sou · H3B321 · 2016-01-01 00:00:00 — Den tredje viktiga skillnaden mellan de olika kohorterna är att andelen som lämnar sjukförsäkringen genom det allmänna ålders- pensionssystemet har ökat, vilket indikerar att ålderssammansätt- ningen hos de långtidssjukskrivna har förändrats. En större andel av de långtidssjukskrivna återfinns i de högre åldersgrupperna. Tabell 3.2 Sjukfall som passerat sjukskrivning 2003, 2005, 2007 och 2009 och var de sjukskrivna befann sig (procent) Arbete, ålderspension eller Af Sannolikheten att avsluta ett sjukfall ökar i betydande omfattning i samband med de tidsgränser för bedömning av arbetsförmåga som finns i rehabiliteringskedjan. I förhållande till situationen före rehabiliteringskedjan införande har avslutningssannolikheterna generellt sett ökat –365. sjukfrånvaro är emellertid avslutningssannolikheterna i princip desamma som innan rehabiliteringskedjan infördes . gör tolk- ningen att de högre avslutssannolikheterna mellan tidsgränserna har påverkats av rehabiliteringskedjans införande. Syftet med rehabiliteringskedjan var att lägga ett större ansvar på individen att ta till vara sin arbetsförmåga och ta initiativ till och efterfråga insatser på arbetsplatsen som kan medföra återgång i arbete. Den syftade också till att få , hälso- och sjuk- vården och arbetsgivarna att agera mer aktivt. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv tidpunkterna infördes som medel för att uppnå en aktivare sjuk- skrivningsprocess.63 Diagram 3.38 Betingade sannolikheter för anställdas sjukfall att avslutas (antal sjukdagar) för sjukfall startade och 2011 (exklusive avslut genom övergång till SA) 3.6.7Utveckling av avslag och indragningar Antalet avslag och indragningar av sjukpenning har under ett flertal år minskat.64 Minskningen har inneburit att avslagen efter en upp- gång i samband med rehabiliteringskedjans införande åter är till- baka på tidigare nivåer. Det innebär att avslagen på årsbasis var knappt 10 000, vilket motsvarar omkring 1,5 pro- cent av samtliga ansökningar om sjukpenning. Indragningarna av sjukpenning har också minskat. Andelen indragningar ligger på en något högre nivå än vid rehabiliterings- kedjans införande. Sjukpenningen dras in vid prövning av arbets- förmågan i ungefär en procent av samtliga avslutade sjukpenning- ärenden, vilket på årsbasis motsvarar ca 6 000 ärenden. 63Försäkringskassan (2014c). 64Försäkringskassan (2014b). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv av alla indragningar sker 1– 90dagar och ungefär lika många under dag 91–180. Flest indrag- ningar () sker –365. av indragningarna sker efter dag 365 i sjukfallet. I relation till antalet sjukfall i respektive sjukfallslängd är andelen indrag- ningar emellertid störst bland sjukfallen som är längre än . av alla sjukfall som varade längre än ett blev indragna. 3.6.8Svårt förklara sjukfrånvarons variationer Sjukfrånvaron har varierat kraftigt . gjorde 2014 en analys av olika möjliga förklaringar till variationerna sedan 1970-talet.65 Det går enligt inte att peka ut en enskild faktor som ensam förklarar hela sjukfrånvarons variation under . Den faktor som myndigheten dock bedömer ha påverkat sjukfrånvarons variation är förtids- pensionering (numera benämnd sjuk- och aktivitetsersättning), främst på grund av att den påverkat sjukfallens varaktighet. Hist- oriskt i har långa sjukfall i stor utsträckning övergått till förtidspension. ökade andelen av befolk- ningen i arbetsför ålder som lämnade arbetskraften genom förtids- pension stadigt. I övrigt menar att det inte går att peka på plötsliga förändringar i arbetsvillkor eller den upplevda hälsan som drivande faktorer bakom variationerna. Variationerna har sannolikt uppkommit på grund av ett antal sam- verkande faktorer, bl.a. regelförändringar, administrationens förut- sättningar att möta och hantera förändringar, attityder och handlande hos de försäkrade och de olika inblandade parterna (Försäkrings- kassan, arbetsgivare, hälso- och sjukvården och Arbetsförmed- lingen). Politikens olika uppdrag och uppsatta mål har sannolikt också varit betydelsefulla för att förklara variationerna i sjuk- frånvaron. 