som ger ersättning för invaliditet oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade sjuk- och olycksfallsförsäkringar) c.Kombinerade sjuk- och olycksfallsförsäkringar för barn/ungdomar (som kan tecknas för barn ), dvs. försäkring som ger ersättning för invaliditet oavsett om orsaken är sjukdom eller olycksfall (i fortsättningen kallade barnförsäkringar) 1.2 till , hade ni mer än en försäkringsprodukt inom respektive försäkringstyp? Endast en produkt än en produkt Även om ni till hade flera försäkringsprodukter inom en viss försäkringstyp, ska frågorna i enkäten gällande den försäkringstypen besvaras för de olika produkterna samlat. Om det t.ex. fanns olika produkter inom försäkringstypen sjukförsäkring, ska frågorna rörande sjukförsäkring ändå bara besvaras en gång, och svaren ska då avse samtliga sjukförsäkringsprodukter. Detta är för att svaren ska kunna bearbetas och sammanställas statistiskt på ett överskådligt sätt. Utredningen kommer att ta hänsyn till förekomsten av olika försäkringstyper vid analysen av enkätsvaren. 1.3 a Ange namnen på de olika produkter som fanns inom sjukförsäkringar 1.3 b Ange namnen på de olika produkter som fanns inom sjuk- och olycksfallsförsäkringar 1.3 c Ange namnen på de olika produkter som fanns inom barnförsäkringar 2 Sjukförsäkring (vuxna) Ansökningar och beviljade försäkringar kommer några frågor om sjukförsäkringar för vuxna. Svara för ert försäkringsbolag och perioden till . Även om det till fanns olika försäkringsprodukter inom försäkringstypen sjukförsäkring, ska följande frågor i enkäten gällande sjukförsäkring besvaras för de olika produkterna samlat. Frågorna ska alltså bara besvaras en gång, och svaren ska avses samtliga sjukförsäkringsprodukter. Ange 0 om antalsuppgiften är noll. 2.1 a till , hur många (antal) ansökningar om sjukförsäkringar kom totalt in till er? 2.1 b Hur många (antal) av de ansökningar om sjukförsäkring som kom in (enligt 2.1 a) gick vidare från ”förenklad riskbedömning” till ”kvalificerad riskbedömning”? 2.1 c Hur många (antal) av de ansökningar om sjukförsäkring som kom in (enligt 2.1 a) beviljades med ordinarie villkor? 2.1 d Hur många (antal) av de ansökningar om sjukförsäkring som kom in (enligt 2.1 a) … … beviljades med villkor som innebar karenstid/kvalificeringstid (utöver vad som följer av ordinarie villkor)? … beviljades med undantagsklausul, utan förhöjd premie? … beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul? … beviljades med undantagsklausul och förhöjd premie? … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet? f. … beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet, och med undantagsklausul? … avslogs, men annan försäkring erbjöds istället (t.ex. en ren olycksfallsförsäkring)? … avslogs, utan erbjudande om annan försäkring? 2.1 e I hur många (antal) av de ansökningarna om sjukförsäkring som beviljades av er till icke ordinarie villkor (enligt fråga 2.1 d a–g) kom ett försäkringsavtal till stånd? Totalt antal avtal när försäkringar 2.1 d a - g 2.1 d a - g 2 Sjukförsäkring (vuxna) Orsaker till förbehåll, avslag etc. följer några frågor om de vanligaste diagnoserna eller orsakerna till att sjukförsäkringar beviljades med förbehåll eller förhöjda , eller avslogs av ert försäkringsbolag. Först efterfrågar vi vilka de vanligaste diagnoserna/orsakerna var för olika beslutskategorier, och i följdfrågan ber vi er ange hur många (antal) av besluten i respektive kategori som grundades på den aktuella diagnosen/orsaken. 2.2 till , vilka var de vanligaste respektive näst vanligaste diagnoserna eller orsakerna till att en sjukförsäkring … Om en diagnos anges, komplettera gärna med ICD-kod. Om en orsak anges, beskriv den kortfattat. Vanligaste diagnosen/orsaken Näst vanligaste diagnosen/orsaken (utöver vad som följer av förhöjd premie, utan f. ... beviljades utan ... avslogs, men istället (t.ex. en ren ... avslogs, utan 2.3 I hur många (antal) av besluten i respektive kategori var den vanligaste respektive näst vanligaste diagnosen/orsaken skälet till att sjukförsäkringen… Om den angivna dianosen/orsaken varit en av flera omständigheter som legat till grund för beslutet, räkna de fall där dianosen/orsaken haft väsentlig betydelse. Vanligaste diagnosen/orsaken (enl. 2.2) Näst vanligaste diagnosen/orsaken (enl. ... beviljades med villkor som innebar karenstid/kvalificeringstid (utöver vad som följer av ordinarie villkor) ... beviljades med undantagsklausul, utan förhöjd premie ... beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul ... beviljades med undantagsklausul och förhöjd premie ... beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet f. ... beviljades utan försäkringsskydd för ekonomisk invaliditet, och med undantagsklausul ... avslogs, men annan försäkring erbjöds istället (t.ex. en ren olycksfallsförsäkring) ... avslogs, utan erbjudande om annan försäkring? 