65Socialförsäkringsrapport (2014a). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv 3.6.9Oklara samband mellan hälsoutveckling och sjukfrånvaro Enligt direktiven ska kommittén analysera om det är möjligt att skapa stabila regler som gör att ohälsotalet endast samvarierar med förekomst av sjukdomar och skador bland de försäkrade eller med långsiktiga förändringar i arbetslivet. Sjukfrånvarons nivå har varierat kraftigt i . Det normala i de flesta andra jämförbara länder är att sjukfrånvaro- nivån är tämligen . ligger sjukfrånvaron i på en likartad nivå som jämförbara länder inom EU och . Mätt enligt arbets- kraftsundersökningarna () ligger den svenska sjukfrånvaron numera i nivå med EU-genomsnittet efter att vari- erat kraftigt på höga nivåer. Diagram 3.39 Frånvaro från arbetet på grund av sjukdom som andel av anställda i åldrarna 20 64, 1990 2012, procent Källa: EULFS och . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Flera studier har sökt förklaringar till sjukfrånvarons kraftiga variationer i . I en konstaterades att en mycket liten del av den kraftiga sjukfrånvaroökningen kunde härledas till demografiska förändringar. Däremot fanns ett framträdande mönster för sjukfrånvaro och arbetslöshet; när arbets- lösheten är hög är sjukfrånvaron låg och vice versa. Befolkningens hälsotillstånd ligger på en stabil och hög nivå mätt som självskattad god hälsa i SCB:s ULF-undersökningar. Det finns skillnader i nivå mellan olika utbildningsgrupper. Andelen med god hälsa försämrades bland kvinnor med grundskoleutbild- ning men andelen verkar ha stabiliserats , om än på en lägre nivå. Det finns dock inte några stora svängningar i den självskattade hälsan . , och undersöker i en studie hur användningen av sjukersättning påverkats av förändringar i folk- hälsan.66 Tre olika mått på hälsa i olika åldersgrupper används. Slut- satsen av studien är att användningen av sjukersättningen i flera grupper (1960–2010) förefaller täm- ligen opåverkad av folkhälsans utveckling. I några grupper kan hälsans utveckling möjligen delvis förklara förändringen i använd- ningen av sjukersättningen. har undersökt om folkhälsans utveckling sammanfaller med sjukfrånvarons utveckling.67 I undersökningen används självrapporterade indikatorer på hälsa och hälsorelaterade beteenden enligt undersökningen om levnadsförhållanden (), det samt dödsorsaksregistret. Självrap- porterad god eller mycket god hälsa uppvisar låg samvariation med sjukfrånvaron , som sträcker sig . Självrapporterad dålig eller mycket dålig hälsa samvarierar i högre utsträckning med sjukfrånvarons utveckling. Särskilt gäller detta (se diagram 3.40). 66Jönsson, L., M. and I. (2012). 67Försäkringskassan (2014a). Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.40 Dålig eller mycket dålig hälsa för kvinnor och män i befolkningen (vänster vertikal axel) och sjukfrånvarande hela mätveckan enligt (höger vertikal axel), procent Källa: /, SCB och . /2005 minskar den självrapporterade dåliga eller mycket dåliga hälsan. bedömer att detta delvis är på grund av demografiska förändringar där de höga födelsetalen innebär att många närmar sig pensionsåldern och lämnar arbetskraften. Kvinnor anger oftare dålig eller mycket dålig hälsa och skillnaderna mellan män och kvinnor förefaller öka i likhet med skillnaderna i sjukfrånvaro. Självrapporterade sömnbesvär samvarierar med sjukfrånvaron på liknande sätt som självrapporterad dålig eller mycket dålig hälsa. Sjukdomar i sluten vård samvarierar inte på något tydligt sätt med sjukfrånvaro. Andelen psykiska diagnoser i nyinflödet har ökat, både för män och för kvinnor. Psykiska diagnoser är vanligare hos kvinnor, av sjukfallen som startade 2014 med en psykisk diagnos var kvinnor, jämfört för männen. Sjukfall med psykiska diagnoser har i genomsnitt längre varaktighet än övriga diagnoser, vilket delvis kan förklara de senaste årens generella varaktighetsökning. Framför allt har kvar- ståendesannolikheterna ökat i fallängder upp till . Därutöver har även varaktigheten för sjukfall med psykiska diagnoser blivit längre, en ökning som är mer markerad för kvinnor än för män. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Antalet anmälda arbetsolyckor har minskat kraftigt . –1992 mer än halverades antalet anmälda arbetsolyckor. Minskningen började dock redan under högkon- junkturåren men accelererade i samband med nittiotalskrisen, då många verksamheter med riskfyllda arbets- miljöer slogs ut.68 Efter 1990-talets krisår ökade arbetsolyckorna , för att sedan återigen minska , om än i betydligt mindre omfattning än . anmäldes knappt 30 000 arbetsolyckor med sjukfrånvaro. av arbetsolyckorna drabbade män medan drabbade kvinnor. För män anmäldes sju arbetsolyckor per 1 000 förvärvsaktiva som medförde minst en dags frånvaro medan mot- svarande antal bland kvinnor var sex arbetsolyckor per 1 000 för- värvsaktiva. Jämfört med 2012 har antalet anmälda fall ökat för män och för kvinnor. Unga män hade den högsta olycksfallsfrekvensen 2012. De van- ligaste kroppsdelarna som skadades var händer och fingrar. De mest olycksdrabbade branscherna var vatten och avloppshantering samt transport och magasinering.69 Yrkesmässigt var processoperatörer inom pappers- och massaindustrin, mekaniker och maskinoperatörer de mest olycksdrabbade yrkena. För kvinnor var situationen annorlunda. Olycksfallsfrekvensen var som störst i åldersgruppen 55–och lägst i åldersgruppen 25–. De vanligaste skadorna rör främst höft, ben och fötter. De mest olycksdrabbade branscherna var transport och magasinering, vatten och avloppshantering samt vård och sociala tjänster. Arbetsolyckor med dödlig utgång inträffade 33 dödsolyckor bland förvärvsarbetande, vilket motsvarar ca 0,7 dödsfall per 100 000 förvärvsarbetande. Det innebär att antalet dödsolyckor minskat under både 2012 och 2013. 68Arbetsmiljöverket(2012). 69Mätt efter den relativa frekvensen av anmälda arbetsolyckor med sjukfrånvaro. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Åren (2010 och 2011) ökade dock antalet döds- olyckor efter att ha minskat från 75 till 45 dödsfall . Dödsolyckorna per 100 000 förvärvsarbetande är färre bland anställda än bland egenföretagare, vilket i huvudsak förklaras av att många egenföretagare återfinns inom olycksdrabbade branscher som jord- och skogsbruk. –2013 var antalet dödsolyckor bland anställda 1,1 fall på 100 000 förvärvsarbetande och 3,2 fall per 100 000 förvärvsarbetande bland egenföretagare. Den vanligaste orsaken till dödsolyckor är förlorad kontroll av fordon. Arbetsolyckor med dödlig utgång har i ett långsiktigt per- spektiv minskat kraftigt, särskilt . Diagram 3.41 Antal anmälda dödsolyckor i arbetet 1955 2013 Arbetssjukdomarna uppvisar delvis en annan utveckling än arbets- olyckorna. Medan arbetsolyckorna minskade kraftigt under 1980- talet steg antalet anmälda arbetssjukdomar . Framför allt var det belastnings- och förslitningsskador som ökade. Antalet anmälda arbetssjukdomar avtog , mycket tack vara en ändrad praxis vid godkännande av arbetsskador. genomfördes en rad anmälningskampanjer som en följd av de övergångsbestämmelser som infördes i samband med att arbets- Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Effekten av detta blev en kraftig ökning av antalet anmälningar . De efterföljande åren 1994–1996 föll arbetssjukdomarna tillbaka för att återigen stiga , men låg fortfarande på en betydligt lägre nivå än . Utvecklingen vände dock återigen ned strax efter sekel- skiftet, trots att ett generösare arbetsskadebegrepp började tillämpas 2003. har utvecklingen stabiliserats med en svag ökning av antalet anmälda arbetssjukdomar . Diagram 3.42 Antalet anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar per tusen förvärvsarbetande, 1980 2013 Antal per 1000 förvärvsarbetande anmäldes drygt 11 000 fall av arbetssjukdomar. Andelen kvinnor uppgick till av alla anmälningar. av samtliga anmälda arbetssjukdomar 2013 orsakades av belastningsskador. Andelen var något högre bland män än kvinnor. Ungefär var sjätte anmälan hos män och var tredje hos kvinnor rörde organisatoriska eller sociala faktorer. Kemiska och biologiska faktorer svarade för medan fysiska faktorer som exempelvis buller var orsaken i av anmälning- arna. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Antalet anmälda arbetssjukdomar ökar med stigande ålder. Bland männen är detta samband mer tydligare än hos kvinnor. För män gjordes flest anmälningar i åldersgruppen 60–medan 55– 59-åringar svarade för flest anmälningar hos kvinnor. Tillverknings- industrin, offentlig förvaltning, transport och magasinering samt vård och omsorg var de branscher där flest kvinnor anmälde arbets- sjukdomar. Bland männen var det offentlig förvaltning, utvinning av mineraler och vatten och avloppshantering som svarade för flest anmälningar. Yrkesmässigt kom flest kvinnliga anmälningar från montörer, säkerhetspersonal, vårdpersonal samt process- och maskin- operatörer medan det framför allt var yrken som fordonsmontörer och processoperatörer vid stål- och metallindustrin som svarade för flest anmälningar bland männen. 3.7.3Arbetsskador i ett internationellt perspektiv Internationella jämförelser är alltid svåra att göra. Institutionella faktorer skiljer sig åt och ersättningssystemen omfattar inte alltid samma grupper. Dessutom är inte alltid definitionen på arbets- skador enhetlig mellan länder. samordnar emellertid statistik om arbets- och dödsolyckor. Det finns ingen statistik över arbetssjukdomar men ett harmoniseringsarbete kring detta pågår. redovisar arbetsolyckor med fler än tre dagars sjuk- frånvaro. Eftersom näringslivsstrukturen kan skilja sig mellan olika länder redovisas standardiserade arbetsolyckstal där hänsyn tas till att näringslivsstrukturen skiljer sig mellan länderna och att vissa branscher är mer utsatta för arbetsolyckor än andra. De senaste upp- gifterna är . visar en betydligt lägre olycksfrekvens än Europagenomsnittet. har även en lägre andel arbets- olyckor än övriga nordiska länder för såväl kvinnor som män. Antalet anmälda dödsolyckor är också lägre i än EU-genom- snittet. Skillnaden mot EU-15 är emellertid inte så stor som hos arbetsolyckorna. I förhållande till de nordiska länderna var antalet dödsolyckor lågt, dock inte lägst. hade färre dödsolyckor än medan och hade betydligt fler. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.43 Anmälda arbetsolyckor med fler än tre dagars sjukfrånvaro 3.7.4Ersatta arbetsolyckor och färdolycksfall från kollektivavtalad försäkring Under den första delen av godkände Försäkring omkring 27 000–28 000 arbetsolyckor . sjönk antalet arbetsolyckor till historiskt låga för att sedan stiga –2012. uppgick antalet godkända arbets- olyckor till knappt 40 000 fall, vilket var drygt 10 000 fler än . Det innebär att antalet godkända arbetsskador nästan fördubblats . Ökningen gäller för såväl kvinnor som män. Totalt sett var det fler män än kvinnor som råkade ut för arbets- olyckor. Allvarliga olyckor var också vanligare bland män. Med allvarliga arbetsolycksfall avses arbetsolyckor som leder till sjuk- frånvaro eller medicinsk invaliditet. ökade de allvarliga arbetsskadorna med . Ökningen har varit störst i åldersgruppen 15–där de allvarliga olycksfallen ökat med . Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.44 Antal godkända arbetsolyckor från den kollektivavtalade försäkringen Arbetsolyckor totalt Kvinnor Arbetsolyckor totalt Män Allvarliga arbetsolyckor Kvinnor Källa: Försäkring. Män drabbas i nästan dubbelt så stor utsträckning som kvinnor av allvarliga arbetsolycksfall, vilket till stor del kan förklaras av att män arbetar i mer riskutsatta branscher. De mest utsatta yrkena är för män; byggnadsarbetare, brandpersonal och golvläggare. För kvinnor är byggnadsarbetare, byggnadsmålare och pappers- och massaarbetare de mest olycksdrabbade branscherna. Yrkesgrupper med stor skaderisk har oftast högst skaderisk i början och i slutet av yrkeslivet medan risken är lägre i medelåldern. Av diagram 3.44 framgår även hur antalet färdolycksfall utveck- lats –2012. Under större delen av perioden har färdolycksfallen legat på en relativt stabil nivå. 2010–2012 ses dock en ökning av för såväl kvinnor som män. Antalet färdolycksfall har varit fler bland kvin- nor än män. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Antalet godkända arbetssjukdomar har minskat kraftigt –2012. godkändes omkring 2 000 arbets- sjukdomar, vilket kan jämföras med 2012 då omkring 270 arbets- sjukdomar godkändes. Antalet arbetssjukdomar har minskat både bland kvinnor och bland män. Antalet godkända arbetssjukdomar har under samtliga år varit större bland män än kvinnor. Den vanligaste orsaken till arbetssjukdomar bland män har varit hörsel- nedsättningar, vilka svarade för av de godkända fallen. Bland kvinnorna har det varit vanligast med hudsjukdomar, vilka utgjorde av fallen. För såväl kvinnor som män är metallindustrin den bransch där flest arbetssjukdomar uppkommer. Diagram 3.45 Antal godkända arbetssjukdomar 2002 2011 Källa: Försäkring. Arbetsskadelivränta betalas ut enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) och enligt lagen (1954:243) om yrkes- skadeförsäkring (YFL). Skador som uppkommit regleras således enligt YFL medan skador uppkomna regleras Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv betalas livränta ut enligt YFL, vilken kan fås livet ut. Merparten av de som har ersättning från YFL är . Totalt sett uppgick utbetalningarna enligt YFL till ca och omfattade drygt 32 000 personer 2012. Den absoluta majoriteten av YFL-mottagarna är män, vilket kan förklaras av att en övervägande majoritet av arbetsmarknaden bestod av män som lagstiftningen tillämpades. YFL:s omfattning avtar i takt med personer avlider och försvinner ut ur systemet. Det är således inget som kan påverkas med nuvar- ande lagstiftning, varför någon fördjupad analys av utfall och omfatt- ning inte görs här. I stället fokuseras denna framställning på ersätt- ningstagare enligt LAF. Arbetsskadelivränta är den klart största delen av de ersättningar som utges vid arbetsskada. betalades livräntor motsvarande ur från arbetsskadeförsäkringen. Det är en minskning av det utbetalda beloppet med . Minskningen har pågått succes- sivt då det utbetalda beloppet minskat med . Utöver livränta kan ersättning från också betalas ut för tandvårdskostnader, kost- nader för sjukvård utomlands, sjukpenning i särskilda fall och kost- nader för särskilda hjälpmedel. Dessa övriga kostnadsersättningar svarar för en mycket liten del av arbetsskadeförsäkringens kostnader, utbetalades i sådana ersättningar. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.46 Antal ersättningsärenden från arbetsskadeförsäkringen 2005 2013 Källa: , egna beräkningar. 3.7.7Bifallsfrekvens och avslag för livräntor Den vanligaste primärinkomstkällan för dem som beviljats arbets- skadelivränta är sjukersättning. av samtliga livräntetagare hade sjukersättning som huvudsaklig inkomstkälla 2011. hade lön, dvs. befann sig fortfarande på arbetsmarknaden, medan ytterst få hade sjukpenning eller arbets- löshetsersättning.70 Den starka kopplingen mellan sjukersättning och arbetsskadelivränta beror till stor del på att prövningen av rätten till arbetsskadelivränta ofta görs i samband med prövning av sjukersättning. Det framåtblickande varaktighetskravet på nedsätt- ningen av inkomstförmågan, gör att det oftast är först vid en pröv- ning av sjukersättning som arbetsskadelivränta blir aktuellt. En viktig förklaring till den kraftiga minskningen av antalet prövade livräntor är därför att inflödet till sjukersättning minskat. Antalet nybeviljade sjukersättningar har minskat kraftigt mellan 2005– 2013, vilket då också påverkat antalet prövade arbetsskadeärenden. 70SCB (HEK, FASIT), Egna beräkningar. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Diagram 3.47 Beviljandegrad och avslagsfrekvens av livräntor 2005 2012, antal och procent Källa: , egna beräkningar. I takt med att antalet prövade arbetsskadeärenden minskat har även antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor minskat. Nedgången beror emellertid i relativt liten utsträckning på en förändrad beviljande- grad. Andelen beviljade arbetsskadelivräntor har legat mellan 25–av ansökningarna. Det minskade antalet arbetsskadelivräntor beror därför till största delen på en minskad ansökningsbenägenhet. Även om beviljandegraden inte förändras så mycket har karaktären på ärenden som avslås förändras. I diagram 3.47 görs en uppdelning av avslagen på dem som fått avslag efter prövning om skadan till övervägande del kan anses ha upp- kommit av arbetet eller om avslaget gjorts på grund av att övriga bivillkor inte uppfyllts.71 Av diagrammet framgår att andelen som fått avslag på grund av att bivillkoren inte är uppfyllda har ökat som avslagen på grund av att skadan inte ansetts vara en 71Det kan t.ex. handla om att inkomstförmågan inte är nedsatt med minst 1/15-del eller är mindre än 0,24 Pbb. Även varaktighetskravet kan vara orsak till avslag. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv arbetsskada har minskat. En rimlig förklaring till denna utveckling kan vara den minskning av antalet nybeviljade sjukersättningar som beskrevs tidigare. I takt med att färre sjukersättningsärenden prövas påverkar detta även antalet prövade livräntor. Det innebär också att karaktären på de arbetsskadeärenden som prövas har förändras. Det är således mindre vanligt med arbetsskadeärenden där arbetsskadan haft en stor inverkan på inkomstförmågan. Därmed blir det också vanligare att ansökan om arbetsskadelivränta avslås redan vid pröv- ning av bivillkoren. Om ansökan avslås redan vid prövning av bivillkoren, på grund av att inkomstförmågan påverkats för i för liten utsträckning, görs aldrig någon reell prövning av om arbetet är den huvudsakliga orsaken till skadan. Eftersom den partsgemensamma försäkrings- lösningen, för arbetssjukdomar, bygger på den statliga skade- regleringen får dessa personer inte heller någon ersättning från Försäkring. Diagram 3.48 Andel beviljade livräntor för kvinnor respektive män, 2005 och 2013, procent Källa: , egna beräkningar. Nya förutsättningar i samhälle och arbetsliv Utvecklingen av avslag och beviljanden ser ut på ungefär samma sätt för kvinnor som för män. Jämförs har bifallsfrekvensen minskat. Beviljandegraden är dock större för män än för kvinnor. Totalt sett beviljades män livränta i och kvinnor i av ansökningarna 2013. Av diagram 3.48 fram- går att beviljandegraden är större för män än för kvinnor vid såväl arbetsolyckor, arbetssjukdomar som färdolycksfall. Skillnaden i bifallsfrekvens kan dock till viss del förklaras av att kvinnor och män generellt sätt arbetar i olika branscher. För kvinnor och män som arbetar i samma bransch är beviljandegraden mer homogen. De flesta ansökningar om arbetsskadelivränta avser sjukdomar i muskuloskeletala systemet. Andelen av ansökningar som grundas i denna typ av sjukdomar har förvisso minskat men utgjorde fortfarande knappt hälften av alla ansökningar. som sjukdomar i det muskuloskeletala systemet minskat har skador och förgiftningar ökat sin andel av de inkomna ansök- ningarna. utgjorde dessa ansökningar , en andel som 2013 ökat till . Psykiska sjuk- domar har i stort sett utgjort samma andel av livränteansökning- arna –2013. Nya förutsättningar i samhälle och arbetslivSOU 2015:21 Diagram 3.49 Andel ansökningar efter diagnosgrupper, 2005 2013, procent Bifallsfrekvensen för psykiska sjukdomar har ökat. Det har således blivit vanligare att försäkrade med psykiska sjukdomar beviljas liv- ränta. Förändringen är märkbar och det är dubbelt så vanligt att psykiska sjukdomar godkänns som arbetsskada än . Av diagram 3.50 framgår också att psykiska sjukdomar är de enda av de redovisade diagnostyperna där beviljandegraden ökat . För såväl skador och förgift- ningar som för sjukdomar i muskuloskeletala systemet syns en tydlig minskning av beviljandegraden.