2 Sjukförsäkring (vuxna) Följande frågor handlar om hur undantagsklausuler för sjukförsäkringar utformades i olika situationer. 2.4 a Hur har vanligen undantagsklausulen utformats när en sjukförsäkring beviljats med undantagsklausul, utan förhöjd premie på grund av den vanligaste diagnosen/orsaken? Vanligaste diagnosen/orsaken vid undantagsklausul, Hur har vanligen klausulen utformats (dvs. utan förhöjd premie (enligt fråga 2.2 b) sjukdomar, tillstånd etc. har undantagits)? 2.4 b Hur har vanligen undantagsklausulen utformats när en sjukförsäkring beviljats med undantagsklausul och förhöjd premie på grund av den vanligaste diagnosen/orsaken? Vanligaste diagnosen/orsaken vid undantagsklausul och förhöjd premie (enligt fråga 2.2 d) Hur har vanligen klausulen utformats (dvs. vilka sjukdomar, tillstånd etc. har undantagits)? 2.5 a Hur har vanligen undantagsklausulen utformats när en sjukförsäkring beviljats med undantagsklausul, utan förhöjd premie på grund av den näst vanligaste diagnosen/orsaken? Näst vanligaste diagnosen/orsaken vid undantagsklausul, utan förhöjd premie (enligt fråga 2.2 b) Hur har vanligen klausulen utformats (dvs. vilka sjukdomar, tillstånd etc. har undantagits)? 2.5 b Hur har vanligen undantagsklausulen utformats när en sjukförsäkring beviljats med undantagsklausul och förhöjd premie på grund av den näst vanligaste diagnosen/orsaken? Näst vanligaste diagnosen/orsaken vid undantagsklausul och förhöjd premie (enligt fråga 2.2 d) Hur har vanligen klausulen utformats (dvs. vilka sjukdomar, tillstånd etc. har undantagits)? 2 Sjukförsäkring (vuxna) Följande frågor handlar om vilka nivåer som premiehöjningarna hade när sjukförsäkringar beviljas med förhöjda . 2.6 När en sjukförsäkring beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul på grund av den vanligaste diagnosen/orsaken ... Vanligaste diagnosen/orsaken enl. 2.2 c a … med ungefär hur många procent brukar den totala premien höjas jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? b … vilken är den högsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? c … vilken är den lägsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? 2.7 När en sjukförsäkring beviljades med förhöjd premie och undantagsklausul på grund av den vanligaste diagnosen/orsaken ... Vanligaste diagnosen/orsaken enl. 2.2 d a … med ungefär hur många procent brukar den totala premien höjas jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? b … vilken är den högsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? c … vilken är den lägsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? 2.8 När en sjukförsäkring beviljades med förhöjd premie, utan undantagsklausul på grund av den näst vanligaste diagnosen/orsaken … Näst vanligaste diagnosen/orsaken enl. 2.2 c a … med ungefär hur många procent brukar den totala premien höjas jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? b … vilken är den högsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? c … vilken är den lägsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? 2.9 När en sjukförsäkring beviljades med förhöjd premie och undantagsklausul på grund av den näst vanligaste diagnosen/orsaken … Näst vanligaste diagnosen/orsaken enl. 2.2 d a … med ungefär hur många procent brukar den totala premien höjas jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? b … vilken är den högsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? c … vilken är den lägsta totala premiehöjningen jämfört med det ordinarie totala premiebeloppet? 2 Sjukförsäkring (vuxna) Kompletterande hälsouppgifter kommer ett antal frågor som handlar om hur ofta ni har begärt in kompletterande uppgifter om den ansökandes hälsotillstånd utöver de uppgifter som efterfrågas i ansökan. 1)dels i hur många ärenden som ni på något sätt har begärt in kompletterande uppgifter om den ansökandes hälsotillstånd 2)dels i hur många av dessa ärenden som det har rört sig om inhämtande av uppgifter om den ansökandes hälsotillstånd som krävt samtycke enligt 11 kap. 1 a § FAL (t.ex. uppgifter från hälso-/sjukvården eller ).